Kontupohja

Kontupohja (, ) on kaupunki ja kaupunkikunta Äänisen luoteisrannalla Kontupohjanlahden perukassa Karjalan tasavallan Kontupohjan piirissä, 54 kilometriä Petroskoista pohjoiseen. Kontupohjan kaupunki on piirinsä ja kuntansa hallinnollinen keskus. Kaupunkikuntaan kuuluu lisäksi Berjozovkan taajama. Itse kaupunkiin sisältyvät Nigozeron ja Sjurganin asuinalueet. Kaupunki on Pietarista Petroskoin kautta Murmanskiin johtavan rautatien varrella ja samansuuntaisen valtatieyhteyden äärellä.
Historia.
Kontupohjan kylä mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1563.
Kontupohja ympäristöineen muodosti oman kunnan. Kunnassa oli 8 349 asukasta vuonna 1902 ja 8 249 asukasta vuonna 1905. Kontupohjan kunta lakkautettiin vuonna 1927 ja liitettiin Kontupohjan piiriin. Kontupohjan kauppalasta tuli piirin keskus.
Itä-Karjalaan muuttaneet suomalaiset ja amerikansuomalaiset rakensivat 1920- ja 1930-luvuilla Kontupohjasta kaupungin. Virallisesti Kontupohjasta tuli kaupunki vuonna 1938. Stalinin vainoissa (1935–1937) Kontupohjassa vangittiin 11 000 suomalaista. Sotavuosina suuri osa kaupunkia tuhoutui. Jatkosodan aikana 1941–1944 Kontupohja oli Suomen miehittämä.
Kaupunkiin muutti asukkaita 1950- ja 1960-luvuilla etenkin Ukrainasta, Valko-Venäjältä ja muualta Neuvostoliitosta.
Asukasluvun kehitys.
Oheinen taulukko kuvaa kaupungin väkiluvun kehitystä väestönlaskentojen kautta.
Talous.
Kaupungin suurin työnantaja on jo vuonna 1928 toimintansa aloittanut paperitehdas, nykyisin OAO Kondopoga. Se tuottaa sanomalehtipaperia, jota käytetään myös Suomessa. Tehtaalla on viisi paperikonetta ja rahoitukseltaan se on omavarainen, pääasiassa työntekijöidensä ja johdon omistama. Tehdas on myös rahoittanut kaupunkiin ravintolan, Arbatiksi kutsutun kävelykadun, kulttuuritalon, jäähallin (valmistui 2001) ja kalanviljelylaitoksen. Tehdas vaikuttaa Kontupohjan apulaiskaupunginjohtajan valintaan.
Tehdasta on myöhemmin kunnostettu suomalaisvoimin. Lisäksi kaupungissa on valimo, kivenjalostamo, tiilitehdas ja rehutehdas sekä lähistöllä toimivat titaani- ja vanadiinikaivokset sekä marmorilouhos. Kontupohjan tiilitehdas tuottaa noin kolmanneksen Karjalan tasavallan rakennusmateriaaleista. Kontupohja tuottaa noin 25 % Karjalan tasavallan teollisuustuotannosta.
Kaupungin keskustassa toimii hotelli Kivats (rakennettu 1973).
Liikenne.
Kontupohjan rautatieasema on Venäjän päärataverkkoon kuuluvan Murmanskin radan varrella; asemarakennus sijaitsee kaupunkikeskustan pohjoisosissa. Pietarista Kuolan niemimaalle johtava valtatie M18 (eurooppatie ) ja sen kanssa Petroskoin ja Karhumäen osuudella rinnakkainen kantatie P15 tarjoaa toimivan maatieyhteyden myös sujuvalle alueelliselle bussiliikenteelle.
Nähtävyydet.
Kontupohjan huomattavin nähtävyys oli vuonna 1774 valmistunut Uspenskin kirkko, joka oli pyhitetty Neitsyt Marialle. Kirkko oli rakennettu pyöröhirsistä, ja se edusti perinteistä karjalaista kirkonrakennuskulttuuria. Se tuhoutui tulipalossa elokuussa 2018. Kirkon lähistöllä on säilynyt myös useita vanhoja karjalaisia taloja. Kaupungissa on myös kotiseutumuseo.
Urheilu.
Kontupohjassa hiihto on suosituin urheilulaji. Kontupohjasta ovat kotoisin hiihtäjät Olga Vodolazova (o.s. Rokko), Larisa Lazutina (o.s. Ptitsyna) ja Jevgenija Medvedeva-Arbuzova. Kontupohjaan valmistui Karjalan tasavallan ensimmäinen jäähalli vuonna 2001. Hallin rahoitti OAO Kondopoga. SKA Pietarin farmiseurana toimiva toiseksi korkeimman sarjatason eli VHL-liigan jääkiekkojoukkue SKA-Neva pelasi kaupungissa vuoteen 2015. Kontupohjassa pelatessaan joukkue toimi nimillä "HK VMF Karjala" ja "SKA-Karjala".