tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
J (ohjelmointikieli)

J on ohjelmointikieli, jonka kehittivät 1990-luvun alussa Ken Iverson ja Roger Hui. Se on eräänlainen muunnelma APL-, FP- ja FL-ohjelmointikielistä.
J-ohjelmointikieltä ei saa sekoittaa J++- tai J#-ohjelmointikielen kanssa.
Jotta vältyttäisiin toistamasta APL:n erikoismerkkiongelmaa, J sisältää ainoastaan perus-ASCII-merkistöä. Lisäksi pitääkseen jäsennyksen ja kielen yksinkertaisena ja jakaakseen muuten pienen määrän sopivia symboleista ASCII:sta, J:ssä monia merkkejä, joita yleensä käytetään pareina kuten [] () "" `` tai &lt;&gt;, saatetaan käyttää ilman pariaan.
J on hyvin voimakas ja sopii parhaiten matemaattiseen ja tilastotieteelliseen ohjelmointiin. J on MIMD-kieli.
Kuten alkuperäiset John Backusin FP- ja F-kielet, myös J:kin tukee funktiotason ohjelmointia (tunnetaan myös nimellä korkean tason ohjelmointi). Huomaa, että "funktiotason ohjelmointi" ei ole sama kuin funktionaalinen ohjelmointi.
Toisin kuin useimmilla kielillä, jotka tukevat olio-ohjelmointia, J:n joustavan hierarkkisessa nimitilassa (jossa jokaiselle nimelle on olemassa tietty "locale") voidaan tehokkaasti käyttää runkorakenteena sekä luokkapohjaista- että prototyyppipohjaista-ohjelmointia.
J ei ole von Neumann -ohjelmointikieli, mutta sitä on kuitenkin mahdollista käyttää von Neumann -ohjelmatyyliin.
Laukaisukeskus

Laukaisukeskus (myös kosmodromi) on avaruuskeskus, josta laukaistaan avaruusaluksia, yleensä kantoraketilla. 
Lähes kaikki avaruuslaukaisut tehdään kantoraketeilla pystysuoraan. Lisäksi mahdollinen laskeutuva alus ei yleensä laskeudu takaisin keskukseen vaan merelle tai asumattomalle alueelle. Vaakasuoraan laukaistavia ja/tai laskeutuviakin järjestelmiä on ollut muutamia ja lisää on kehitteillä. Mojaven laukaisukeskuksessa on kiitotiet, joita myöten SpaceShipOnen kaltaiset rakettimoottorilliset lentokoneet voivat nousta ja laskeutua. Kennedyn avaruuskeskusta on käytetty Avaruusalusten ja Avaruussukkuloiden pystysuoraan laukaisuun. 
Suurimmissa laukaisukeskuksissa on useita laukaisukomplekseja, joissa voi edelleen olla useita laukaisualustoja. Laukaisukeskuksen yhteydessä olevia tyypillisiä muita rakenteita varsinaisen laukaisualustan lisäksi ovat polttoaineen varastointirakennukset ja laukaisujärjestelmän kokoonpanohallit.
Sijoittaminen.
Pääosa varsinkin kiertoradalle laukaisuun käytettävistä laukaisukeskuksista sijaitsee lähellä päiväntasaajaa. Tämä on energiataloudellista, sillä silloin voidaan hyödyntää Maan pyörimisliikkeen vaikutusta mahdollisimman paljon. Lisäksi suurin osa laukaisuista tehdään pienen inklinaation kiertoradoille. 
Tavallisesti laukaisukeskus laukaisualustan ympärillä on niin laaja ja asumaton, että raketin räjähtäessä mahdollista miehistöä lukuun ottamatta vältytään henkilövahingoilta. Laaja suoja-alue tarvitaan myös raketin aiheuttaman suuren melun vuoksi. Myös suuremmat rakennelmat, kuten ohjauskeskus, rakennetaan riittävän etäälle laukaisualustasta. Usein laukaisukeskus on sijoitettu siten, että alukset laukaistaan vettä kohti.
Laukaisualusta.
Useimmat raketit tarvitsevat tuen moottorien käynnistämisen ajaksi. Rakettia pidetään paikoillaan moottorien kasvattaessa työntövoimaa ja kun moottorit ovat saavuttaneet stabiilin tilan, raketti päästetään irti. Laukaisualustaan lasketaan kuuluvaksi ajoaineen ja sähkön syöttö- sekä tietoliikennerakenteet sekä erilaiset telineet. Apurakenteet käännetään sivuun ennen laukaisua ja viimeisimmät niistä juuri ennen raketin nousua telineestä.
Tyypit.
Laukaisualustat voidaan jakaa seuraaviin tyyppeihin sen mukaan, miten avaruusalus kuljetetaan laukaisualustalle:
Zaza Zazirov

Zaza Zazirov (s. 25. huhtikuuta 1972) on ukrainalainen vapaapainija. 
Zazirov saavutti 68 kilon sarjasta pronssia Atlantan olympialaisissa 1996. 69 kilon sarjasta hän saavutti MM-tasolta hopeaa Teheranista 1998 sekä Krasnojarskista 1997.
Eetu Vuorio

Kalle Eetu Vuorio (6. kesäkuuta 1892 Kuhmoniemi – 29. joulukuuta 1949) oli lähes tuntemattomaksi jäänyt suomalainen harrastajatutkija, joka lukeutui Wettenhovi-Aspan aatemaailman kannattajiin. Hän näki suomalaiset mahtavana menneisyyden kansana, joka oli välimerellistä alkuperää.
Vuorio tuli ylioppilaaksi vuonna 1913 ja työskenteli Kuopion lääninhallituksessa, vuodesta 1934 lääninkanslistina. Vuonna 1931 hän julkaisi 200-sivuisen tutkielman aiheesta "Suomalaiset Välimeren auringon alla". Teoksen mukaan Kalevalan Saari oli muinainen Kreeta ja Pohjola taas Kreikka. Lisäksi Vuorio näki kymmeniä yhtäläisyyksiä muinaiskreetalaisten kirjoitusmerkkien ja suomalaisten ryijyjen koristekuvioissa. Teos sisältää myös wettenhoviaspamaisia olettamuksia sanasukulaisuuksista: ”Luoteisessa Vähässä-Aasiassa, muinaisen Kappadokian luoteispuolella on omituinen paikannimi, ’Arandi’. Aivan samanniminen paikka löytyy Virossa ja se tavataan Suomessakin kylännimessä ’Arandilaby’, joka esiintyy Nakkilassa jo v. 1546.”
Ivan Denisovitshin päivä (elokuva)

