Etelä-Haaga

Etelä-Haaga () on Helsingin 29. kaupunginosaan eli Haagaan kuuluva osa-alue Länsi-Helsingissä.
Etelä-Haagan alueella asui noin 13 000 henkilöä vuonna 2024 ja työpaikkoja alueella oli noin 2 100 vuonna 2022. Alueen maapinta-ala on 2,07 neliökilometriä.
Etelä-Haagassa toimii vuonna 1962 perustettu kaupunginosayhdistys Pro Haaga ry.
Historia.
Vuosina 1920–1922 Etelä-Haaga kuului muun Haagan tavoin Helsingin maalaiskunnasta erotettuun Huopalahden kuntaan. Vuonna 1923 Haaga erotettiin omaksi kauppalakseen, joka liitettiin Helsinkiin suuressa alueliitoksessa vuonna 1946.
Etelä-Haaga oli ennen Huopalahden kunnan keskus. Suuri osa nykyisestä asemakaavasta on Haagan huvilakaupungin ajan perua ja perustuu alkujaan Eliel Saarisen vuonna 1915 laatimaan Munkkiniemi–Haaga-suunnitelmaan, josta kuitenkin Haagan alueella toteutettiin vain pieni osa. Kaupunginosaan laadittiin tämän jälkeen uusi asemakaava, jonka sisäasiainministeriö vahvisti vuosina 1950 ja 1952.
Suuren alueliitoksen jälkeen Etelä-Haagassa alkoi kerrostalorakentaminen, mikä kasvatti alueen väkilukua 1960-luvun loppuun saakka. Alueesta ei tullut lähiömäistä, sillä maat olivat usean eri yksityisen omistajan hallussa ja koska entisille huvilatonteille rakennettiin pieniä ja matalia kerrostaloja. Sitä vastoin Pohjois-Haagaan rakennettiin kauas näkyviä korkeita asuintaloja.
1990–2000-luvuilla Etelä-Haagaa on täydennysrakennettu. Lisäksi Eliel Saarisen tien kummallekin puolelle laadittu ns. Haagan keskiosan kaava sekä junaradan eteläpuolen Isonnevan kaava tuovat alueelle täydentävää asuinrakentamista. Länsi-Haagaan suunnitellaan Vihdintien bulevardikaupunkia.
Alue.
Etelä-Haagan kerrostalot ovat pääosin kolmikerroksisia ja 1–3-rappuisia. Helmikuussa 2018 Etelä-Haaga oli Etuovi-palvelun mukaan yksi viidestä haetuimmasta Helsingin kaupunginosasta.
Aikaisemmin Etelä-Haagaan luettiin kuuluvaksi myös Pikku Huopalahden luoteisosa, jossa useimmat rakennukset ovat peräisin 1990-luvulta. Vuoden 2013 alussa Pikku Huopalahti kuitenkin erotettiin omaksi osa-alueekseen, johon kuuluu myös alueita Ruskeasuon ja Meilahden kaupunginosista.
Kultareuna.
Etelä-Haagan läntisintä osaa Vihdintien ja Huopalahdentien välissä kutsutaan nimellä "Kultareuna". Siellä on lähinnä vakuutusyhtiö Pohjolan 1960-luvulla työntekijöilleen vuokra-asunnoiksi rakennuttamia punatiilisiä kerrostaloja. Valtaosan rakennuksista suunnitteli arkkitehti Eino Tuompo. Aluetta kutsutaan Kultareunaksi siksi, että alueen kerrostalojen katoissa ja yksityiskohdissa on käytetty kuparipeltiä. Pohjola luopui työsuhdeasunnoista 2000-luvun alussa, ja useimmat alueen taloista kuuluvat nykyään Satolle. Alueen lounaispuolella Niemenmäessä sijaitsee vuonna 1969 valmistunut Pohjolan entinen pääkonttori Pohjola-talo.
Rakennukset ovat säilyttäneet ominaispiirteensä hyvin, ja alue on arvostettu. Kultareunan rakennuskanta on suojeltu Helsingin kaupunginvaltuuston päätöksellä elokuussa 2016.
Palvelut.
Etelä-Haagassa on Haagan peruskoulu, ruotsinkielinen ala-aste Haga Lågstadieskola sekä lukiot Gymnasiet Lärkan ja Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu (SYK). Vuonna 2013 Helsingin kaupunginvaltuuston päätöksellä lakkautettu Länsi-Helsingin lukio (syksyyn 2003 asti Etelä-Kaarelan lukio) sijaitsi myös alueella. Nykyisin Länsi-Helsingin lukion tilat toimivat väistötilana. Kesäkuusta 2020 joulukuuhun 2021 tiloissa toimii Pohjois-Haagan ala-asteen koulu.
Kaksikerroksinen, vuonna 1964 rakennettu Etelä-Haagan kirjasto palvelee Haagan peruskoulun alakoulun vieressä.
Korkeakouluista alueella sijaitsee Haaga-Helia ammattikorkeakoulun 1 100 opiskelijan Haagan kampus, jonka opetus keskittyy hotelli-, ravintola- ja matkailualaan. Ammattikorkeakoulun kanssa samassa kiinteistössä toimii Hotel Haaga.
