Daşoguzin maakunta

Daşoguzin maakunta () on hallintoalue Keski-Aasiassa sijaitsevan Turkmenistanin pohjoisosassa. Sen keskus on Daşoguzin kaupunki. Alueen pinta-ala on 73 431 neliökilometriä. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan siellä oli 1 550 345 asukasta.
Maantiede, ilmasto ja luonto.
Daşoguzin maakunta rajoittuu kaakossa Lebapin, etelässä Ahalin ja lännessä Balkanin maakuntiin, pohjoisessa Uzbekistaniin kuuluvaan Karakalpakstanin tasavaltaan ja koillisessa Uzbekistanin Xorazmin alueeseen. Sen pohjoisosa on Amudarjajoen suiston tasankoa ja eteläosa Karakumin aavikkoa.
Amudarjan tasankoa halkovat kastelukanavat sekä muinaiset jokiuomat, joista suurimmat ovat Derýalyk ja Döwdan. Karakumin hiekka- ja savitasangolla on itä-länsisuuntaisia hiekkaharjanteita, joiden keskellä esiintyy myös soraharjuja. Lännessä sijaitsevat Sarygamyşin laakso, joukko Ustjurtin laakioon liittyviä ylänköjä ja Akjagaýan syvänkö, joka on 81 metriä merenpinnan alapuolella.
Maakunnan tärkein vesilähde on Amudarja, jota käytetään yhä laajenevan maatalouden keinokastelun tarpeisiin. Suolainen poistovesi ohjataan Sarygamyşjärveen. Sen rinnalle on yritetty luoda toinen poistovesiallas Altyn asyr köli eli ”Kulta-ajan järvi”. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maakaasu, marmori, graniitti, kipsi, kalkkikivi, hiekkakivi, salpietari ja ruokasuola.
Seudulla vallitsee kuiva mannerilmasto. Talvet ovat melko kylmiä ja kesät kuumia ja kuivia. Keskilämpötila on tammikuussa –5,5:stä –7:ään ja heinäkuussa 25–27 astetta. Daşoguz on Turkmenistanin vähäsateisin maakunta. Vuotuinen sademäärä on 86–98 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä keväällä ja talvella.
Luonnonvarainen kasvillisuus koostuu lähinnä heinäkasveista ja pensaista. Tulva-alueilla on rantametsiä. Eläinkuntaan kuuluvat jyrsijät, matelijat, kettu, sakaali, susi sekä monet lintu- ja kalalajit. Ympäristöongelmia ovat maaperän suolaantuminen ja juomaveden puute, ja tilannetta on pahentanut Araljärven kuivuminen. Maakunnan länsiosassa sijaitsee Gaplaňgyrin luonnonpuisto.
Hallinnollinen jako ja asutus.
Maakunta tunnettiin aikaisemmin Tašauzin tai Daşhowuzin alueena. Se on perustettu vuonna 1939, lakkautettu vuonna 1963 ja perustettu uudelleen vuonna 1970. Maakunta jakautuu hallinnollisesti Daşoguzin piirikuntatasoiseen kaupunkiin sekä seitsemään piirikuntaan eli "etrapiin", jotka ovat Akdepe, Boldumsaz, Görogly, Köneürgenç, Ruhubelent, Şabat ja Saparmyrat Türkmenbaşy.
Valtaosa väestöstä asuu Amudarjan suistoalueella. Kaupunkiväestön osuus on 30,6 prosenttia. Kaupunkeja ovat Daşoguzin lisäksi Akdepe, Andalyp, Boldumsaz, Gubadag, Görogly, Köneürgenç, Şabat ja Saparmyrat Türkmenbaşy. Seitsemästä taajamasta suurimmat ovat Bereket ja Aşyr Kakabaýew.
Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan maakunnan asukkaista 63,1 prosenttia oli turkmeeneja, 31,0 prosenttia uzbekkeja ja 3,6 prosenttia kazakkeja. Vuoden 2022 väestönlaskennassa turkmeeneja oli 67,5 ja uzbekkeja 31,6 prosenttia.
Talous ja liikenne.
Maakunnan pääelinkeinot ovat maatalous ja maataloustuoteiden jalostus. Viljelysmaata on 480 400 hehtaaria, josta lähes 40 prosenttia tuottaa puuvillaa ja yli kolmasosa viljaa. Lisäksi viljellään vihanneksia, meloneja, perunaa ja hedelmiä. Maakunta on Turkmenistanin tärkeimpiä karjatalousalueita. Tuotantoeläimiä ovat lampaat, vuohet, naudat, kamelit, hevoset ja siipikarja.
Maakunnassa on elintarvike-, kevyttä (puuvilla-, matto- ja tekstiili-) sekä rakennustarviketeollisuutta. Sähköä tuottaa Daşoguzissa maakaasulla toimiva lämpövoimala.
Daşoguzin kautta kulkee neuvostoaikana rakennettu Türkmenabatin ja Qońıratin välinen rautatie. Sinne on maan itsenäisyyden aikana rakennettu suora rautatieyhteys Aşgabatista. Kaupungista on maantieyhteydet Aşgabatiin sekä Uzbekistanin puolelle Nukusiin ja Urganchiin. Sen lähistöllä sijaitsee lentoasema.
Kulttuuri.
Historialliseen Horezmin alueeseen kuuluvan maakunnan tärkein nähtävyys on Horezmin entinen pääkaupunki Köneürgenç, joka liitettiin Unescon maailmanperintöluetteloon vuonna 2005. Maakunnassa on myös paljon muita historiallisia kohteita ja islamilaisen rakennustaiteen muistomerkkejä. Daşoguzissa toimii vuonna 2010 avattu Turkmenistanin maatalouskorkeakoulu ja useita ammattioppilaitoksia. Kaupungissa on historiallis-kansatieteellinen museo.