Ivan Denisovitshin päivä (myös Päivä Ivan Denisovitshin elämässä, , ) on norjalais-englantilainen vuonna 1970 valmistunut elokuva, joka perustuu Aleksandr Solženitsynin romaaniin "Ivan Denisovitšin päivä". Elokuvan ohjasi viipurilaissyntyinen Casper Wrede.
Elokuvan ensi-iltaa suunniteltiin kaikkiin pohjoismaiden pääkaupunkeihin muutamaa päivää ennen Nobelin kirjallisuuspalkinnon luovuttamista Solženitsynille. Kirjailija ei kuitenkaan tullut palkinnonjakotilaisuuteen, koska arveli Neuvostoliiton viranomaisten pakottavan häntä jäämään länsimaihin. Elokuva sai ensi-illan Ruotsissa 7. joulukuuta 1970.
Julkaisukielto Suomessa.
Jörn Donner yritti saada elokuvaa esitettäväksi Suomeen, mutta Valtion elokuvatarkastamo kielsi sen esittämisen 28. helmikuuta 1972 äänin 5–4. Donner valitti päätöksestä korkeimpaan hallinto-oikeuteen, mutta se vahvisti elokuvatarkastamon päätöksen muuttumattomana 24. toukokuuta 1972. Valtion elokuvatarkastamon johtajan Jerker Erikssonin mukaan elokuva kiellettiin aikoinaan ulkopoliittisista syistä. Sen katsottiin voivan vaarantaa Suomen suhteita muihin maihin eli Neuvostoliittoon. Kun elokuva esitettiin Ruotsin televisiossa vuosina 1972 ja 1974, Ruotsin television Ahvenanmaalla sijainnut linkkimasto suljettiin, jotta suomalaiset eivät voisi nähdä elokuvaa. Elokuvan sensuroinnin Suomessa paljasti tuoreeltaan ruotsalainen iltapäivälehti "Expressen", joka oli tullut tunnetuksi kriittisestä asenteestaan suomettumisilmiötä kohtaan.
Englannissa asunut ohjaaja Wrede ei halunnut aikoinaan ryhtyä kamppailemaan elokuvan sallimisen puolesta, sillä hän pelkäsi kiusallisen asian herättävän kielteistä julkisuutta ulkomailla. 
Elokuvien esityskiellot ulkopoliittisista syistä päättyivät Suomessa, kun "Jäätävä polte" sai ensi-iltansa 9. joulukuuta 1986. Suomessa "Ivan Denisovitshin päivä" esitettiin julkisesti ensimmäistä kertaa Suomen elokuva-arkiston elokuvateatteri Orionissa 9. ja 12. joulukuuta 1993 ja vaasalaisessa elokuvakerhossa marraskuussa 1994. Elokuvan ensimmäinen televisiolähetys Suomessa oli 27. lokakuuta 1996 Yleisradion TV1:ssä.
Elokuvasta.
Elokuvan tekijät ovat pitäytyneet tarkkaan Solženitsynin alkuperäisessä romaanissa, joka julkaistiin Neuvostoliitossa jo 1962. Neuvostoliiton poliittisen ilmapiirin vaihtuminen 60-luvun puolivälissä näyttää tuntuneen suoraan Suomessakin.
Casper Wrede teki Solženitsyn-filmatisointinsa englannin kielellä. Todentuntuinen vankileiri rakennettiin lumiseen Norjaan. Kuvaajana oli maailman huippunimiin kuuluva ruotsalainen Sven Nykvist, joka samoin kuin pääosaa näytellyt Tom Courtenay osallistui projektiin palkkaa vaatimatta. Molemmat olivat Wreden vanhoja tuttuja.
Ohjaajan poika David Wrede kertoo Solženitsynin kirjoittaneen isälleen: ”– – olette tehneet hyvän elokuvan, joka on totuuteen, mielialaan ja tunnelmaan asti todellinen.”
Jukka-Pekka Tuomanen

Jukka-Pekka Tuomanen (s. 4. joulukuuta 1985 Lohja) on suomalainen uransa lopettanut jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan puolustava keskikenttäpelaaja.
Tuomanen on Lohjan Pallon kasvatti. Hän on pelannut Veikkausliigassa JJK Jyväskylässä, FF Jarossa ja Turun Palloseurassa. Tuomanen on pelannut kaksi ottelua Suomen alle 21-vuotiaiden maajoukkueessa.
Jäämä

Jäämä tarkoittaa elimistöön jäänyttä yhdistettä, joka on joko hajoamatonta tai myrkyllistä. Jäämiä voi saada esimerkiksi elintarvikkeista. Euroopan unionin alueella jäsenvaltiot sopivat yhteisesti, mistä elintarvikkeista näytteet otetaan sekä niihin liittyvät näytemäärät ja analyysistä tutkittavat yhdisteet (jokainen valtio laatii myös oman tarkennetun valvontasuunnitelman). Kasvinsuojeluainejäämien tutkimisessa käytetään enimmäismäärää eli MRL:ää (), mikä tarkoittaa turvallisuusrajan asettamista turvalliseksi kuluttajalle, mutta samalla huomioidaan hyvän maatalouskäytännön eli GAP:in () mukainen tuotannon kannattavuus sekä tarve suojeluaineelle käytännössä. Lihantuottajat ja -jalostamot, teurastamot sekä tutkimuslaboratoriot tutkivat lihan sisältämät antibioottijäämät kuivahauteella, jonka toiminta perustuu "Bacillus stearothermophilus"-bakteerin kasvun hidastamiseen (pieni bakteerikanta ja ei bakteerijätösten aiheuttamaa värinmuutosta; riittävästi antibiootteja).
Keuhkojen tilavuudet

Keuhkojen tilavuudet tarkoittaa keuhkojen eri hengitystilavuuksia. Tilavuudet ovat isompia miehillä, pitkillä ihmisillä, urheilijoilla ja pienempiä tupakoijilla.
Keuhkojen tilavuus miehillä on yleensä noin 6 litraa, mutta vain pieni määrä tästä kapasiteetista käytetään normaalin ilman hengittämiseen. Vapaasukeltaja Herbert Nitschillä on mittauksen mukaan keuhkojen kapasiteetti 10 litraa.
Hengityksen tiheys on vastasyntyneellä 30-60 kertaa minuutissa ja aikuisella 12-20 kertaa minuutissa.
Maksimaalinen sisäänhengitystaso.
Tämä taso kuvaa sitä ilmamäärää, joka keuhkoissa on maksimaalisen sisäänhengityksen jälkeen.
Kiertohengitysilma.
Tämä taso kuvaa sitä määrää, joka tulee keuhkoihin normaalin sisäänhengityksen aikana.
Uloshengityksen varailma.
Tämä on se ilmamäärä, joka voidaan puhaltaa keuhkoista ulos normaalin uloshengityksen jälkeen. Normaalisti uloshengityksen varailman tilavuus on 1,8-2,3 litraa.
Jäännösilma.
Tämä kuvaa sitä ilmamäärää, joka jää keuhkoihin maksimaalisen uloshengityksenkin jälkeen. Normaalisti jäännösilman tilavuus on 1,1–1,2 litraa.
Mazon Creek

Mazon Creekin fossiileja löydetään Illinoisista Yhdysvalloista. Fossiilit löytyvät rautakonkreetioista, jotka ovat muodostuneet noin 300 miljoonaa vuotta sitten kivihiilikaudella. Konkreetiot ovat säilyttäneet sekä kasveja, että kovakuoriaisia ja pehmeäruumiisia eliöitä, jotka eivät normaalisti fossiloidu. 
Kasvisto.
Mazon Creekistä on löydetty yli 400 kasvilajin fossiileita ainakin 130 suvusta. Lajien todellista määrää on kuitenkin vaikea arvioida.
Mazon Creekin kasvisto sisältää runsaasti muuan muassa saniaisia.
Eläimistö.
Mazon Creekistä on tunnistettu fossiileja yli 320 eri eläinlajista. Eläimistö on jaettu kahteen ryhmään: merelliseen "Essexin faunaan" ja maalla ja makeassa vedessä eläneeseen "Braidwoodin faunaan". 
Essexin fauna sisältää meduusoja, katkarapuja, kotiloita, simpukoita, meriskorpioneja ja skorpioneja.
Braidwoodin fauna sisältää hyönteisiä, tuhatjalkaisia, skorpioneja, hämähäkkejä, makean veden kaloja, katkarapuja ja molukkirapuja. 
Faunan tunnetuin eliö on "Tullimonstrum gregarium", joka on nimetty löytäjänsä Francis Tullyn mukaan. "Tullimonstrum" on Illinoisin osavaltion virallinen fossiili.
Runar Finnilä

Runar Valfrid Finnilä (5. elokuuta 1891 Vaasa – 6. joulukuuta 1956 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti.
Elämä ja ura.
Runar Finnilä oli liikemies ja harrastajavalokuvaaja Ernst Finnilän poika. Hän valmistui Teknillisestä korkeakoulusta arkkitehdiksi vuonna 1915, oman toimiston hän perusti seuraavana vuonna. Hän teki lukuisia opintomatkoja Pohjois- ja Keski-Eurooppaan Italiaa myöten. Finnilällä oli merkittäviä suhteita suomalaisen liikemaailman huipulle, joiden ansiosta hän sai suunnitellakseen usein teollisuuslaitoksia ja pankkirakennuksia. Hän toimi erinäisten teollisuuslaitosten johtokunnissa sekä vuodesta 1931 Turun Verkatehtaan ja vuodesta 1940 Silferberg &amp; Weckselin Yhdistettyjen Hattutehtaiden sekä Hattuteollisuus Oy:n toimitusjohtajana.
Runar Finnilän toimistossa suunniteltiin muun muassa Suomen Sokerin tehtaat Helsinkiin, Turkuun ja Vaasaan. Lisäksi Finnilä suunnitteli pankkirakennuksia muun muassa Pohjoismaiden Yhdyspankille sekä Helsingin Osakepankille. Poriin hän suunnitteli Finlaysonin konttorirakennuksen, joka valmistui 1935. Sortavalaan kohosi vuonna 1936 Finnilän käsialaa oleva pitkänomainen kulmarakennus Helsingin Osakepankille. Hänen maineikkaisiin töihinsä lukeutuu niin ikään Savonlinnan ravintola-hotelli Tott kuin myös helsinkiläiset asuinrakennukset Tehtaankatu 6 (Château Finnilä), Puistokatu 11 b, Merikatu 7, Raatimiehenkatu 3 sekä Fabianinkatu 6. Finnilä oli mukana myös suunnittelemassa Ruskeasuon siirtolapuutarhaa Helsingissä. Edelleen hänen käsialaansa on pursiseura HSS:n kerhorakennus Helsingin Liuskasaaressa. Finnilä toimi myös 50-luvulla seuran kommodoorina.
Finnilän piirustusten luultiin kadonneen, kunnes kesällä 1988 sattumoisin löydettiin 23 kansiota hänen töitään Ehrensvärdintie 3:sta.
Kaikkiruokaisuus

