Vostok 1

Vostok 1 () oli ensimmäinen miehitetty avaruuslento ja tapahtui 12. huhtikuuta 1961. Avaruuslennon suoritti neuvostoliittolainen kosmonautti Juri Gagarin. Lento oli ensimmäinen kuudesta Vostok-avaruusohjelman miehitetystä lennosta. Juri Gagarin kiersi maapallon kertaalleen. Ratakorkeus oli alimmillaan 175 kilometriä ja korkeimmillaan 302 kilometriä. Lento kesti yhteensä 108 minuuttia. Gagarin ei enää myöhemmin osallistunut avaruuslennoille.
Lennon valmistelu.
Ensimmäisen avaruudessa lentävän kosmonautin valinnan viimeinen vaihe alkoi 6. tammikuuta 1961, kun 20 kosmonautin joukosta nostettiin kuusi kandidaattia. Yksi näistä kuudesta, Valentyn Bondarenko, kuitenkin kuoli traagisesti 22. maaliskuuta 1961 osallistuessaan kestävyyskokeeseen. Kukin kosmonautti vietti 15 päivää eristyksissä simulaattorissa, jonka ilmakehä muodostui kokonaan hapesta. Simulaattorissa syttyi tulipalo, ja paikalla olleet teknikot eivät saaneet simulaattorin ovea auki tilojen paine-eron vuoksi. Kun Bondarenkon luokse lopulta päästiin, suurin osa hänen ruumiistaan oli kolmannen luokan palovammojen peittämänä. Tämän jälkeen Valentin Bondarenkon osallistuminen avaruusohjelmaan salattiin ja hänet poistettiin kaikista kosmonautteja esittävistä kuvista. Lopulta valinta rajattiin terveydentilan ja koetulosten perusteella Gagariniin ja Titoviin.
Vostok-avaruusalus ja -kantoraketti asetettiin ensimmäisen kerran laukaisualustalle 25. maaliskuuta 1961 kello 13.00 paikallista aikaa. Kello 18.00 Juri Gagarin ja German Titov osallistuivat laukaisuharjoitukseen, jossa kosmonautit ja lennonjohto suorittivat kaiken kuten oikeassa lähtötilanteessa. Sputnik 10:n onnistuneen lennon jälkeen Vostok-avaruusalus julistettiin valmiiksi miehitettyä lentoa varten 27. maaliskuuta. Tästä eivät insinöörit kuitenkaan olleet yhtä mieltä, sillä kapseli ei ollut läpäissyt kymmenen päivän lennon testiä. Lennon varasuunnitelma oli antaa kiertoradan ohjautua luonnollisesti ilmakehään kymmenen päivän kuluttua laukaisusta, mikäli aluksen jarruraketit olisivat pettäneet lennon aikana.
28. maaliskuuta avaruusohjelman johtajat järjestivät Sergei Koroljovin johdolla tapaamisen, jossa kapselin vielä olemassa olevia ongelmia ratkaistiin. Päällimmäinen ongelma oli hapen kierrätysjärjestelmässä, mikä oli johtanut kymmenen päivän testien epäonnistumiseen. Seuraavana päivänä Koroljov ilmoitti olevansa valmis miehitettyyn lentoon Sputnik 9:n ja Sputnik 10:n ongelmattomien lentojen perusteella. Samana päivänä johtokunta sai keskuskomitealta määräyksen suorittaa ensimmäinen miehitetty avaruuslento huhtikuun 10. ja 20. päivän välisenä aikana.
Vostok-kapseli suoritti vielä viimeiset testinsä 1. huhtikuuta, jotka molemmat päättyivät epäonnistumiseen. Heittoistuin ei kyennyt turvalliseen toimintaan veden alla, ja hapen kierrätysjärjestelmä oli pettänyt neljän päivän kestävyystestin jälkeen. Tämän jälkeen päätettiin suunnitella alustyypin elossapitojärjestelmä uudestaan, mutta ensimmäistä miehitettyä lentoa ei haluttu lykätä. Lennolle valmistautuville kosmonauteille kerrottiin aluksessa edelleen olemassa olevista ongelmista kaksi päivää myöhemmin 3. huhtikuuta. Kaikki olivat kuitenkin edelleen halukkaita jatkamaan suunnitelman mukaisesti. Samana päivänä keskuskomitea antoi virallisen luvan lennolle.
