Erzsébet Báthory

Erzsébet (Elisabet) Báthory, avioituneena Erzsébet Nádasdy (unkariksi "Báthory Erzsébet", slovakiksi Alžbeta Bátoriová-Nádašdy) ; (7. elokuuta 1560 – 21. elokuuta 1614) oli unkarilainen kreivitär ja sarjamurhaaja, tunnetuin unkarilaisten ja slovakkien historiassa. 
Hän vietti suurimman osan elämästään Čachticen linnassa. Häntä ja neljää muuta syytettiin 20–600 tytön tai nuoren naisen kiduttamisesta ja tappamisesta. Vuonna 1610 hänet vangittiin ja muurattiin sisään huoneeseensa. Kreivitär Erzsébet Báthory kuoli neljä vuotta myöhemmin. Aatelisarvo esti hänen teloituksensa, mutta kolme hänen palvelijoistaan teloitettiin.
Erzsébet Báthoryn tuomio on saattanut liittyä valtapeliin, jolla hänen oma sukunsa sai itselleen hänen ja hänen puolisonsa Ferenc Nádasnyn maaomaisuuden.
Suku ja nuoruus.
Erzsébet Báthory syntyi Unkarissa huomattavaan protestanttiseen Báthoryjen aatelissukuun. Hänen sukunsa hallitsi Transilvaniaa, ja hänen enonsa Stefan Báthory, oli Puolan kuningas. Hänet kasvatettiin suvun linnassa Ecsédissä Unkarissa. Hänen vanhempansa olivat György II Báthori és Ecsed ja Anna Báthori és Somlyó.
Hän sai siihen aikaan poikkeuksellisen hyvän kasvatuksen, sillä hänet opetettiin lukemaan ja laskemaan. Hän puhui äidinkielensä unkarin lisäksi myös sujuvaa latinaa, saksaa ja tytöille harvinaista kreikkaa. Talonpoikien keskuudessa kulki Erzsébetin kuoltua huhu, että Erzsébet oli tullut 13-vuotiaana raskaaksi talonpojan kanssa. 
Äiti kreivitär Anna halusi salata asian, joten lapsi annettiin heti syntymänsä jälkeen Unkarin syrjäseudulle maalaisnaisen haltuun. Nainen lahjottiin poistumaan maasta lapsen kanssa ainakin Erzsébetin elinajaksi. Todisteiden puutteessa tarinan paikkansapitävyydestä ei ole tietoa. 
Avioliitto ja jälkeläiset.
Erzsébet naitettiin 15-vuotiaana 20-vuotiaalle kreivi Ferenc Nádasdy és Ecsedille (k. 1604) 8. toukokuuta 1575, joka oli toisen vaikutusvaltaisen unkarilaisen suvun jäsen ja he muuttivat Nádasdy-suvulta häälahjana saatuun Čachticen linnaan. Kreivi oli usein sotaretkillä Turkissa ensimmäisen kymmenen avioliittovuoden aikana. Vuosina 1585–1598 heille syntyi viisi lasta:
Joidenkin lähteiden mukaan pariskunnalla oli kolmaskin poika, Miklós, mutta tietoa ei voida varmistaa. Voi myös olla, että hän oli pelkkä sukulaispoika, koska häntä ei mainita kreivittären vuoden 1610 testamentissa. On myös huhuttu, että pariskunnalle syntyi György-niminen poika, joka kuitenkin kuoli jo pienenä lapsena. Varmaa tietoa ei kuitenkaan ole. Kotiopettajattaret pitivät huolta kreiviparin lapsista, kuten Erzsébetinkin lapsuudessa.
Puolisonsa kuoltua tammikuussa 1604, Erzsébet hallitsi laajoja tiluksiaan ja käytti Vasin kreivikunnan alueella ylintä tuomiovaltaa alaikäisen poikansa Pálin puolesta. Hänen mailleen tehtiin Bocskai kapinan aikana vuonna 1605 saksalaisten palkkasotureitten hyökkäys ja Keresztúrin kaupunki ryöstettiin. Vuonna 1608 hän teki matkan katsastamaan tiluksiaan Sárvárissa ja Lékassa. Hänen protestanttinen uskontonsa, päämäärätietoisuutensa ja vahvatahtoinen tapansa hallita eivät olleet kaikille mieleen.
Murhat ja kidutukset.