Kaikkiruokaisuus tarkoittaa sitä, että jokin eläin syö niin kasvi- kuin eläinravintoakin. Kaikkiruokaisuutta harrastavaa eläintä kutsutaan omnivoriksi tai kaikkiruokaiseksi. Ihminen on kaikkiruokainen.
Kaikkiruokaisuuden sijasta eläimet voivat olla esimerkiksi kasvinsyöjiä tai lihansyöjiä.
Edward R. Murrow

Edward R. Murrow (synt. Egbert Roscoe Murrow; 25. huhtikuuta 1908 Greensboro, Pohjois-Carolina – 27. huhtikuuta 1965 New York, New York) oli yhdysvaltalainen radio- ja televisiojournalisti.
Murrow’n ura radiossa alkoi vuonna 1935, jolloin hänet palkattiin CBS:n uutisten esimieheksi. Hän pyrki kasvattamaan CBS:n uutisten arvostusta palkkaamalla toimittajia asiantuntemuksen eikä niinkään radiokokemuksen perusteella. Palkattujen toimittajien joukossa olivat muun muassa Charles Collingwood, Eric Sevareid, William L. Shirer ja Howard K. Smith. Uudet toimittajat tunnettiin yleisesti nimellä "Murrow’s Boys".
Toisen maailmansodan aikana Murrow teki itse reportaaseja suoraan tapahtumapaikoilta ja asettui usein vaaralle alttiiksi, kuten selostaessaan vuonna 1940 Lontoon pommituksia talojen katoilta.
Sodan jälkeen Murrow nimitettiin CBS:n uutisten varatoimitusjohtajaksi. Ensiesiintymisensä televisiossa Murrow teki 1951 ohjelman "See It Now" isäntänä.. Vuonna 1953 ohjelma käsitteli Milo Radulovichin erottamista Yhdysvaltain ilmavoimista sillä perusteella, että Radulovichin äiti ja sisar olivat kommunistimyönteisiä. "See It Now" epäili erottamispäätöksen laillisuutta, ja pian lähetyksen jälkeen Radulovich sai työnsä takaisin. Tapausta voidaan pitää yhdysvaltalaisen journalismin ja politiikan käännekohtana. Pian ohjelman jälkeen ilmeni, että senaattori Joseph McCarthy aikoi hyökätä Murrow’ta vastaan. Myös Murrow oli kerännyt aineistoa McCarthysta, ja 9. maaliskuuta 1954 lähetetty ohjelma koostui lähes yksinomaan McCarthyn omista lausunnoista ja antoi hänestä kuvan fanaatikkona. McCarthy sai tilaisuuden vaatimaansa vastineeseen ja nimitti Murrow’ta ”šakaalilauman johtajaksi”, mutta lausunto kääntyi häntä itseään vastaan. Ohjelman vaikutusvallan ja ajoituksen ansiosta McCarthyn vaikutusvalta romahti.
1950-luvun lopulla CBS:n ja Murrow’n välit alkoivat kiristyä, ja vuonna 1961 hän siirtyi presidentti John F. Kennedyn nimittämänä "United States Information Agency"n johtoon. Kolme vuotta nimityksen jälkeen Murrow’lla todettiin keuhkosyöpä. Murrow kuoli 1965.
Vuonna 1964 Edward R. Murrow sai Presidential Medal of Freedomin. Radio Hall of Fameen hänet valittiin vuonna 1988. Hän sai myös yhdeksän Emmy-palkintoa, ja hänellä on tähti Hollywood Walk of Famella. Lisäksi hänet palkittiin Grammylla vuonna 1966 äänilevystä "A Reporter Remembers, Vol. 1: The War Years".
George Clooney on ohjannut Murrow’n urasta elokuvan "Hyvää yötä ja onnea", jossa Murrow’ta esittää David Strathairn.
Jalkapallo kesäolympialaisissa 2008 – miesten turnaus

Pekingin olympialaisten 2008 miesten jalkapalloturnaus pelattiin 7.-23. elokuuta 2008. Olympiaturnauksen pelaajien piti olla alle 23-vuotiaita, mutta jokaisella joukkueella oli oikeus käyttää kolmea yli-ikäistä pelaajaa.
Olympiakultaa voitti Argentiina. Se voitti loppuottelussa Nigerian maalein 1-0.
Karsinnat.
Vuoden 2008 olympialaisten jalkapalloturnaukseen selviytyi karsintojen kautta 15 maata. Isäntämaa Kiina selviytyi kisoihin ilman karsintoja.
Maalintekijät.
Turnauksen paras maalintekijä oli neljä maalia tehnyt Italian Giuseppe Rossi.
Huan Jing

Huan Jing on kiinalainen kaukokartoitussatelliittien perhe.
Sana Huan Jing tarkoittaa ympäristöä. Länsimaissa nämä satelliitit tunnetaan tämän sanan lyhenteen HJ ja numeron koodaamina. 
HJ-1 on pieni polaariradalla lentävä satelliittien parvi. HJ-1C-satelliitin SAR-tutka mittaa S-taajuuskaistalla, satelliitit HJ-1A ja HJ-1B mittaavat optisella taajuudella. Ne käyttävät CCD-kameraa mittauksiin infrapuna-alueella (Hj-1B) ja hyperspektaalikuvauksessa (Hj-1A).
6. syyskuuta 2008 Kiina laukaisi kaksi Huan Jing -satelliittia.
Korson Kaiku (salibandy)

Korson Kaiku (lyh. KorsKa) on vantaalaisen saman nimisen urheiluseuran salibandyjaosto. Seuran naisten edusustujoukkue pelasi kaudella 2007–2008 Naisten Salibandyliigassa, mutta putosi kauden päätteeksi I-divisioonaan. Miesten edustusjoukkuetta seuralla ei ole, mutta juniorijoukkueita on tytöillä B-F ikäluokissa ja pojilla A-D ikäluokissa. Lisäksi seura järjestää kuntosalibandya aikuisille.
Kivijalkakauppa

Kivijalkakauppa on liike, joka sijaitsee kerrostalon katutasossa. Liiketila on helposti saavutettavissa kadulta. Kaupan näyteikkunat toimivat liikkeen mainoksina, joiden avulla pyritään houkuttelemaan ohikulkijoita ostoksille. Kerrostalon muissa kerroksissa voi olla esimerkiksi asuinhuoneistoja, toimistoja ja muita kauppaan liittymättömiä huoneistoja. Talo on yleensä rakennettu ensisijaisesti muuhun kuin kaupan käyttöön.
Kivijalkakauppa on tiiviisti rakennetuissa kaupunkikeskustoissa tavallinen kauppatilan muoto. Erillisiä kaupoiksi tehtyjä rakennuksia esiintyy laajemmin kaupunkikeskustojen ulkopuolella.
Keskustelussa termiä kivijalkakauppa käytetään usein vertailukohtana kauppakeskuksille, automarketeille ja tavarataloille. Monesti kivijalkakaupalla tarkoitetaan lähellä olevaa pienikokoisempaa kauppapistettä, esimerkiksi lähikauppaa, kun taas kauppakeskus, automarket ja tavaratalo kuvaavat kauempana sijaitsevia suuria kaupan keskittymiä.
Käytännössä sanat "kivijalkakauppa" ja "kivijalkaliike" ovat siirtymässä tarkoittamaan verkkokaupan eli nettikaupan vastakohtaa, fyysistä liiketoimintaa tai liiketilaa, jossa asiakas kohdataan kasvokkain ja jossa tämä pääsee näkemään ja koskettamaan myytäviä tavaroita. "Kivijalkakauppa" on saanut hyvin paljon saman merkityksen kuin englannin "brick and mortar store" tai "brick and mortar business".
Khabrias

