Ampiaiset

Ampiaiset (Vespidae) on myrkkypistiäisiin (Aculeata) kuuluva pistiäisheimo. Ampiaisia on maailmanlaajuisesti yli 5 000 lajia, jotka jaetaan kahdeksaan alaheimoon. 
Suomessa lajeja on 43 jaettuna kahteen alaheimoon: aitososiaalisiin yhteiskunta-ampiaisiin (Vespinae) sekä yksin eläviin erakkoampiaisiin (Eumeninae). Puhekielessä ampiaisilla tarkoitetaan yleensä yksinomaan yhteiskunta-ampiaisia, sillä erakkoampiaiset eivät muodosta yhteiskuntia ja jäävät siksi huomaamatta. Maa-ampiainen on huomattavasti epämääräisempi käsite, jolla tarkoitettaneen yleensä maassa pesiviä yhteiskunta-ampiaisia.
Yhteiskunta-ampiaiset ja erakkoampiaiset eroavat elintavoiltaan toisistaan huomattavasti, mutta molempien toukat käyttävät ravintonaan aikuisten niille saalistamia hyönteisiä ja muuta proteiinipitoista ravintoa, kun taas aikuiset elävät pääasiassa kukkien medellä.
Yleisyys.
Yhteiskunta-ampiaisten runsaus vaihtelee merkittävästi vuodesta toiseen, ja ampiaiset ovat runsaampia parillisina vuosina monilla alueilla Euroopassa. Käynnissä oleva ilmastonmuutos muuttaa paitsi ampiaislajien levinneisyyttä, myös niiden fenologiaa eli pesinnän ajoitusta: monet lajit lentävät aikaisemmin keväällä ja pesät kasvavat nopeammin ja suuremmiksi. Tämä lisää ampiaisten ja ihmisten kohtaamisia, mikä näkyi muun muassa vuonna 2018 runsaana uutisointina mediassa (esim. ). 
Tuntomerkit ja käytös.
Ampiaisen ruumis on hoikka ja miltei karvaton. Sen siivet ovat yleensä läpikuultavia. Takaruumiissa on helposti tunnistettava kelta-musta vaakaraidoitus. Pesä on harmahtava ja pyöreä mutta yksivuotinen. Etenkin loppukesästä ampiaiset saattavat vaikuttaa aggressiivisilta.
Myrkkypistin.
Ampiaisnaarailla on myrkkypistin. Toisin kuin tarhamehiläiset, eivät ampiaiset ja kimalaiset yleensä kuole pistäessään. Joskus ampiaisen myrkkypiikki voi kuitenkin jäädä kiinni saaliiseen; silloin ampiainen kuolee. Siinä missä mehiläiset ja kimalaiset yleensä pistävät vain pesäänsä puolustaakseen, ampiaiset myös lamauttavat saaliinsa piikillään. Jos ihminen saa monta pistoa tai on niille allerginen, kannattaa seurata tilannetta.
Kuningattaret ja työläiset ovat naaraita. Työläiset harvoin pistävät toisiaan tai muutenkaan suhtautuvat vihamielisesti edes toisten pesien työläisiin. Sen sijaan kuningattaret usein taistelevat keväisin hyvästä pesäpaikasta. Onnistunut pisto kuoren läpi yleensä tappaa toisen ampiaisen nopeasti. Jos kuningattaria on paljon liikkeellä, keväisin voi kuolla paljon kuningattaria.
Loisampiaiset.
Loisampiaisten kuningattaret usein tunkeutuvat muiden ampiaisten pesiin, pistävät kuningattaren kuoliaaksi ja ottavat pesän valtaansa. Suomen loisampiaisia ovat norkoampiainen, räystäsloisampiainen ja metsäloisampiainen.
Suomessa tavatut ampiaislajit.
Suomessa yleisin pihoilla ja puutarhoissa tavattava ampiaislaji on piha-ampiainen ("Vespula vulgaris)""." Ahvenanmaalla pitkään esiintynyt saksanampiainen ("Vespula germanica," kansankielellä myös tappaja-ampiainen) pesi tiettävästi ensimmäisen kerran manner-Suomessa 2006, ja on nykyään Etelä-Suomen taajamissa monin paikoin yleisin ampiaislaji. Ilmastonmuutoksen myötä lajin levinneisyys on laajenemassa pohjoiseen, ja kesällä 2019 saksanampiainen tavattiin ensimmäisen kerran Keski-Suomessa. Myös aikanaan sukupuuttoon Suomesta hävinnyt herhiläinen ("Vespa crabro") on palannut.
Yhteiskunta-ampiaiset (Vespinae):
Paperiampiaiset (Polistinae):
Erakkoampiaiset (Eumeninae):