Jesuiittamunkki Lázló Thurózcin vuonna 1729 julkaiseman Unkarista kertovan kirjan mukaan Erzsébet löi kerran hiuksiaan kammatessa kipeästi vetänyttä palvelijatarta kasvoihin tai korvalle niin kovaa, että palvelijattaren nenästä alkoi vuotaa verta. Osa verestä roiskui Erzsébetin iholle, ja hän ajatteli ihonsa näyttävän heti kauniimmalta ja nuoremmalta punertuneena. Tästä hän sai ajatuksen kylpeä nuorten naisten, usein neitsyiden, veressä. Kun Erzsébet halusi mennä kylpyyn, nuorta tyttöä roikotettiin ammeen yläpuolelle samalla, kun hänen kaulansa viillettiin auki. Yksi yleinen selitys legendalle on, että kreivittären vaatteet olivat kidutuksien jäljiltä niin verisiä, että näytti aivan siltä kuin hän olisi kylpenyt veressä. Tarinaa verikylvyistä ei kuitenkaan ole pystytty todistamaan todeksi, eikä vuonna 1817 julkaistuissa todistajanlausunnoissakaan mainittu niistä mitään.
Puoliso Ferenc Nádasdyn kuoleman jälkeen vuonna 1604 alkoi esiintyä huhuja kreivitär Erzsébet Báthoryn julmuuksista. Vaikka aiemmat kertomukset talonpoikaisnaisten murhista oli ilmeisesti jätetty huomiotta, vuonna 1609 esitetyt väitteet hänen surmaamistaan ​​aatelissukuisista naisista herättivät huomiota.
Maaliskuussa 1610 keisari Matias määräsi Erzsébetin serkun, Unkarin paladiini Juraj (György) Thurzón, järjestämään tutkimuksen kreivitär Erzsébet Báthoryn linnassa huhujen mukaan tapahtuvista raakuuksista palveljoita kohtaan. Sysäyksen tutkimusten aloittamiselle olivat antaneet kreivittären surmaamat aateliset, joita Erzsébet oli surmannut perustamassaan tyttökoulussa alempisäätyisten nuorten naisten käytyä vähiin. Jouluna 1610, toisen lähteen mukaan 30. joulukuuta 1609, tai 29. joulukuuta 1610, Erzsébet ja hänen naispalvelijansa pidätettiin päivällispöydässä. Erään tarinan mukaan tarinoiden mukaan Thurzon lähettämät sotilaat löysivät heti kreivittären linnaan astuttuaan nuoren naisen ruumiin ja toisen, kuolemaisillaan olevan naisen.
Vuosien aikana kreivitär surmasi joidenkin lähteiden mukaan yli 600 naista. Suurin osa uhreista oli nuoria naisia, jopa 12-vuotiaita, yleensä neitsyitä. Ennen oikeudenkäyntiä kuultiin yli 300 todistajaa, jotka kertoivat kreivitär Báthoryn muun muassa polttaneen uhrien sukupuolielimiä, jäädyttäneen naisia alasti ulos pakkaseen kaatamalla vettä heidän päälleen, näännyttäneen uhreja nälkään ja purreen paloja heidän kasvoistaan. Erzsébet ja neljä kiduttamalla tunnustanutta naispalvelijaa todettiin syyllisiksi 80 murhaan oikeudenkäynnissä 7. tammikuuta 1611. Kolme palvelijaa tuomittiin kuolemaan ja teloitettiin.
Kreivitär Erzsébet Báthory ei ollut paikalla oikeudenkäynnissä, eikä häntä missään vaiheessa syytetty oikeudessa tai tuomittu rikoksesta, vaikka oikeudenkäynti olisi ollut hänelle aatelisena oikeutettu. Keisari Matias vaati useaan otteeseen oikeudenkäyntiä pidettäväksi, mutta paladiini György Thurzó ei näin tehnyt. Silti jo heti 30. joulukuuta 1610 tapahtuneen kiinnioton jälkeen Erzsébet vangittiin kotiinsa Čachticen linnan umpeen muurattuun huoneistoon, jossa hän kuoli neljä vuotta myöhemmin 54-vuotiaana 21. elokuuta 1614. Hänen hautapaikkaansa ei tiedetä.
Vaikka vuoden 1611 oikeudenkäynnin asiakirjat tukivat Erzsébet Báthorya vastaan ​​esitettyjä syytöksiä, nykytutkimus on kyseenalaistanut väitteiden todenperäisyyden. Báthory oli vaikutusvaltainen nainen, ja sitä lisäsi hänen hallussaan oleva puoliso Ferenc Nádasdyn omaisuus tämän kuoleman jälkeen. Se, että keisari Matiaksen Báthoryltä lainattu suuri velkasumma mitätöitiin suvun toimesta vastineeksi siitä, että he saivat pitää häntä vankeudessa, viittaa siihen, että Erzsébet Báthoryn tekemiksi esitetyt rikokset olivat poliittisesti motivoitutta mustamaalausta, joiden avulla sukulaiset saattoivat anastaa hänen maansa. 
Erzsébet Báthory musiikissa, kirjallisuudessa, elokuvissa ja peleissä.
Kirjallisuus.
Bathoryn tarinaa on käytetty myös kirjasarjassa Noitien taistelu, osassa Odin kirous ja mainiten osassa Susiemon klaani.