Khabrias (, k. 357 eaa.) oli ateenalainen kenraali. Hän opiskeli Platonin Akatemiassa. Khabrias voitti Gorgopaan johtamat spartalaiset ja aiginalaiset Aiginalla ja komensi laivastoa, joka auttoi Kyproksen kuningasta Euagorasta taistelussa persialaisia vastaan. Vuonna 378 eaa., kun Ateena liittoutui Theban kanssa Spartaa vastaan, hän kukisti Agesilaos II:n lähellä Thebaa.
Vuonna 376 eaa. Khabrias voitti Spartan laivaston lähellä Naksosta. Vuonna 366 eaa. häntä ja Kallistratosta syytettiin petoksesta, Oropoksen neuvomisesta antautumaan thebalaisille. Hänet vapautettiin syytteistä, ja pian hän astui Egyptin kuninkaan Teoksen palvelukseen puolustamaan maata persialaisia vastaan. Liittolaissodan puhjettua vuonna 357 eaa. hän johti Khareen kanssa Ateenan laivastoa. Khabrias kuoli hyökkäyksessä Khiokselle.
Maitojauhe

Maitojauhe on kuivattua maitoa, jota käytetään elintarviketeollisuudessa, kotitalouksissa sekä eläinten rehuksi. Maitojauhepohjaisia valmisteita ovat muun muassa erilaiset kastike- ja keittoainekset, vanukasjauheet, jauhemaiset äidinmaidonkorvikkeet, lastenvelli- ja puurojauheet, kahvikermajauhe sekä kaakaomaitojauhe sekä suurtalouskäyttöön valmistetut erikoistuotteet.
Historia.
Maitojauheen valmistusmenetelmän kehitti vuonna 1802 venäläinen tohtori Osip Križevski. Sen kaupallinen valmistus alkoi T. S. Grimwaden vuonna 1855 kehittämällä menetelmällä, jota paransi Justus von Liebig vuonna 1867. Suomeen maitojauhealaan keskittynyt yhtiö Maitopulveri Oy, myöhemmin Kuivamaito Oy, perustettiin vuonna 1952. Se rakensi maitojauhetehtaan Somerolle seuraavana vuonna. Yhtiön ensimmäinen toimitusjohtaja, aina vuoteen 1983 asti, oli maanviljelysneuvoksen arvonimen saanut Urho Heikkilä.
Valmistus.
Maitojauhe valmistetaan kuivaamalla eli poistamalla pastöroidusta maidosta vesi. Maito kuivataan suihkuttamalla se kammioon, jossa se kohtaa vastakkaiseen suuntaan tulevan lämpimän ilmavirran. Lämmin ilma haihduttaa veden maitopisaroista, jonka jälkeen kuiva maitopulveri kerätään kasaan hienona pulverina. Kotitalouksien käyttöön tarkoitettu maitojauhe instantoidaan kuivatuksen jälkeen. Instantointi tarkoittaa maitojauheen hiukkaskoon kasvattamista. Isot hiukkaset liukenevat paremmin veteen kuin pienet hiukkaset. Ruuanvalmistukseen käytetty maitojauhe on sumu(tus)kuivattua, instantoitua ja rasvatonta maitojauhetta. Maitojauhe on aina homogenoimatonta. Maitojauhetta saa myös vähälaktoosisena.
Yksi litra valmista maitoa saadaan sekoittamalla 2 desiä maitojauhetta litraan vettä.
Säilytys.
Avaamattomana tuote säilyy huoneenlämmössä vähintään viimeiseen myynti- tai käyttöpäivämäärään saakka. Avattuna, kosteudelta suojattuna säilyvyys on noin 1–3 kuukautta, tuotteesta riippuen. Maitojauheen rakenne ei kestä pakastamista, sillä se paakkuuntuu, jonka jälkeen jauheen käyttö voi olla hankalaa.
Henkikirja

Henkikirja oli maan väestöstä ja kiinteistöistä kutakin kuntaa varten erikseen pidetty väestöluettelo. Sen laati henkikirjoittaja vuosittain pidetyn henkikirjoituksen perusteella ja sen tietoihin perustui maan väkiluku, verovelvollisuuden täyttäminen ja äänioikeuden käyttämismahdollisuus.
Henkikirjojen alkuna voidaan pitää Ruotsin vuoden 1556 voutijärjestystä, jonka perusteella voudit laskivat väkiluvun kylittäin ja taloittain. Nimi henkikirja tuli käyttöön 1620-luvun lopulla, jolloin luetteloja alettiin ylläpitää henkirahan perimistä varten. Aluksi henkikirjoihin merkittiin 15–65-vuotiaat henkilöt, ei kuitenkaan aatelisia, sotilaita tai niitä, jotka työkyvyttömyyden tai köyhtymisen vuoksi eivät voineet henkirahaa maksaa. Vuodesta 1766 lähtien niihin merkittiin koko väestö, myös veroista vapautetut. Henkikirjoittajan tehtäväksi henkikirjan laatiminen tuli 1779.
Vuonna 1894 annetun henkikirjoitusasetuksen mukaan henkikirjaan merkittiin ristimänimi, sukunimi, ammatti, syntymävuosi, syntymäpäivä, viimeinen henkikirjoituspaikka, kuuluuko henkilö ei-luterilaiseen uskontokuntaan ja haluaako henkilö tulla vapautetuksi henkirahan maksamisesta. Henkikirja tehtiin maalla kustakin kihlakunnasta siten, että kihlakuntaan kuuluvat seurakunnat tai seurakunnan osat merkittiin erikseen. Kaupunkien väestö merkittiin henkikirjaan erottelematta seurakuntia, joita kaupungissa ehkä oli.
Henkiraha lakkautettiin vuonna 1924, mutta henkikirjoja ylläpidettiin sen jälkeenkin väestö- ja kiinteistöluetteloina. Vuoden 1950 henkikirjoitusasetuksen mukaan henkikirjaan merkittiin kiinteistöt kylittäin ja kaupunginosittain, kiinteistön omistaja ja omistajan kotipaikka. Kunkin kiinteistön kohdalle merkittiin kaikki siellä asuvat henkilöt. Lisäksi kunkin kiinteistön kohdalle merkittiin ne henkilöt, yhdyskunnat, yhtiöt, muut yhteisöt, laitokset ja säätiöt, jotka pitivät hallussaan huoneistoa, myymälää tai työhuonetta kiinteistössä. Henkikirjaan merkittiin myös jokaisen henkilön täydellinen nimi, syntymäpäivä ja -paikka, ammatti ja siviilisääty. Kaikista 15 vuotta täyttäneistä henkilöistä laadittiin aakkosellinen luettelo, johon merkittiin nimi, syntymävuosi ja asunto-osoite. Kukin henkilö oli henkikirjoitettava siinä kunnassa, jossa hänellä oli tammikuun 1. päivänä kotipaikka. Kotipaikkarekisteri tarkistettiin vuosittain henkikirjoituksessa, minkä perusteella laadittiin henkikirja. Henkikirja oli päätettävä henkikirjoitusvuoden toukokuun 31. päivänä. Henkilöllä tammikuun ensimmäisenä päivänä olleen henkikirjoituskunnan perusteella määräytyi hänen verotuskuntansa, eikä henkikirjoituskuntaa voinut vaihtaa kesken vuotta.
Vuotuiset henkikirjoitukset lopetettiin vuoden 1990 alusta lukien, ja henkikirjat poistuivat kokonaan käytöstä vuonna 1993 uuden väestötietojärjestelmän aloittaessa toimintansa.
Henkikirjoja Suomesta säilytetään Kansallisarkistossa Helsingissä ja niitä sisältyy jossain määrin myös Arkistolaitoksen Internetissä julkaisemaan Kansallisarkiston digitaaliarkistoon. Henkikirjat ovat myös eräänä lähdesarjana 1900-luvun alkupuolella kirjailija Jalmari Finnen aloitteesta osasta Suomea kerätyssä Suomen asutuksen yleisluettelossa.
Timotheos

Timotheos ( &lt; , ’kunnia’ + , ’jumala’; ) voi viitata seuraaviin antiikin kreikkalaisiin henkilöihin:
Vinjetti (grafiikka)

Vinjetti ( "pieni viiniköynnös") on kirjan luvun alku- tai loppukoriste. Myös lehtien vakiopalstojen koristeena olevia kuvioita tai logoja kutsutaan vinjeteiksi. Vinjettien tarkoituksena on rytmittää tekstiä ja erottaa eri tekstiosuudet toisistaan.
Alun perin vinjetit olivat viiniköynnöstä kuvaavia ornamentteja, mistä sana on peräisin.
Timotheos (kenraali)

Timotheos (, ; k. 354 eaa.) oli ateenalainen valtiomies ja sotapäällikkö, joka pyrki palauttamaan Ateenan suurvallaksi tekemällä siitä niin kutsutun toisen Ateenan liiton vahvimman valtion. Hän oli ateenalaisen sotapäällikkö Kononin poika.
Timotheos opiskeli Platonin Akatemiassa. Vuosien 378 ja 356 eaa. välillä hän toimi usein strategoksen virassa Ateenan ja Spartan välisissä sodissa ja johti Ateenan laivastoa. Tuohon aikaan Ateenan tavoitteena oli Deloksen meriliiton uudelleenherättäminen ja Ateenan merimahdin palauttaminen.
Timotheos kuoli Khalkiissa, ja hänet haudattiin Kerameikokseen.
Kari Peitsamo &amp; Hirttämättömät

Kari Peitsamo &amp; Hirttämättömät oli suomalainen rockyhtye, joka toimi 1990-luvun lopulla. Yhtyeen muodostivat kitaristi-laulaja Kari Peitsamo ja basisti-laulaja Brono Starr (oik. Jarmo Linna) sekä aluksi rumpali Jani Wasama, jonka tilalle yhtyeeseen tuli myöhemmin Arto Rautajoki. 
Julkaisut.
Yhtyeen ensimmäinen albumi Bubblegum Warriors in Faded Jeans julkaistiin 1998. Albumin Peitsamon ja Brono Starrin yhdessä tekemät kappaleet ovat suomenkielisiä yhtä saksankielistä ja yhtä englanninkielistä lukuun ottamatta. Peitsamo laulaa levyn kappaleista suurimman osan; Brono Starr laulaa kaksi kappaletta yksin ja kaksi duettona Peitsamon kanssa. Yhtyeen toinen ja viimeinen albumi Brono Starr's Rock'n'roll Roadside Attraction julkaistiin 1999. Levyn kappaleet ovat kolmea coveria lukuun ottamatta Peitsamon tekemiä. Tällä kertaa laulukieli on yhtä saksankielistä kappaletta lukuun ottamatta englanti. Molemmat levyt ovat Tuomo Valtosen tuottamia.
Sigurd Andersson

Sigurd Andersson (18. heinäkuuta 1926 – 5. helmikuuta 2009) oli ruotsalainen maastohiihtäjä, joka kilpaili 1950-luvun alkupuolella. Hän voitti olympiapronssia vuoden 1952 talviolympialaisissa Oslossa 4x10 km viestissä.
Andersson voitti tammikuun lopussa 1951 Garmisch-Partenkirchenin kansainvälisen hiihtokilpailun 18 kilometrin hiihdon.
Sbandy

Sbandy on lahtelainen salibandyn erikoisseura, jolla on myös cheerleading-toimintaa. Seuran sekä miesten että naisten edustusjoukkueet pelaavat Suomen toiseksi korkeinta sarjatasoa I-divisioonaa. Seuralla on myös sekä miesten että naisten kakkosjoukkueet. Juniorijoukkueita on A-F pojissa ja A-D tytöissä.
Historia.
Seuran toiminta alkoi vuonna 1995 Lahden NMKY:n salibandyjaostona. Vuonna 2001 perustettu SBandy Lahti ry ja NMKY:n salibandyjaosto yhdistyivät keväällä 2003 ja näin syntyi yksi Suomen suurimmista salibandyseuroista. Samana syksynä seurassa alkoi myös cheerleading-toiminta.
Jassem Khalloufi

Jassem Khalloufi (, s. 2. syyskuuta 1981 Kram, Tunisia) on tunisialainen jalkapallomaalivahti. Hän aloitti uransa EOG Kramissa ja pelaa tällä hetkellä CS Sfaxienissa. Khaloufi oli mukana vuoden 2004 olympialaisissa Tunisian jalkapallomaajoukkueessa.
Seurajoukkueura.
Khalloufi aloitti ammattilaisuransa AS Marsassa, josta hän siirtyi yhden kauden ajaksi varamaalivahdiksi ES Saheliin. Hän saavutti joukkueen riveissä Tunisian mestaruuden ja siirtyi kauden jälkeen CS Sfaxien ykkösmaalivahdiksi. Hän saavutti joukkueen riveissä Afrikan Confederation Cupin mestaruuden kahdesti peräkkäin vuosina 2007 ja 2008. Kaudella 2011–2012 hän menetti ykkösvahdin roolinsa Rami Jridille ja ilmoitti kauden puolivälin jälkeen heinäkuussa lopettavansa sopimuksensa Sfaxienin kanssa.
Peipit

Peipit eli herttapeipit ("Lamium") on huulikukkaiskasvien heimoon kuuluva kasvisuku. Niille tunnusomaista ovat pehmeäkarvaisuus, herttamainen lehtilapa, kaksihuulinen teriö sekä säteittäinen ja viisiliuskainen verhiö. Peipit voivat olla yksi- tai monivuotisia. Ne muistuttavat paljon pillikkeitä ("Galeopsis"), mutta peipit erottaa selvästi pillikkeistä verkkosuonisten lehtiensä avulla. Sukujen kukkarakenteet poikkeavat myös toisistaan, sillä peippien teriön alahuulen sivuliuskat ovat pieniä, sulautuneet keskiliuskaan tai puuttuvat kokonaan. Pillikkeillä teriön alahuuli on selvästi kolmiliuskainen. Peipit ovat pehmytkarvaisia ja pillikkeet sukaskarvaisia.
Peippilajeja.
Suomessa tavattavia peippilajeja:
Muita peippilajeja:
Suomessa kasvatetaan koristekasvina Euroopassa yleistä hopeatäpläpeippiä ("Lamium maculatum"), josta käytetään myös nimeä täplälehtipeippi tai täpläpeippi.
Keltapeippi ("Lamium galeobdolon") luokiteltiin aikaisemmin peippien sukuun, mutta nykyään se luokitellaan keltapeippien ("Lamiastrum") sukuun kuuluvaksi lajiksi.
Esko Jämsä

Esko Jämsä (s. 1964) on suomalainen valokuvaaja. Hän on työskennellyt Kotimaa-yhtiöissä muun muassa sen kuvayksikön esimiehenä. Tällä hetkellä Jämsä on freelancerkuvaaja. Hän asuu Helsingissä. Jämsän valokuvista on julkaistu yhdeksän kirjaa.
Jämsän ensimmäinen yksityisnäyttely "Sininen Helsinki – Helsinki in Blue" järjestettiin elokuussa 2008 Helsingin tuomiokirkon kryptassa.
Pekka Vehkonen