6. huhtikuuta avaruusohjelman johtokunta teki lopullisen päätöksen lennolle lähdöstä elossapitojärjestelmän ongelmista huolimatta. Kosmonauteille jaettiin myös KGB:n toimintaohjeet sille varalle, että laskeutuminen tapahtuisikin jostain syytä vieraan vallan alueelle. Seuraavana päivänä kosmonautit harjoittelivat simulaattorissa käsinohjattua laskeutumista ja pelasivat sulkapalloa fyysisen kunnon ylläpitämiseksi. Päätettiin, että lennon valmisteluja jatkettaisiin vuorokauden ympäri, jotta suunniteltu 11. tai 12. päivän laukaisu onnistuisi suunnitelmien mukaisesti.
Johtokunnan tapaamisessa 8. huhtikuuta esitettiin suositus, että Juri Gagarin tulisi olemaan ensimmäisen avaruuslennon pilotti ja että Titov lentäisi seuraavalla, pidemmällä lennolla. Päätös tehtiin, ja kosmonauteille kerrottiin päätöksestä seuraavana päivänä.
Lentoa edeltävänä päivänä 11. huhtikuuta asetettiin Vostok-kantoraketti kapseleineen lopullisesti laukaisualustalle. Tarvittavat kytkennät ja liitokset tehtiin aikataulussa, minkä jälkeen Koroljov ja muut johtokunnan jäsenet tarkastivat kaiken olevan asianmukaisessa kunnossa. Gagarin ja Titov viettivät illan heille varatussa talossa ja söivät samaa ruokaa mitä oli varattu lennolle. Heidän kehoihinsa kiinnitettiin lennolla käytettävät biosensorit, minkä jälkeen he kävivät nukkumaan.
Lento.
Gagarin ja Titov heräsivät klo 5.20 paikallista aikaa historiallisen lennon aamuna 12. huhtikuuta 1961. Lopullinen johtokunnan kokous järjestettiin klo 6.00 ja sen aikana kaikki järjestelmät todettiin lentovalmiiksi. Myös kosmonautit ilmoittivat olevansa valmiita lentoon. Tämän jälkeen Gagarin siirtyi viimeiseen terveystarkastukseen.
Kello 8.00 teknikko astui Vostok-kapseliin tekemään viimeiset säädöt ja kokeili että käsiohjauksen lukko toimi asianmukaisesti. Koska kukaan ei ollut varma, kuinka ihminen reagoisi avaruuslentämiseen ja lento oli kokonaan tietokoneohjattu, kapselin käsiohjaimet oli lukittu. Tämän lukon pystyi avaamaan vain salaisella koodilla, joka oli kirjoitettu erilliseen kuoreen avaruusaluksessa. Hätätilanteessa Gagarin olisi voinut ottaa aluksen ohjaukseensa. Kun teknikko oli todennut lukon toimivan asianmukaisesti, hän poistui kapselista.
Gagarin matkusti bussilla laukaisualustalle. Kesken matkaa hän pyysi pysäyttämään auton ja kävi tien vierellä virtsalla. Tämä tapa on jäänyt elämään perinteenä Neuvostoliiton ja myöhemmin Venäjän avaruusohjelmassa. Noin klo 08.50 Gagarin saapui bussilla laukaisualustalle ja kiipesi kapseliin. Valmistelujen eteneminen keskeytyi hetkeksi, kun yksi aluksen luukun kiinnittävistä pulteista kieltäytyi kiinnittymästä. Viallinen osa jouduttiin irrottamaan ja korvaamaan toisella .
Lennon jälkeen.
Pelastusjoukot tavoittivat Gagarinin ja kapselin muutamaa tuntia myöhemmin. Gagarin vietiin saman tien tapaamaan avaruusohjelman johtoryhmää ja oli heidän haastateltavanaan iltaan saakka. Vostok 1:n lento oli kultaakin kalliimpi teknologinen saavutus sekä propagandavoitto uuden vaihteen saaneessa kilpajuoksussa avaruuteen. Gagarinista tuli nopeasti maailmankuulu, ja hän sai suurimmat Neuvostoliiton kunniamerkit. Hän myös kiersi ympäri maailmaa kertomassa lennostaan.
Avaruusohjelman johtajat pitivät vuosikymmenen salassa, että Gagarin oli laskeutunut laskuvarjolla laskeutumiskapselistaan, sillä Fédération Aéronautique Internationalen vuoden 1961 sääntöjen mukaan olisi lentäjän pitänyt laskeutua avaruusaluksessa, jotta ensimmäinen avaruuslento olisi vahvistettu ennätykseksi.
Vostok 1-laskeutumismoduuli on tällä hetkellä näytteillä RKK Energijan museossa.