Arseni (metropoliitta)

Metropoliitta Arseni (siviilinimeltään Jorma Heikkinen; s. 14. heinäkuuta 1957 Lapinlahti) on Suomen ortodoksisen kirkon piispa. Hän toimii tällä hetkellä Kuopion ja Karjalan hiippakunnan metropoliittana. Aiemmin hän on toiminut muun muassa Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispana.
Elämäkerta.
Jorma Heikkinen syntyi Pajujärven Koivuharjussa Sirkka ja Antti Heikkisen perheeseen. Antti-isä oli kirvesmies ja Sirkka-äiti hoiti kotia. Hän liittyi ortodoksiseen kirkkoon vuonna 1978. Suurena vaikutteena oli ystävyys taiteilija Ina Collianderin kanssa. Vuosina 1979–1983 hän opiskeli Suomen ortodoksisessa pappisseminaarissa. Kuopion opintojensa päätyttyä hän opiskeli Leningradin hengellisessä akatemiassa vuosina 1983–1989. Arkkipiispa Johanneksen siunauksesta hän opiskeli Ateenan yliopiston filosofisessa tiedekunnassa kreikan kieltä vuosina 1996–1998.
Heikkinen vihittiin opiskeluaikanaan vuonna 1985 munkiksi, ja hän sai nimekseen Arseni pyhittäjä Arseni Konevitsalaisen mukaan. Leningradin ja Novgorodin metropoliitta Antoni vihki hänet saman vuoden helmikuussa munkkidiakoniksi. Seuraavana vuonna Karjalan ja koko Suomen arkkipiispa Paavali vihki Arsenin papiksi Kuopion Pyhän Nikolaoksen katedraalissa.
Arkkipiispa Johannes myönsi hänelle arkkimandriitan arvon vuonna 1997. Suomen ortodoksisen kirkon apulaispiispaksi hänet valittiin kirkolliskokouksessa lokakuussa 2004. Tammikuussa 2005 Tuhlaajapojan sunnuntaina eli suuren paaston valmistusviikkojen toisena sunnuntaina hänet asetettiin virkaansa nimikkeellä Joensuun piispa. Piispaksi vihkimisen toimitti arkkipiispa Leo avustajinaan Helsingin metropoliitta Ambrosius, Oulun metropoliitta Panteleimon sekä hiippakunnan papisto, vanhimpana Kuopion kirkkoherra, isä Mikko Kärki. Uuden piispan saattajina toimivat silloinen Valamon luostarin johtaja, arkkimandriitta Sergei (nyk. Haminan piispa) ja Lintulan luostarin rippi-isä, arkkimandriitta Herman. Kanoninen virkaan asettaminen toimitettiin edellisenä iltana vigilian lopuksi.
Piispa Arseni hoiti vuosina 2013–2014 väliaikaisesti Oulun metropoliitan tehtäviä.
Uuden apulaispiispan erääksi tärkeäksi tehtäväksi määrättiin Suomen ortodoksisen kirkon julkaisutoiminnan johtaminen. Siihen asti tehtävää oli hoidettu väliaikaisin ratkaisuin, mutta arkkipiispa Leo sanoi uuden apulaispiispan vihkimisen yhteydessä antamassaan haastattelussa tarjoavansa tätä tehtävää uudelle piispalle. Samoin vaikea ja haastava yhteydenpito Suomeen asettuneisiin siirtolaisortodokseihin kuuluisi apulaispiispan uusiin tehtäviin. Julkaisutoiminnasta syntyneiden erimielisyyksien johdosta Arseni erosi ortodoksisen kirjallisuuden julkaisuneuvoston puheenjohtajuudesta vuonna 2007. 
Arseni on tunnettu ikonimaalari ja ikonografian tuntija. Hän on toiminut taidenäyttelyissä myös kuraattorina.
Arseni on julkaissut paljon taideaiheista, tunnetuimpana teoksena "Ikonikirjan". Hän piti yhteisnäyttelyn Kuutti Lavosen kanssa vuonna 2013 Lapinlahden taidemuseossa. 
Metropoliitta Arseni on ostanut Lapinlahden Pajujärveltä vanhan kansakoulun ja kunnostanut sen vapaa-ajan asunnokseen ja työtilakseen. Siellä järjestetään kesäisin taidenäyttelyjä ja talvikaudella luentotilaisuuksia. Hän on tehnyt muiden töiden ohessa lisensiaattitutkimusta Itä-Suomen yliopistoon, aiheenaan Laatokan Valamon kahden pääkirkon ikonostaasit ja se valmistui 2011. 
Valamon vuosien 2016–17 taidemyyntiskandaali.