Pekka Vehkonen (s. 27. toukokuuta 1964 Helsinki) on suomalainen motocrossin 125-kuutioisten maailmanmestari ja 250-kuutioisten nelinkertainen hopeamitalisti. Vehkonen saavutti urallaan myös stadioncrossin maailmanmestaruuden vuonna 1990 sekä sijoittui siinä kaksi kertaa toiseksi vuosina 1989 ja 1991.
Ura.
Pekka Vehkonen aloitti ajouransa 49-kuutioisella trial-Montesa cota 25 vuonna 1977. Moottoripyöräily oli suvussa tuttua, sillä hänen setänsä Kalevi Vehkonen oli Heikki Mikkolan rinnalla Suomen menestyksekkäimpiä motocross-ajajia.
Ensimmäiseen merkittävään voittoon Pekka Vehkonen ajoi Suomen Cupissa vuonna 1979. Vuonna 1982, Suomen kaikkien aikojen nuorimpana, hän voitti Suomen mestaruuden 125-kuutioisten luokassa. Ensimmäisenä kokonaisena MM-kautenaan Yamahalla (1982) hän ajoi hyviä eräsijoituksia ollen paras tuotantokuljettaja. Samana vuonna Vehkonen muutti motocrossin Euroopan keskusmaahan Belgiaan. Vuonna 1983 Vehkonen sai tehdassopimuksen Yamahan kanssa ja sijoittui neljänneksi 125-kuutioisten kokonaispisteissä menetettyään viimeisessä osakilpailussa kolmannen tilan konerikon vuoksi. Vuoden 1984 kauden ja tavoitteena olleen maailmanmestaruuden pilasi loukkaantuminen. Toinen kausi Cagivalla toi lopulta maailmanmestaruuden Brasilian Belo Horizontessa vuonna 1985.
Vuonna 1986 Vehkonen taisteli maailmanmestaruudesta johtaen vielä MM-sarjaa kahdeksannessa osakilpailussa. Seuraavassa osakilpailussa Ruotsissa hänen lapaluunsa murtui ja hän menetti mestaruushaaveensa.
Vehkonen vaihtoi sarjaa 250-kuutioisiin, vuonna 1987. Hänestä tuli luokan "ikuinen kakkonen", sijoituttuaan toiseksi neljästi peräkkäin vuosina 1987–1990. Toiseen maailmanmestaruuteen hän ajoi vuonna 1990 supercrossissa. Lajia kutsuttiin aluksi suorituspaikkansa mukaisesti stadioncrossiksi.
Vehkonen loukkaantui vakavasti vuonna 1992 Yhdysvalloissa, mutta päätti kuitenkin vielä jatkaa kilpailemista 500-kuutioisissa. Vehkonen lopetti uransa kokonaan loukkaannuttuaan uudestaan kaudella 1993. Kilpauransa jälkeen hän palasi Suomeen ja toimii yrittäjänä Helsingissä.
Mies joka tiesi liikaa (albumi)

Mies joka tiesi liikaa on suomalaismuusikko Paajasen kolmas studioalbumi. Sillä on mukana myös Pedro Hietanen. Albumi julkaistiin 3. syyskuuta 2008.
Kappaleet.
Sävellykset ja sanoitukset: Paajanen. Sovitukset: Paajanen, Pedro Hietanen &amp; Luri Luokkala.
Filmaaminen

Filmaaminen eli näytteleminen on urheilussa käytettävä termi, jolla tarkoitetaan tahallista kaatumista tai teeskenneltyä loukkaantumista tarkoituksena hankkia itselleen tai joukkuelleen etua.
Jalkapallossa tuomarin tarkoituksellinen harhauttaminen katsotaan epäurheilijamaiseksi käytökseksi, tapahtui se missä tahansa osaa kenttää, ja pelaajalle annetaan varoitus.
Chilbudius

Chilbudius (k. 533) oli roomalainen sotilas. Hänet tunnettiin sisukkaana sotilaana, joka ei välittänyt rikkauksista, vaikka olikin keisari Justinianuksen läheinen. Hänet nimitettiin virkaan "magister militum per Thracias" vuonna 530. Hän sai tehtäväkseen kukistaa Tonavan yli hyökkäilevät barbaarit. Chilbudius ylitti Tonavan ja esti barbaarien hyökkäykset moneksi vuodeksi. Kolmen vuoden päästä hän menehtyi kuitenkin taistelussa slaaveja vastaan.
Chilbudiuksen kuoleman jälkeen eräs henkilö, joka jäi slaavien vangiksi väitti olevansa Chilbudius. Narses otti tämän Chilbudiuksen vangiksi vuonna 545 ja toi hänet Konstantinopoliin, jossa juoni paljastui.
Hohtokuparilehti

Hohtokuparilehti ("Episcia cupreata") on kuparilehtien sukuun kuuluva kasvi. Luonnossa se kasvaa Karibialla, Väli-Amerikassa ja Etelä-Amerikassa, esimerkiksi Kolumbiassa, Venezuelassa ja Brasiliassa. 
Sitä käytetään ilmastosta riippuen perennana tai huonekasvina. Luontaisilla alueillaan kasvi on ikivihreä. Kasvutapa on maata pitkin ryömivä ja trooppisessa ilmastossa sitä voidaan käyttää maanpeitekasvina, kun taas kylmemmillä alueilla sitä voidaan istuttaa roikkuviin koreihin.
Ulkonäkö.
Varsi on lyhyt ja tanakka. Sen korkeus on 15–30 senttimetriä. Nukkapintaiset, tiheästi vastakkain sijaitsevat lehdet ovat pitkäruotiset, soikeat ja ehytlaitaiset. Niiden alapuolella on kuparin- ja violetinvärisiä pilkkuja. Lehdet kasvavat noin kahdeksan senttimetriä pitkiksi. Kasvi kukkii pienin tulipunaisin kukin helmikuusta lokakuuhun. Kukat voivat olla oranssit tai punaiset. Kukkien ja lehtien väri vaihtelee lajikkeen mukaan.
Huonekasvina.
Kuparilehteä voidaan kasvattaa huonekasvina esimerkiksi matalassa amppeliruukussa, sälekorissa tai jopa korkkikaarnakourussa. Se tarvitsee reilun kastelun, mutta ei kestä seisovaa vettä ja juuripaakku ei saa kuivahtaa kokonaan. Ahkera sumutus ja vuosittainen uudelleenistutus ovat tarpeellisia, samoin viikoittainen lannoitus huhti-syyskuussa. Lisääminen tapahtuu rönsytaimista, siemenistä tai kookkaasta lehdestä lehtipistokkaana.
Kasvainvirus

Kasvainvirus, onkovirus tai onkogeeninen virus on virus, joka voi aiheuttaa kasvainten muodostumista ja syöpää.
Maailman terveysjärjestön vuoden 2002 arvion mukaan virustartunnat aiheuttivat 17,8 % kaikista syövistä ihmisillä.
Syöpää aiheuttavia viruksia voidaan torjua ennalta rokottamalla niitä vastaan. Muun muassa seksin kautta tarttuvaa ihmisen papilloomavirusta (HPV) vastaan voidaan rokottaa HPV-rokotteella. HPV:n tyypit 16 ja 18 liittyvät syöpiin, 6 ja 11 sukupuolielinten syyliin. HPV aiheutti vuoden 2011 arvion mukaan vuosittain noin 530 000 kohdunkaulan syöpätapausta, joista noin 70 % johtui HPV:n tyypeistä 16 ja 18. Lisäksi HPV tiettävästi aiheuttaa 90 % anaalisyövistä ja 50 % peniksen, emättimen ja suunielun syövistä. Maksasyöpää aiheuttavaa hepatiitti B:tä (HBV) vastaan voidaan rokottaa muun muassa hepatiittien A ja B yhdistelmärokotteena (esimerkiksi kauppanimi "Twinrix"). Hepatiitti C:tä (HCV) vastaan ei voida rokottaa, mutta sitä voidaan hoitaa viruslääkkein. Maailmanlaajuisesti kuolleisuus HBV:hen ja HCV:hen olivat 2013 määrällisesti lähes yhtä suuret myös muidenkin komplikaatioiden kuin maksasyövän osalta.
Sisustusarkkitehti

