Vaalimaanjoen vesistö

Vaalimaanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 10) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Vaalimaanjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalue jakautuu sekä Suomen että Venäjän puolelle .
Yleistä.
Vesistön sijainti.
Vaalimaanjoen vesistön valuma-alueen pinta-ala on 244,96 neliökilometriä, josta 238,56 neliökilometriä kuuluu Suomelle ja 6,4 neliökilometriä Venäjälle. Suomenpuolisen valuma-alueen järvisyys on 3,07 %. Vesistön valuma-alue on noin 40 kilometriä pitkä ja suurimmillaan 10 kilometriä leveä. Valuma-alueen pohjoisosat ylettyvät Etelä-Karjalaan Luumäen puolelle, mutta muualla se pysyy Kymenlaaksossa. Valuma-alue kuuluu keskijuoksulla Miehikkälään ja alajuoksulla Virolahteen. Venäjän puolella se sijaitsee Viipurin piirin Tienhaaran kunnassa.
Pääuoman kulun ja pituuden määritys.
Vaalimaanjoen vesistöalueen leveys noin 10 kilometriä, minkä takia joen sivu-uomat ovat yleensä lyhyitä. Valuma-alueen pääuomana on sen alajuoksulla Vaalimaanjoki, joka muodostaa alajuoksulla kiistattomasti vesistön pääuoman. Vasta aivan yläjuoksulla, kun Nokkalassa tulee valita latvahaaroista se suurin uoma, joudutaan vertailemaan latvahaaroja toisiinsa. Idästä tuleva Ruosteensuonojan valuma-alueen pinta-ala on 10 neliökilometriä ja lännestä tuleva Nokanojan pinta-ala on 28 neliökilometriä. Vertalun perusteella pääuomaan otetaan mukaan Nokanoja ja sen yläjuoksulla Alamyllynoja, joka alkavat Luotosenjärvestä. Tässä yhteydessä ei tehdä käsitellä järveen laskevia ojia. Pääuoman pituudeksi saadaan Paikkatietoikkunan verkkopalveun tietoja yhdistelemällä 55,8 kilometriä. Vaalimaanjoen alkukohta sijaitsee kartta-aineiston perusteella Nokanojan ja Ruosteensuonoja yhtymäkohdassa. Vaalimaanjoen pituudeksi tulee näin 45,4 kilometriä. Ei ole tietoa, sisältävätkö pituustiedot Venäjän puolelle jäänyttä kilometrin mittaista osuutta .
Vesistöalueen jako.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Vaalimaanjoen alaosan alue (10.001)
* Vaalimaanjoen keskiosan alue (10.002)
* Hauhiansaaren valuma-alue (10.005)
* Vaalimaanjoen yläosan valuma-alue (10.003)
* Vuolteenojan valuma-alue (10.004)
Vesistöalueen maankäyttö.
Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 80,2 %, maatalousalueita 12,2 %, kosteikkoja ja soita on 1,6 % ja rakennettuja alueita on 2,9 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 3,0 %.
Vesistöalueen jokia ja järviä.
Vaalimaanjoen vesistöalueella sijaitsee 37 vähintään hehtaarin kokoista järveä tai lampea. Osittain Venäjällä sijaitsee Kiiskijärvi (31 ha), jonka laskuoja yhtyy Vaalimaanjokeen Suomen puolella. Vaalimaanjoki virtaa Savanjärven (31 ha), Välijärven (10 ha), Taipaleenjärven (22 ha) ja Tyllinjärven (255 ha) läpi. Sekä Olkalampi (24 ha) että Häkälänjärvi (38 ha) laskevat Tyllinjärveen. Miehikkälän pohjoispuolella sijaitseva Myllylampi (11 ha) laskee pääuomaan. Vaalimaanjoen keskijuoksulla on kaksi suurempaa järveä: Valkjärvi (38 ha) ja Nurmijärvi (12 ha). Pääuoman latvajärvi on Luotosenjärvi (100 ha). Muita suurehkoja järviä ovat esimerkiksi Metsäisenjärvi (34 ha) ja Murtosenjärvi (18 ha).
Alla on taulukko Vaalimaanjoen valuma-alueen koskista: