Stig Pettersson

Stig Roland Helmer ”Stickan” Pettersson (26. maaliskuuta 1935 Tukholma) oli ruotsalainen korkeushyppääjä. Hän oli 1950-luvun puolivälistä 1960-luvun puoliväliin lajissaan Euroopan parhaita korkeushyppääjiä ja saavutti kaksi EM-mitalia urallaan. Ruotsin ennätys oli hänen hallussaan vuosina 1960-1968.
Urheilu-ura.
Stig Pettersson nousi Ruotsin korkeushypyn kärkikaartiin 1950-luvun puolivälissä. Bengt Nilsson oli siihen asti ollut maan kärkihyppääjä ennätyksellään 211 cm, mutta loukkaantui syksyllä 1956. Stickan voitti ensimmäisen maansa mestaruuden samana vuonna, ja Nilssonin loukkaantuminen teki hänestä ruotsalaisten ykköshyppääjän Melbournen olympialaisiin, joissa hän selvisi karsinnoista loppukilpailuun sijoittuen neljänneksi Yhdysvaltain Charles Dumasin voittaessa ja Australian Charles Porterin ottaessa hopeaa ja Neuvostoliiton Igor Kaškarovin ottaessa pronssia tuloksella 208 cm. Stickanin tulos oli 206 cm eli henkilökohtainen ennätys. 
Vuosina 1957 ja 1958 Stickan otti Ruotsin mestaruudet ja oli luotettava maaotteluhyppääjä. Vuoden 1958 EM-kisat olivat Tukholmassa, ja niissä ruotsalaisilla oli erinomainen menestys Richard Dahlin ottaessa mestaruuden ja Stickanin sijoittuessa pronssille Tšekkoslovakian Jiří Lánskyn jäljessä. Dahl hyppäsi 212 cm muiden mitalimiesten jäädessä 210 cm:iin. Stickan ylitti ennätyskorkeuden 210 cm kolmannellaan ja jäi sen vuoksi kolmanneksi. Vusoian 1959 ja 1960 Stickan jatkoi Ruotsin mestaruuksiaan ja teki olympiavuonna 1960 uuden Ruotsin ennätyksen 213 cm. Rooman olympialaisissa Stickan ei onnistunut aivan toivotusti. Sijoitus oli viides tuloksella 209. Edellä oli kolme Neuvostoliiton edustajaa ja Yhdysvaltain John Thomasin Neuvostoliiton georgialaisen Robert Šavlakadzen ottaessa kultaa tuloksella 216 cm. 
Ruotsin mestaruudet tulivat jälleen 1961 ja 1962. Hän voitti myös Pohjoismaiden mestaruuden vuonna 1961 ja 1963. Vuodesta 1962 tuli Stig "Stickan" Petterssonin uran paras vuosi. Ennätys parani tulokseen 216 cm. Belgradin EM-kisoissa tuli Stickanille paras suurkilpailumenestys, sillä edellä oli vain Neuvostoliiton Valeri Brumel tuloksella 221 cm. Oma hopeatulos oli 213 cm pronssin mennessä Rooman olympiavoittaja Šavlakadzelle. 
Viimeisen Ruotsin mestaruutensa Stickan Pettersson otti Tokion olympiavuonna 1964. Mestaruus oli kaiken kaikkiaan kahdeksas. Tokion olympialaisten loppukilpailussa Stickan hyppäsi 214 cm, joka oikeutti neljänteen sijaan kuten kahdeksan vuotta aiemmin Melbournessa Neuvostoliiton Brumelin voittaessa ja Yhdysvaltain Thomasin tullessa toiseksi. Molemmilla tulos 218 cm. Kolmanneksi tulleen Yhdysvaltain John Rambon tulos oli kaksi senttiä korkeammalla kun Stickanilla eli 216 cm. Stickan oli urallaan mukana Suomi-Ruotsi -maaotteluissa 11 kertaa, joissa hän otti kuusi voittoa.
Stickan nimettiin vuonna yleisurheilun Stora Grabbariksi #221. Hän oli Track &amp; Field News'n vuosittaisessa arvostuksessa 10 parhaan joukossa vuosina 1956–1964. Vuonna 1958 Track &amp; Field News nimesi hänet vuoden parhaaksi korkeushyppääjäksi maailmassa.
Urheilujohtajana.
Stig Pettersson oli jo aktiiviuransa aikana ollut Ruotsin yleisurheilumaajoukkueen kapteenina. Uransa jälkeen hän toimi Ruotsin yleisurheiluliiton hallituksen jäsenenä 20 vuotta eli vuosina 1968–1988, josta viisi vuotta liiton varapuheenjohtajana eli vuosina 1983–1988. Yleismaajoukkueen johtajana hän toimi vuosina 1970–1976 ja vuonna 1980 Moskovan olympialaisissa, joissa hän toimi myös Ruotsin lipunkantajana kisojen avajaisissa.