Arseni kuratoi vuosina 2014–2017 Valamon luostariin useita taidenäyttelyitä, joiden teosten sanottiin tulevan ”itäsuomalaisen taidekeräilijäsuvun” kokoelmista. Näyttelyt vetivät luostariin enemmän väkeä kuin koskaan aiemmin sen historiassa. Arsenin mukaan teokset olivat ”museotasoisia”. Viimeinen näyttely, ”Via Finlandia”, jolla luostari halusi juhlistaa Suomen satavuotista itsenäisyyttä, oli myyntinäyttely. ”Tällä kokoelmalla voisi perustaa museon”, kehui Arseni näyttelyä.
"Helsingin Sanomien" mukaan kyseessä oli tunnettujen taiteilijoiden teoksia, jotka kuitenkin olivat laadultaan vaatimattomia ja suuresti ylihinnoiteltuja. Vuonna 2024 "Helsingin Sanomat" kirjoitti, että kyse oli siitä, että ”luostarissa myytiin ‘salaperäisen suvun’ tusinataidetta törkeään ylihintaan”. Lisäksi ainakin osa näyttelyssä olleista grafiikantöistä oli väärennettyjä. Metropoliitta Arseni ei ollut epäiltyjen joukossa.
Arkkipiispa Leo antoi lausunnon "Savon Sanomille", jossa hänen mielestään sekä hänet että luostari oli ”harhautettu”. ”Olen äärimmäisen vihainen asiasta. Monet ovat tulleet asiassa harhautetuiksi. Kaikki eivät ole voineet tulla asiassa nimellään edes esille”, hän sanoi. Hän toivoi, että poliisi tutkisi asian loppuun, jotta selviäisi, ”miten ortodoksisen kirkon mainetta päädyttiin käyttämään yksittäisen taideliikkeen myyntitoiminnassa. … Tulin itse harhautetuksi, kun olin Valamon luostarissa avaamassa näyttelyt.” Hän kertoo olevansa hyvin pahoillaan teoksia ostaneiden tai näyttelyihin luottaneiden puolesta. Hän korosti, että hän ja arkkimandriitta Sergei olivat luottaneet siihen, että kuratointi oli asianmukaista, teosten taustat kunnossa ja hinnat asiallisia. Asiasta on ollut vahinkoa kirkolle ja luostarille, Leo totesi.
Arkkimandriitta Sergei ilmoitti "Savon Sanomille", että jatkossa Valamon luostari selvittää tarkemmin yhteistyökumppaneidensa taustat ja selvittää huolellisesti, ettei sen nimeä jatkossa liitetä epärehellisiin hankkeisiin. Hän sanoi, että
Arseni itse yritti kiistää osuutensa skandaalissa. Hän väitti, että hän oli huomannut tulosteiksi osoittautuneet vedokset vasta kesken näyttelyn. Hänellä ei kuulemma ollut mitään osuutta niihin ja hän oli pyytänyt heti huomattuaan ne poistamaan ne.
Asta Tenhusen Kommentti-artikkelista "Savon Sanomissa" syntyy aivan toisenlainen kuva. Kun tämä oli kysynyt ”hänen vastuutaan näyttelystä”, Arseni vastasi tälle:
Toimittaja kertoi kirjoittavansa, että Arseni on tehnyt yhteistyötä kuopiolaispariskunnan kanssa ainakin kymmenen vuotta, jolloin hän ”uhkasi Julkisen sanan neuvostolla, kielsi koko haastattelunsa käytön ja syytti toimittajaa valheellisista tiedoista.” Sittemmin hän sähköpostitse myönsi ”tuntevansa toisen henkilöistä… pitkältä ajalta”. Hän kiisti tienneensä väärennetyistä Picasson töistä mitään. Kuitenkin hän oli esiintynyt kirkkokunnan lehdessä "Aamun Koitossa" näyttelyä mainostaneessa lehtijutussa yhdessä ”väärennetyn Picasson työn ja muiden poikkeuksellisen huonolaatuisten taulujen kanssa”.
Toisessa yhteydessä, joskin samana päivänä julkaistussa eri artikkelissa Arseni myönsi tienneensä, että mitään omistajasukua ei ollut olemassa, vaan että kyseessä oli pariskunta:
Arseni myös puolusti teosten hinnoittelua:
Jupakasta ei koitunut Arsenille oikeudellisia seuraamuksia.
Piispojen skisma.
Elokuussa 2020 Arseni sai kirkollishallituksen huomautuksen. Arkkipiispa Leo oli syyttänyt häntä työpaikkahäirinnästä ja ikärasismista. Arseni oli sanonut haastattelussa, että Leolla on työtarmo vähissä ja eläkkeen aika, ja perustellut: ”Jos piispa ei ole penaalin terävin kynä, niin se on ongelma.” Lokakuussa patriarkka Bartolomeos sovitteli Suomen kolmen piispan välejä Konstantinopolissa. Bartolomeos kehotti myös täyttämään apulaispiispan toimen. Samalla piispat sitoutuivat asettamaan Leoa arvostelleen ylidiakoni Jyrki Härkösen puolen vuoden kirkollisten toimitusten toimituskieltoon kanonien rikkomisesta. Moskovan patriarkaatti asettui Härkösen puolelle ja käytti tapausta propagandavälineenään. Metropoliitat Arseni ja Elia kiistivät vaatineensa Leon eroa tai vastustavansa Leoa. Tämä oli arvovaltatappio Arsenille.
