Itä-Götanmaan lääni

Itä-Götanmaan lääni () on lääni Vätternin ja Itämeren välissä Etelä-Ruotsissa. Se kattaa kokonaan Itä-Götanmaan maakunnan sekä pieniä osia Närkestä, Södermanlandista ja Smålandista. Läänin pääkaupunki on Linköping. Valtiopäivävaaleissa lääni muodostaa Itä-Götanmaan läänin vaalipiirin.
Vuonna 2007 läänissä oli 2 042,54 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 19,3 prosenttia läänin maapinta-alasta.
Läänijaon kehitys.
Itä-Götanmaan lääni perustettiin vuonna 1634. Joskus sitä on kutsuttu pääkaupunkinsa mukaan Linköpingin lääniksi. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa läänin rajat säilyivät ennallaan. 1970-luvun kuntauudistuksessa läänin pinta-ala kasvoi hieman kaakossa.
Vaakuna.
Vaakunaselitys: "Punaisessa kentässä kultainen aarnikotka, jolla lohikäärmeen siivet ja häntä sekä sininen lohikäärmeen kieli ja varustukset, jokaisessa kilven kulmassa hopeinen ruusu." (Ruotsiksi "I rött fält en gyllene grip med drakvinge och draksvans samt med blå draktunga och beväpning, i vart av sköldens hörn åtföljd av en ros i silver.")
Vaakuna vahvistettiin läänille vuonna 1972 ja se on sama kuin Itä-Götanmaan maakuntavaakuna. Lääniin kuuluu pienet osat naapurimaakunnista, mutta sen ei ole nähty aiheuttavan tarvetta muokata läänille toisenlainen vaakuna.
Maantiedettä.
Itä-Götanmaan läänin poikki kulkee Götan kanava. Stenabohöjden Ydren kunnassa on läänin korkein piste, 327 metriä meren pinnan yläpuolella. Idässä lääni rajoittuu Itämereen, jonka saaristossa lääniin kuuluu noin 6 300 saarta. Itämeri muodostaa pitkiä lahtia sisämaahan; näitä lahtia ovat Bråviken, Slätbaken, Valdemarsviken ja Gamlebyviken. Linköping ja Norrköping ovat Ruotsin 6. ja 10. suurimmat taajamat, ja ne sijaitsevat 40 kilometrin etäisyydellä toisistaan. Jos tarkastellaan koko Linköpingin ja Norrköpingin kuntia, niin ne ovat Ruotsin 5. ja 8. suurimmat kunnat. Tämän väestökeskittymän ansiosta kunnat markkinoivat itseään yhdessä Ruotsin "neljäntenä suurkaupunkialueena".
Suurimmat taajamat.
Vuonna 2010 Itä-Götanmaan läänissä sijaitsi 93 taajamaa. Seuraavassa on lueteltu läänin 10 suurinta taajamaa.
Läänin pääkaupunkia vastaava keskustaajama on lihavoitu.
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo läänissä sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan läänissä asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus ja kierrätys, energiahuolto ja ympäristötoiminta sekä rakennustoiminta. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden toimiala on tuntematon.
Valtiopäivävaalit.
Itä-Götanmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Itä-Götanmaan läänin vaalipiiriin. Vuoden 2010 valtiopäivävaaleissa vaalipiirillä oli 14 kiinteää paikkaa (ruots. "fasta mandat") valtiopäiville. Kiinteiden paikkojen lisäksi valtiopäivävaaleissa on koko maassa 39 tasauspaikkaa (ruots. "utjämningsmandat"), jotka jaetaan vaalipiirien kesken vasta vaalien jälkeen.
Yhteensä vaalipiiristä valittiin 15 valtiopäiväedustajaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien valtiopäivävaalien tulos.
Maakäräjäkunta.
Itä-Götanmaan lääni kuuluu kokonaisuudessaan Itä-Götanmaan läänin maakäräjäkuntaan. Ruotsissa maakäräjäkunnat vastaavat pääasiassa yhteiskunnan julkisesti rahoitetusta terveydenhuollosta. Lisäksi maakäräjäkunta huolehtii yleisesti liikenteestä, vastaa tietyistä aluekehittämiseen liittyvistä tehtävistä ja tuottaa kulttuuritoimintaa.
Maakäräjäkunnat perustettiin Ruotsiin vuonna 1863. Maakäräjäkunnan valtuusto (ruots. "landstingsfullmäktige") valitaan samaan aikaan kuin valtiopäiväedustajat ja kunnanvaltuustot. Vaaleja varten Itä-Götanmaan lääni on jaettu seuraaviin 5 vaalipiiriin:
Valtuuston paikoista yhdeksän kymmenesosaa on kiinteitä paikkoja (ruots. "fasta mandat") ja niiden lisäksi yksi kymmenesosa on tasauspaikkoja (ruots. "utjämningsmandat"). Maakäräjäkunnan valtuustossa on yhteensä kaikkiaan 101 paikkaa, ja seuraavassa on esitetty viimeisimpien maakäräjäkuntavaalien tulos.
Muiden puolueiden äänistä Vrinnevilistan sai 7,42 %, mikä oikeutti 8 paikkaan maakäräjäkunnan valtuustossa. Muut puolueet saivat 1,38 % äänistä ja jäivät ilman paikkoja.
Läänin kunnat.
1970-luvun kuntauudistusten jälkeen läänissä oli 12 kuntaa, mutta Vadstenan kunta erosi melko pian Motalan kunnasta takaisin omaksi kunnakseen. Nykyään Itä-Götanmaan lääniin kuuluu 13 kuntaa:
Väestönkehitys.
Vuoden 2011 lopussa 15,9 prosenttia läänin väestöstä oli ulkomaalaistaustaisia, joista 12,2 prosenttia oli syntynyt ulkomailla.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan läänissä asui 5 731 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia läänin väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,5 prosenttia läänin asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin läänissä asui 7 603 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,9 prosenttia läänin väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden läänin asukkaiden mediaaninettotulot olivat 184 221 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa läänin väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Väestö maakunnittain.
Itä-Götanmaan läänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 431 075 asukasta, jotka jakaantuivat eri maakuntiin seuraavasti:
Itä-Götanmaan maakunta kuuluu lääniin kokonaan, mutta Småland vain osittain.