Haminan vaakuna

Haminan kunnanvaakunan on suunnitellut Gustaf von Numers kaupungin vanhan vaakunan pohjalta. Sen vaakunaselitys on ”sinisessä kentässä hopeinen, alainen, aaltokoroinen hirsi, jolla ui kultainen vene, sen yläpuolella kultainen, purppuravuorinen kuninkaankruunu”. Vanha vaakuna puolestaan perustui Vehkalahden kaupungille 1660 annettuun sinettiin. Vaakunan kuninkaankruunu on viittaus Ruotsin kuninkaaseen Fredrik I:een. Isonvihan aikana tuhotun Vehkalahden kaupungin paikalle rakennettiin hänen valtakaudellaan Haminan kaupunki kuninkaan nimikkokaupungiksi (). Haminan vaakuna on Suomen kunnanvaakunoista ainoa, jossa on käytetty purppuraa.
Historia.
Vehkalahden kaupungin sinetit.
Vehkalahden pitäjän kirkonkylästä muodostettiin Vehkalahden kaupunki vuonna 1653. Kaupungille laaditussa sinetissä kuvattiin rannalla seisova kalastaja, jonka ongessa riippui kala. Sinetti mahdollisesti kuvasi alueen lohenkalastusta. Vuonna 1660 Vehkalahden kaupungille myönnettiin uusi sinetti, jossa oli kuvattuna veden laineilla kelluva vene ja veneen yläpuolella kruunu. Samanlainen sinetti oli myönnetty myös Helsingille vuonna 1644, minkä takia Haminan ja Helsingin vaakunat muistuttavat toisiaan.
Haminan sinetit ja vaakuna.
Vehkalahden kaupungin tuhouduttua isossavihassa päätettiin kaupunki rakentaa uudelleen ja vuonna 1723 kaupungin nimeksi vaihettiin "Fredrikshamn" Ruotsin kuninkaan Fredrik I:n mukaan. Kaupungille laadittiin myös uusi sinetti, jossa vanhan sinetin vene korvattiin kuninkaan nimeen viittaavalla F-monogrammilla. 
Turun rauhassa vuonna 1743 Hamina päätyi osaksi Venäjää, jolloin sen kaupunginoikeudet myönnettiin Ruotsin puolella Loviisalle. Loviisa käytti Haminan sinettiä vuoteen 1756 asti, jolloin kaupungille laadittiin uusi sinetti. Haminan ollessa osa Venäjää ei kaupungin sinetissä käytettyjen ruotsalaistunnusten katsottu olevan enää soveliaita. Haminan sinetti vaihdettiinkin takaisin vene-aiheeseen ja sinetin kuninkaallinen kruunu muutettiin venäläiseksi keisarin kruunuksi. Uusi sinetti ei kuitenkaan koskaan korvannut kokonaan vanhaa sinettiä.
Vuonna 1861 kaupungille ehdotettiin vaakunaa, jossa oli kuvattuna vene, kuninkaallinen F-monogrammi ja kuninkaallinen kruunu. Kyseinen malli vakiintuikin kaupungin tunnukseksi 1800-luvun lopulta alkaen. Myös venäläinen heraldikko Bernhard von Köhnen laati kaupungille oman mukaelmansa vaakunasta Suomen muiden kaupunginvaakunoiden tapaan. Von Köhnen ehdotukset eivät kuitenkaan koskaan vakiintuneet käyttöön.
Kaupunki käytti vanhaa vaakunaa aina vuoteen 1952 asti, jolloin heraldikko Gustaf von Numers laati kaupungille uuden vaakunan. Tällöin vanhan vaakunan F-monogrammi poistettiin, sillä sitä pidettiin hyvän heraldiikan vastaisena.
Kuntaliitos ja Vehkalahden kunnanvaakuna.
Haminan ja Vehkalahden yhdistyttyä vuoden 2003 siihen asti käytössä ollut venevaakuna korvattiin Carolus Lindbergin suunnittelemalla entisen Vehkalahden kunnan vaakunalla. Vaakunan selitys on ”sinisessä kentässä kultainen suovehka, jonka hedelmäterttu punainen ja tämän suojus hopeinen”. Aiheen suovehka tekee vaakunasta puhuvan viittaamalla suoraan Vehkalahden kunnan nimeen, jolle vaakuna on alun perin vahvistettu kunnanvaakunaksi 21. huhtikuuta 1951. Hamina oli ennen vuonna 2009 Raaseporiin liittynyttä Tammisaarta ainoa ns. vanha kaupunki, joka luopui vanhasta vaakunastaan kuntaliitoksen yhteydessä.
Venevaakunan palauttaminen.
Haminassa alettiin jälleen suunnitella kuntaliitosta edeltäneen kaupungin vanhan venevaakunan palautusta maaliskuussa 2012. Aloitetta vaakunan vaihdosta arvosteltiin kuntaliitossopimuksen vastaiseksi. Haminan kaupunginvaltuusto hyväksyi toukokuussa 2012 vaakunan vaihdon äänin 33–9 yhden valtuutetun äänestäessä tyhjää. Venevaakuna otettiin käyttöön vuoden 2013 alussa.
Vaakunan lisäksi kaupungilla on käytössä vaakunaan perustuva lippu.