Arsenin sihteeri Kaj Appelberg erotettiin tehtävästään esittämiensä uhkailujen vuoksi. Myös hänen sosiaalisessa mediassa esittämänsä kommentit ovat herättäneet huomiota. Kommentoinnilla voi emeritusprofessori Matti Tolvasen mukaan olla vaikutusta Arsenin mahdollisuuksiin arkkipiispan valinnassa Leon jäädessä eläkkeelle. Tolvanen on mukana kirkon toiminnassa. Odotuksista huolimatta Arseni ei asettunut ehdolle arkkipiispan vaaliin.
Kielto rukoilla Ukrainan puolesta.
Ortodoksisen kirkon arkkipiispanvaalin alla 2024 "Suomen Kuvalehti" julkaisi artikkelin, jossa annettiin ymmärtää, että Arseni olisi venäläismielinen. Perusteluna sanottiin, että hän ”opiskeli aikoinaan Leningradissa ja loi yhteydet neuvostopappeihin”.
Asiaan saatiin uutta valoa helmikuussa 2025, kun Venäjän Ukrainaan suorittaman hyökkäyksen 24. helmikuuta 2025 Suomen ortodoksinen kirkko julkaisi Ukrainan puolesta laaditun rukouksen, jonka oli valmistanut kirkon hyväntekeväisyysjärjestö Filantropia ry. Rukouksella oli arkkipiispa Elian tuki, ja se oli tarkoitus lukea kirkoissa joko sunnuntaina 23.2.2025 tai sen jälkeisenä maanantaina 25.2., joka oli sodan kolmas vuosipäivä. Muistojumalanpalveluksen rukouksessa pyydettiin muun muassa Jumalalta suojelusta ”paljon kärsivälle Ukrainalle”.
Metropoliitta Arseni reaktio rukoukseen oli "Helsingin Sanomien" mukaan täystyrmäys. Arseni lähetti hiippakuntansa seurakuntiin kirjeen, jossa kielsi rukouksen lukemisen kirkossa. Hän totesi, että muistopalveluksen saa toimittaa, mutta palvelukseen liitettyä rukousta ”ei missään tapauksessa saa lukea”. Metropoliitan mukaan rukous lietsoisi vastakkainasettelua Suomessa asuvien venäläisten ja ukrainalaisten välille. Hän totesi, että ”ylipäätään ortodoksisessa kirkossa ei minkään sodan muistopäivälle ole pidetty rukouspalveluksia. Se on poliittinen kannanotto konfliktiin, eikä se kirkolle kuulu.”
Arkkipiispa Elian mukaan kyseessä ei ollut poliittinen kannanotto. Hän sanoi, että ”meidän on jatkossakin rukoiltava erityisesti heikommassa asemassa olevien puolesta — se on kirkon olemuksesta nouseva velvollisuus ja erityistehtävä, ei poliittinen kannanotto… Se ei voi kuitenkaan tapahtua niin, että kirkko tekeytyy tietämättömäksi siitä, mitä maailmassa tapahtuu. Kutsunkin kaikkia kansallisuuteen ja äidinkieleen katsomatta mukaan seurakuntiemme rukouspalveluksiin rauhan puolesta.”
Arsenille vastattiin myös "Helsingin Sanomien" mielipideosastolla. Siellä professori Pekka Metso ja apulaisprofessori Heta Hurskainen totesivat, että ”sodan riehuessa on epärehellistä väittää, että kirkko ei olisi poliittinen toimija. Poliittista on haluttomuus tunnustaa Venäjän rooli sodassa. Poliittista on haluttomuus tukea sodasta kärsivää Ukrainaa.”
Asiasta keskusteltiin myös kirkon lehden "Aamun Koiton" Facebook-sivulla. "Aamun Koiton" mukaan siellä sanottiin mm., ”että ortodoksikristityn luovuttamattomiin arvoihin kuuluu, että vääryyden edessä ei taivuta eikä siitä pidä vaieta sillä virheellisellä perusteella, että vääryyden tuomitseminen olisi poliittinen kannanotto.”
Suomen ortodoksisen kirkon piispainkokous julkaisi sovintosunnuntaina 2.3.2025 paimenkirjeen, jossa piispat pahoittelivat asiasta aiheutunutta kohua, ilmaisivat yhteistä katumusta.