Etelä-Haagassa sijaitsee Huopalahden rautatieasema, joka on yksi lähijunaliikenteen asemista.
Etelä-Haagan pohjoisreunalla on aiemmin yliopistollisena koealueena toiminut Alppiruusupuisto, jossa useat sadat alppiruusut kukkivat tyypillisesti kesäkuussa. Mäellä Sankaritien varrella sijaitsee Haagan kauppalan sankarihautausmaa.
Kaupunginosassa sijaitsee myös Haagan seurakuntaan kuuluva Huopalahden kirkko. Kirkkorakennus rakennettiin alun perin Haagan suomenkielisten kokoontumispaikaksi, "Suomalaisuuden pirtiksi". Vuosina 1908–1928 rakennuksessa toimi Haagan ensimmäinen suomenkielinen kansakoulu. Rakennus vihittiin rukoushuoneeksi vuonna 1928 ja kirkoksi vuonna 1942. Kellotapulin on suunnitellut arkkitehti Albert Nyberg.
Vuosina 1963–2013 Etelä-Haagassa osoitteessa Vanha viertotie 18 toimi ravintola nimeltä Musta hevonen. Nykyisin tiloissa on kiinalainen ravintola.
Väestö.
Etelä-Haagan asukasluku oli joulukuun 2024 lopussa 13 104, josta suomen- tai saamenkielisiä oli 10 795 henkilöä (82,3 %), ruotsinkielisiä 951 henkilöä (7,3 %) ja muunkielisiä 1 358 henkilöä (10,4 %). Koko Helsingin väestöstä ruotsinkielisiä on 5,4 prosenttia. Helsingin kaupungin ennusteen mukaan alueella asuu 13 558 henkilöä vuonna 2029.
Ikäjakaumaa tarkasteltaessa kaikkein nuorimmat ja kaikkein vanhimmat asukkaat ovat Etelä-Haagassa koko kaupungin väestöön verrattuna aliedustettuina. Vuoden 2024 lopussa Helsingin asukkaista 14,9 prosenttia oli 0–15-vuotiaita ja 17,6 prosenttia 65 vuotta täyttäneitä, kun taas Etelä-Haagassa 0–15-vuotiaita oli 12,2 prosenttia asukkaista ja vähintään 65-vuotiaita 15,7 prosenttia väestöstä. Sen sijaan nuoria aikuisia Etelä-Haagassa asui huomattavasti kaupungin keskiarvoa enemmän. Helsinkiläisistä vuoden 2024 lopussa 25,2 prosenttia oli 19–34-vuotiaita, ja Etelä-Haagassa kyseiseen ikäryhmään kuului 33,7 prosenttia väestöstä.
15 vuotta täyttäneiden etelähaagalaisten valtionveronalaiset tulot vuoden 2023 lopussa olivat keskimäärin 40 992 euroa, kun Haagan peruspiirissä ne olivat keskimäärin 31 078 euroa ja koko Helsingissä keskimäärin 42 303 euroa. 
Vuonna 2023 työttömyysaste Etelä-Haagassa oli 8,1 prosenttia, kun koko kaupungissa se oli 11,1 prosenttia. Naisilla työttömyysaste oli alueella oli 6,4 prosenttia ja miehillä 10,0 prosenttia. 
Niiden 15 vuotta täyttäneiden etelähaagalaisten, joilla on perusasteen (peruskoulu tai kansakoulu) jälkeinen tutkinto, osuus ikäluokasta oli vuoden 2023 lopussa 85,0 prosenttia, kun koko Helsingissä osuus oli 76,8 prosenttia. Ylempi korkeakoulututkinto alueella oli 29,7 prosentilla 15 vuotta täyttäneistä, kun koko kaupungissa samassa ikäryhmässä se oli 23,5 prosentilla. 
Nimistö.
Vanha Turun maantie ja Vanha viertotie ovat osia vanhasta, Helsingistä Turkuun johtaneesta maantiestä. Nykyinen Kauppalantie oli aikanaan Haagan kauppalan pääkatu. Steniuksentie on Haagan huvilayhdyskunnan perustajiin kuuluneen M. G. Steniuksen nimikkokatu. Isonnevantien, Kylännevantien ja Laajasuontien nimien pohjana on kaupunginosan aikoinaan soinen maasto ja vanha maastonimi Degermossen. Artturi Kanniston tie on nimetty kadun varrella asuneen, Haagan kauppalan kunnalliselämään osallistuneen professori Artturi Kanniston ja Robert Hermansonin tie samoin Haagan kauppalassa asuneen oikeustieteilijän, professori Robert Hermansonin mukaan. Riistavuoren puiston ja Riistavuorenkujan nimet on johdettu maastonimestä Djurberget. Palokaivonaukion nimi juontuu sillä aikanaan sijainneesta palokaivosta. Korppaantie ja Ristolantie on nimetty vanhojen Korpas- ja Kristers-nimisten talojen mukaan.