Sisustusarkkitehti on sisustusalan ammattilainen, joka on keskittynyt erityisesti julkisten ja yksityisten liike- ja toimitilojen sekä asuntojen kokonaisvaltaiseen suunnitteluun, huonekalusuunnitteluun tai teolliseen muotoiluun.
Sisustusarkkitehdeilla on usein taiteen maisterin (MA) tai muotoilijan AMK (BA hons.) tutkinto. Suomessa sisustusarkkitehteja kouluttavat Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu, Metropolia Ammattikorkeakoulu, Savonia-ammattikorkeakoulu, LAB-Muotoiluinstituutti sekä Kaakkois-Suomen ammattikorkeakoulu. Opinnot painottuvat sisustusarkkitehtuuriin, huonekalusuunnitteluun ja teolliseen muotoiluun. Jatkotutkintoina taiteen maisteri voi suorittaa taiteen lisensiaatin ja taiteen tohtorin tutkinnon.
Sisustusarkkitehdin työ edellyttää rakennuslainsäädännön ja rakennusmääräysten riittävää hallintaa sekä toiminnallista, taiteellista ja teknistä kokonaisosaamista. Lisäksi työssä vaaditaan hyvää tilan ja valon hahmotuskykyä, värisilmää sekä rakenteiden ja materiaalien tuntemusta.
Sisustusarkkitehti toimii yhteistyössä toimeksiantajien, tilan käyttäjien, arkkitehtien, urakoitsijoiden ja erikoissuunnittelijoiden (rakenne-, sähkö-, LVI-suunnittelijat) sekä kaluste-, valaisin- ja materiaalitoimittajien kanssa.
Alan ammattijärjestö on Sisustusarkkitehdit SIO ry, joka kuuluu Teollisuustaiteen Liitto Ornamoon. SIOn jäsenet voivat käyttää titteliä sisustusarkkitehti SIO. Toisin kuin monissa muissa EU-maissa ammatti ei ole Suomessa suojattu tai auktorisoitu.
Saaristofregatti

Saaristofregatti oli 1700-luvun lopulta 1800-luvun alkuun Itämerellä käytetty sotalaivatyyppi. Ne olivat fregateiksi tai kuunareiksi takiloituja soutufregatteja. Niissä oli enemmän tykkejä kuin kaleereissa, joissa oli yleensä vain kaksi suurta keulatykkiä.
Ruotsin saaristolaivastoon kuuluneita Fredrik Henrik af Chapmanin suunnittelemia saaristofregatteihin kuuluvia alustyyppejä olivat:
Hämeenmaa "Styrbjörnistä", Turunmaa "Lodbrokista" ja Pohjanmaa "Brynhildasta" on säilynyt alkuperäiset pienoismallit, jotka ovat Suomenlinnan Ehrensvärd-museossa. Myös kuningas Kustaa III:n lippulaiva kuunari "HMS Amphion" oli soudettavaa mallia ja senkin pienoismalli on samassa museossa.
Venäläisten oivallettua alustyypin edut he aloittivat saaristofregattien valmistuksen. Tunnetuin näistä lienee Kotkan edustalle Ruotsinsalmen toisessa taistelussa uponnut fregatti "St. Nikolai".
Silmäruohot

Silmäruohot ("Euphrasia") ovat matalia yksivuotisia puoliloisina eläviä kasveja. Niitä esiintyy maailmanlaajuisesti noin 450 lajia.
Silmäruohot ovat 5–20 cm korkeita ruohovartisia kasveja. Lajit muistuttavat hyvin paljon toisiaan, mikä tekee tarkasta lajinmäärityksestä vaikeaa. Lisäksi eri lajien väliset risteymät ovat yleisiä.
Silmäruohot ovat puoliloisia. Ne tulevat toimeen yksinään, mutta tilaisuuden tullen varastavat osan tarvitsemistaan ravinteista ympäröiviltä kasveilta juuristonsa imurihmojen avulla. Kukat, jotka kasvavat tähkämäisestä kukinnosta, ovat vaaleita, usein violetinsävyisiä, ja monilla lajeilla kukan alahuulessa on keltaisia merkkejä. Hedelmänä on litteä kota.
Suomessa tavataan kahdeksaa silmäruoholajia ja -alalajia. Suomessa tavattavista silmäruoholajeista ketosilmäruoho ("Euphrasia stricta"), tanakkasilmäruoho ("Euphrasia nemorosa") ja pohjansilmäruoho ("Euphrasia frigida") ovat yleisimpiä. Muut lajit ovat harvinaisia.
Nimi "silmäruoho" tulee homeopaattisesta uskomuksesta, jonka mukaan kasvilla voisi parantaa silmäsairauksia. Tieteellinen nimi "Euphrasia" liittyy kreikan sanaan euphrainein, ilo.
Jukka Pohjola

Johan Gustaf (Juho Kustaa, Jukka) Pohjola (synt. Kontio, 19. marraskuuta 1878 Kangasala – 8. marraskuuta 1948 Ylöjärvi) oli suomalainen poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1909–1914 ja 1917. Hänet tunnettiin myös runoilijana ja näytelmäkirjailijana.
Elämä.
Jukka Pohjolan vanhemmat olivat itsellinen Johan Kontio ja Maria Annantytär. Kansakoulun ja kansanopiston käytyään hän työskenteli puutarhurina Kangasalla ja pellavatehtaalla Tampereella. Pohjola liittyi Kangasalan työväenyhdistyksen jäseneksi vuonna 1903. Suurlakon jälkeen hän oli SDP:n Pohjois-Hämeen piirisihteerinä ja kiertävänä puhujana sekä Hämeenlinnassa ilmestyneen "Hämeen Voiman" toimittajana. Vuonna 1909 Pohjola valittiin kansanedustajaksi. Vuodesta 1912 lähtien hän viljeli päätoimenaan Ylöjärven Lielahdesta hankkimaansa palstatilaa.
Pohjola oli kansanedustajana vuoteen 1914, jonka jälkeen hänet valittiin jälleen eduskuntaan kevään 1917 vaaleissa. Myöhemmin samana vuonna Pohjola valittiin vastaperustetun Suomen Maatyöväen Liiton liittoneuvostoon. Hän kuului myös yleislakon alla muodostetun Ylöjärven työväen järjestyskaartin johtoon. Sisällissodan käynnistyttyä Pohjola toimi nimismiehen virkaa vastanneessa tehtävässä Ylöjärven järjestyksenvalvojana, kunnes hänet nimitettiin maaliskuussa kansanvaltuuskunnan maatalousasiainosaston sihteeriksi. Huhtikuun puolivälissä Pohjola valittiin osaston virkailijoista koottuun ryhmään, joka matkusti Neuvosto-Venäjälle tutkimaan punapakolaisille suunnitellun siirtolan paikkaa. Pohjola kiersi muun muassa Vjatkassa ja Aunuksen Karjalassa, josta hän palasi syyskuun alussa Suomeen ja ilmoittautui viranomaisille Suojärvessä. Pohjola päätyi lopulta Viipurin vankileirille ja marraskuussa hän sai kahdeksan vuoden kuritustuomion valtiopetoksesta. 
Pohjola armahdettiin jo 1919, jonka jälkeen hän jatkoi tilansa viljelyä. Vuonna 1921 Pohjola valittiin Ylöjärven kunnanvaltuustoon. Hän toimi myös sen puheenjohtajana. Pohjolan kirjallinen tuotanto käsittää poliittisten pamflettien ohella työväenlehdissä julkaistuja kertomuksia ja runoja. Hänet tunnettiin erityisesti runoistaan. Lisäksi Pohjola kirjoitti ainakin kolme näytelmää.
Perhe.
Jukka Pohjolan puoliso oli Kuorevedeltä kotoisin ollut Aina Olga Elimäki (s. 1886), jonka kanssa hän avioitui vuonna 1908. Pariskunnalla oli kolme lasta.
Trumbullin piirikunta

Trumbullin piirikunta on piirikunta Ohiossa, Yhdysvalloissa, joka on nimetty Jonathan Trumbullin, Connecticutin osavaltion ensimmäisen kuvernöörin mukaan. Sen hallintokeskus on Warren ja siellä on 225 116 asukasta.
Maantiede.
Trumbullin piirikunnan pinta-ala on 1 644 km², josta vettä on 47 km². Sen naapuripiirikuntia ovat Astabula pohjoisessa, Geauga luoteessa, Portage lounaassa, Mahoning etelässä ja Pennsylvanian puolella idässä Crawfordin sekä Mercerin piirikunnat.
Väestö.
Piirikunnassa oli vuoden 2010 väestönlaskennassa 210 312 ihmistä. Etniset ryhmät jakautuvat valkoisiin, joita on 89,0%, mustiin (8,3%), alkuperäisamerikkalaisiin (0,2%) ja aasialaisiin (0,5%).
Landis+Gyr

