Ovambot

Ovambot (myös ambolaiset) on lounaisafrikkalainen kansa, joka asuttaa Namibiaa ja Angolaa Ambomaaksi kutsutulla alueella. Ovamboihin kuuluu kahdeksan heimoa, joilla on yhteneväinen kulttuuri. Pääosa Namibian väestöstä, yli miljoona henkeä, kuuluu ovamboihin. Ovambot lasketaan bantukansoihin, sillä heidän puhumansa kielet tai murteet kuuluvat bantukieliin.
Historia.
Ovambojen uskotaan tulleen nykyisille asuinalueilleen koillisesta nykyisen Sambian suunnalta 1400- tai 1500-luvulla. Ovamboilla on tuolta ajalta historiallinen yhteys hereroihin ja perimätiedon mukaan nämä kaksi kansaa polveutuvat kahdesta veljeksestä. Ambomaa jäi pitkäksi aikaa sivuun Portugalin Angolan ja Saksan Lounais-Afrikan siirtomaahallinnoilta. Portugalilaiset alkoivat vaikuttaa ovambojen asuinalueen pohjoisosassa vasta 1900-luvun alussa ja saksalaiset eivät missään vaiheessa osoittaneet kovin paljoa mielenkiintoa ovamboja kohtaan. Saksan Lounais-Afrikka päätyi Etelä-Afrikan haltuun vuonna 1915 ja se kukisti useita ovambojen kapinoita 1920- ja 1930-luvuilla. Apartheid vaikutti myös Namibiassa ja bantustanien luomien myötä perustettiin nimellisesti itsenäinen Ambomaa vuonna 1973. Aluetta johti väkivaltaisesti Filemon Elifas, kunnes hänet salamurhattiin vuonna 1975. 1960-luvulla perustettu SWAPO:n jäsenistö on aina koostunut paljolti ovamboista ja se on ollut tärkeimpänä poliittisena tekijänä Namibian itsenäisyydessä vuonna 1990 ja maan senjälkeisessä politiikassa.
Kulttuuri.
Yhteiskunta.
Ovambojen yhteiskunta on matrilineaarinen ja lapset perivät äitinsä puolelta, sekä tämän sisaruksilta. Vain äitien odotetaan olevan läheisissä väleissä lastensa kanssa. Perheen pää on isän sijasta äidin veli, vaikkakin isä, äiti, lapset ja vanhempien vanhemmat muodostavat tavallisen perheyksikön. Miehet ovat naisia korkeammassa asemassa yhteiskunnassa ja heidän asemansa määräytyy perimän, iän ja karjan määrän mukaan. Ovambot jakautuvat kahdeksaan heimoon. Seuraavasta taulukosta löytyvät näiden heimojen nimet, alueet, murteen nimi sekä heimon sijainti. Taulukon otsikoissa ilmoitetaan se, mistä kantabantun nominiluokasta minkäkin sanan kohdalla on kysymys.
Elinkeinot.
Ovambojen asuinalue pohjoisessa avointa ruohotasankoa ja etelässä kuivempaa ruohotasankoa. Viljelyä harjoittavat lähinnä naiset ja pääasiallinen viljelykasvi on hirssi. Hirssistä valmistetaan jauhoja, josta puolestaan tehdään eräänlaista kuivaa puuroa. Myös maissia kasvatetaan, mutta siitä valmistetaan lähinnä olutta. Muita viljeltyjä kasveja ovat muun muassa papu, melonit ja kurpitsat. Miehet hoitavat karjaa ja tärkeimmät hoidettavat eläimet ovat vuohi ja nauta. Sateiden aiheuttamien tulvien takia karjanhoito on suotuisampaa etelässä kuin pohjoisessa. 1800-luvun lopulta lähtien ovamboja on työskennellyt myös muualla Namibiassa, kuten esimerkiksi kaivoksilla ja rautateillä.
Uskonto.
Suomen Lähetysseura on toiminut Ambomaalla vuodesta 1870 saakka ja se perusti alueelle useita kouluja ja kirkkoja. Ensimmäiset kasteet tapahtuivat vuonna 1883. Nykyisin suurin osa ovamboista kuuluukin luterilaiseen kirkkoon. Namibiassa on myös anglikaaninen ja Angolassa katolilainen vähemmistö.
Vuonna 2012 Suomen Lähetysseuralla on Ambomaalla kaksi työntekijää Ambomaalla Oniipassa rakennustöissä.