Raimo Tienhaara

Raimo Anthoni ”TeeHoo” Tienhaara (s. lokakuu 1957) on suomalainen rikollinen, joka kokosi 1980-luvulla ja 1990-luvun alussa huumekaupoilla ja kiristyksillä kymmenien miljoonien markkojen omaisuuden. "Iltalehti" on luonnehtinut Tienhaaraa Suomen pelätyimmäksi rikolliseksi.
Huumeliiga.
Tienhaara on kuuden laudaturin ylioppilas.
Tienhaaran ja hänen pikkuveljensä Raine Bruno Tienhaaran (nyk. Raine Sievälä) huumeliiga toimi 1990-luvun alkuvuosiin asti. Kesäkuussa 1993 Helsingin käräjäoikeus tuomitsi Raimo Tienhaaran huumausainerikoksista 9,5 vuoden pituiseen vankeusrangaistukseen ja Raine Tienhaaran 10 vuoden vankeusrangaistukseen. Tienhaaraa epäiltiin lisäksi vuosina 1991 ja 1992 tapahtuneista Helsingin veroviraston räjäytysten toimeksiannosta, mutta syyttäjä Jarmo Rautakoski ei löytänyt häntä vastaan riittävästi näyttöä. Helsingin hovioikeus vahvisti Tienhaarojen vankeustuomiot maaliskuussa 1994.
Vankeusaika.
Vankila-aikana Tienhaaraa kuvailtiin johtajaksi, joka hallitsi osastoaan tai osastoja pelolla, rahalla ja huumeilla. Keskusrikospoliisi epäili hänen olleen vankilasta käsin osallisena vuoden 1995 Pasilan poliisitalon autopommi-iskuun, mutta tässäkään tapauksessa todisteet eivät riittäneet syytteiden nostamiseen.
Tienhaara laati vankilassa kostolistan muutamista poliiseista sekä yllytti naispuolisen asianajajan törkeään pahoinpitelyyn. Helsingin käräjäoikeus tuomitsi 31. lokakuuta 1997 Tienhaaran 9 vuoden vankeusrangaistukseen muun muassa uusista huumausainerikoksista sekä kostoiskuista. Tuomiossa oli mukana Helsingin huumepoliisin päällikön Jari Aarnion kotiin joulukuussa 1996 tehty kranaatti-isku, jonka aitoudesta on myöhemmin esitetty epäilyjä. Helsingin hovioikeus kovensi Tienhaaran rangaistusta 11 vuodeksi vankeutta syyskuussa 1998. Tienhaara kiisti suurimman osan syytteistä ja väitti, että hänen lähin apurinsa ilmiantoi hänet vallanhalun vuoksi. Keskeinen osa Tienhaaran vankila-ajan uusista rikosepäillyistä pohjautui Tienhaaran lähipiiriin kuuluneen Ismo Kähkösen ilmiantoihin.
Tienhaara joutui jälleen oikeuden eteen 23. lokakuuta 2001, jolloin hänelle luettiin Helsingin käräjäoikeudessa syyte törkeästä koronkiskonnasta. Hänen epäiltiin junailleen vankilasta 150 000 markan lainanannon, jossa rahat lainanneelta naiselta vaadittiin laittoman korkeaa kymmenen prosentin kuukausikorkoa. Käräjäoikeus hylkäsi syytteen 29. marraskuuta, koska oikeudessa ei kyetty näyttämään, että Tienhaara olisi ollut edes tietoinen rahojensa lainaamisesta ennen kuin vuotta jälkeenpäin.
Tienhaara vapautui vankilasta kiirastorstaina 2006. Vankeusaikanaan hän ei päässyt kertaakaan lomille.
Pihlajamäen huumejuttu.
Lokakuussa 2011 Helsingin käräjäoikeus vangitsi Tienhaaran todennäköisin syin epäiltynä törkeästä huumausainerikoksesta. Maaliskuussa 2012 syyttäjä vaati käräjäoikeudessa Tienhaaralle 13 vuoden vankeutta törkeistä huumausainerikoksista. Käräjäoikeus tuomitsi 15. kesäkuuta 2012 Tienhaaran 11,5 vuodeksi vankeuteen lukuisista törkeistä huumausainerikoksista. Samassa eli niin sanotussa Pihlajamäen huumejutussa tuomittiin vankeusrangaistuksiin myös 30-vuotias Jarkko Hänninen (10 vuotta vankeutta), 56-vuotias Timo Hovi (10 vuotta vankeutta), 28-vuotias Kari Ruishalme (6 vuotta vankeutta) sekä 56-vuotias Hannu Ruishalme (5 vuotta ja 3 kuukautta vankeutta). Tapauksessa oli ostettu virolaiselta henkilöltä muun muassa ekstaasia, hasista ja amfetamiinia, jotka oli piilotettu useisiin eri maastokätköihin ja kaupattu sitten eteenpäin.
Helsingin hovioikeus piti Tienhaaran vankeustuomion ennallaan 22. helmikuuta 2013.