Landis+Gyr on energiankulutuksen mittaamiseen käytettäviä mittareita, järjestelmiä ja palveluita tuottava yritys. Vuonna 2017 yritys listautui pörssiin Sveitsissä. Landis+Gyr oli vuodesta 2011 vuoteen 2017 japanilaisen Toshiban omistuksessa. Yrityksen pääkonttori on Sveitsin Zugissa.
Historiaa.
Yhtiön nimi juontaa juurensa sveitsiläiseen, Richard Theilerin ja Adelrich Gyrin vuonna 1896 perustamaan Theiler &amp; Co. -yritykseen, joka alkoi valmistaa Theilerin suunnittelelmia sähköenergiamittareita. Vuonna 1905 yrityksen osti Heinrich Landis, joka yhdessä Gyrin kanssa jatkoi energiamittareiden kehitystyötä. Seuraavina vuosina yhtiön toiminta laajeni sekä uusilla tuotteilla että maantieteellisesti.. 
Landis+Gyr Suomessa.
Landis+Gyr Oy toimii Jyväskylässä Kankaan alueella Tourulan kaupunginosassa. Kankaan alueelle Landis+Gyr Oy muutti keväällä 2020. Suomen-yhtiön historia juontaa juurensa Valtion tykkitehtaan sytytinosastoon, joka toisen maailmansodan jälkeen siirtyi siviilituotantoon. Vuonna 1946 tehtiin päätös kilowattituntimittareiden valmistuksen aloittamisesta.
Myöhemmin mittariyksiköstä muodostettiin erillinen yhtiö, Valmet-IVO Oy. Kun Valmet-IVO Oy Metering siirtyi kokonaisuudessaan IVOn omistukseen vuonna 1991, yhtiön nimeksi tuli Enermet Oy. 2000-luvun alussa Enermet siirtyi kansainvälisen sijoitusrahaston Industri Kapitalin omistukseen. Sittemmin mittareiden valmistus ulkoistettiin ja Jyskään jäi tuotekehitys-, testaus- ja projektointitoiminnot sekä etäluentajärjestelmien kehitys- ja mittarinluentapalvelutoiminnot. Vuonna 2006 Industri Kapital myi yhtiön australialaiselle Bayard Capitalille, joka vuonna 2008 yhdisti Enermetin ja Landis+Gyrin toiminnot Landis+Gyr-nimen alle. 
Landis+Gyr Oy työllistää Suomessa noin 270 ihmistä. Keväällä 2016 Landis+Gyr kertoi lisäävänsä henkilöstömääräänsä Suomessa kymmenillä, koska etäluettavien sähkömittareiden kysyntä on kasvussa monissa Euroopan maissa.
Aatu Ruotsalainen

Adam (Aatu) Eventius Ruotsalainen (30. toukokuuta 1859 Kiuruvesi – 17. toukokuuta 1917 Yhdysvallat) oli suomalainen maanviljelijä ja poliitikko, joka toimi SDP:n kansanedustajana vuosina 1908–1909.
Elämä.
Ruotsalaisen vanhemmat olivat talollinen Eventius Ruotsalainen (1808-1865) ja Brita Kristina Kettunen (1820-1871). Jäätyään 12-vuotiaana orvoksi hän oli holhouksenalaisena. Myöhemmin Ruotsalainen kävi alemman maanviljelyskoulun ja viljeli vuokratilaa Kiuruvedellä. Tehtyään opintomatkan Tanskaan hän toimi parin vuoden ajan maatalousneuvojana. Ruotsalaisella oli useita luottamustehtäviä. Hän toimi muun muassa Kiuruveden kansakoulun johtokunnan ja Kiuruveden Säästöpankin hallituksen puheenjohtajana sekä kuului hätäaputoimikuntaan. Ruotsalainen oli myös usean vuoden kirkkoväärtinä, mutta jätti tehtävän olleessaan tyytymätön kirkon toimintaan.
Vuosisadan vaihteessa Ruotsalainen lähti työväenliikkeen toimintaan. Hän oli Kiuruveden työväenyhdistyksen jäsen ja osallistui paikallisten torpparien edustajana Tampereen torpparikokouksiin. Ruotsalainen oli myös perustamassa Kiuruveden Työväen Osuuskauppaa. Vuonna 1908 Ruotsalainen valittiin kansanedustajaksi, mutta seuraavissa vaaleissa häntä ei enää asetettu ehdokkaaksi.
Syksyllä 1911 Ruotsalainen huutokauppasi Rantakylässä viljelemänsä Lehtokaarteen tilan irtaimiston ja muutti Pohjois-Amerikkaan. Hän oli Yhdysvalloissa maanviljelijänä ja kuoli 57-vuotiaana toukokuussa 1917.
Perhe.
Ruotsalainen oli naimisissa vuodesta 1882 Anna Kaisa Lindin (1860-1958) kanssa.
Biosynteesi

Biosynteesi on elävissä eliöissä tapahtuva biokemiallinen tapahtuma, jossa uusia yhdisteitä syntyy yksinkertaisemmista lähtöaineista. Biosynteesireaktiot ovat usein entsyymien nopeuttamia ja tarvitsevat yleensä energiaa. Käytännössä kaikki elävien eliöiden sisältämä eloperäinen aines on biosynteesin tulosta.
Biosynteesin lähtöaineita kutsutaan esiasteiksi eli prekursoreiksi ja reaktioiden sarjaa biosynteesiketjuksi. Biosynteesin lähtöaineina olevia rasva-aineita ovat steroidit, glykolipidit, sfingolipidit ja terpeenit. Lähtöaineina toimivia aineita ovat myös hiilihydraatit, joista monet ovat sokereita, jotka toimivat energian varastoinnissa ja esimerkiksi verisoluissa. Lähtöaineita ovat myös proteiinit, joihin kuuluu polypeptidejä ja aminohappoja. Joissakin biosynteesiketjuissa ovat osallisina peptidit, joiden toiminta perustuu fysikaalisiin ilmiöihin. Näitä ovat esimerkiksi aivolisäkkeessä muodostuvat endorfiinit. Biosynteesiin vaikuttavat ja sen kanssa toimivat yhdessä monet kemiallisfysikaaliset ilmiöt, diffuusio, osmoosi ja nestejännitys. Näitä tapahtuu esimerkiksi veden imeytyessä soluun tai veden poistuessa solusta, jolloin voi seurauksena olla solukkojännitys, plasmolyysi, deplasmolyysi tai muuta vastaavaa.
Yhteyttäminen on yksi esimerkki biosynteesistä. Fotosynteesissä esiasteina toimivat hiilidioksidi ja vesi ja tarvittava energia saadaan auringonvalosta. Biosynteesin tuloksena syntyy rypälesokeria ja happea. Myös proteiinisynteesi, jossa syntyy uusia DNA-ketjuja, on biosynteesi. Proteeinisynteesissä tuman sisällä olevat RNA-molekyylit toimivat entsyymeinä. 
Biosynteesissä tapahtuvissa reaktioissa entsyymit toimivat katalyytteinä, eli ne nopeuttavat reaktioita. Muut entsyymit kuin RNA-molekyylit ovat proteiineja. Entsyymien katalysoimiin reaktioihin perustuu esimerkiksi sydämen toiminta, hengitys ja aineenvaihdunta. Ihmisen kehossa toimivia entsyymejä on 5000. Entsyymit vaikuttavat solujen toimintaan. Entsyymien katalysoimia kemiallisia reaktioita ovat esimerkiksi tärkkelyksen hajoaminen glukoosiksi sekä glukoosin sitoutuminen tärkkelykseksi. Niiden toiminta perustuu kemiallisen reaktion energian tarpeen vähentämiseen. Entsyymi muodostaa substraatin kanssa sidoksen, joka muodostuu yleensä otolliseen kohtaan. Tämä sidos ei ole kovalenttinen. Substraatit puolestaan ovat väliaineita tai aineita, joissa biosynteesiin kuuluvat reaktiot tapahtuvat. Joskus tapahtuu inhibitaatio, jolloin jokin aine on inhibiittori ja entsyymin toiminta estyy. Tällöin inhibiittori tekee entsyymin toimintakyvyttömäksi. Tämä tapahtuu siten, että inhibiittori muuttaa entsyymin toiminnallisen osan rakennetta. Joskus entsyymit palautuvat ennalleen inhibiittorin vaikutuksesta, mutta eivät läheskään aina