Sergei ja Julija Skripalin myrkytystapaus

Yhdistyneen kuningaskunnan tiedustelupalvelun hyväksi työskennellyt entinen venäläinen sotilastiedustelija Sergei Skripal ja hänen tyttärensä Julija myrkytettiin Salisburyssa, Englannissa novitšok-hermomyrkyllä 4. maaliskuuta 2018. Skripalit selvisivät murhayrityksestä elossa, mutta teko vaikutti kuolettavasti myös sivullisiin. Tapauksesta seurasi kansainvälinen diplomaattinen kriisi. 
Britannian hallitus syytti Venäjää murhayrityksestä ja ryhtyi rankaiseviin toimenpiteisiin Venäjää vastaan karkottamalla venäläisiä diplomaatteja. Britannian liittolaiset tukivat sen virallista arviota tapauksesta ja ryhtyivät myös toimenpiteisiin. Venäjä kiisti väitteet ja ryhtyi vastatoimiin Britanniaa ja sen liittolaisia vastaan.
Britannia nimesi myrkytykseen syyllisiksi Aleksandr Petrovin ja Ruslan Boširovin, venäläisen sotilastiedustelupalvelun agentit – oikeilta nimiltään Aleksandr Miškin ja Anatoli Tšepiga.
Brittiläiset tiedusteluviranomaiset ja pääministeri Theresa May päätyivät sille kannalle, että Venäjän korkein johto tai Vladimir Putin itse oli hyväksynyt hyökkäyksen.
Myrkytys.
Maaliskuussa 2018 Sergei Skripal ja hänen tyttärensä myrkytettiin novitšok-hermomyrkyllä Salisburyn kaupungissa.
BBC:n mukaan sekä Sergei että Julija olivat olleet venäläisten viranomaisten tarkkailun alaisina ennen myrkytystä: esimerkiksi Julijan sähköpostiin oli murtauduttu. Venäläisen uutissivusto Fontankan siteeraamien tšekkiläisten tiedotusvälineiden mukaan Venäjän sotilastiedustelu oli seurannut Sergei Skripalia ainakin vuodesta 2014 lähtien. 
Perjantaina 2.3.2018 kaksi miestä nousi Moskovassa lentokoneeseen, joka laskeutui Gatwickin lentoasemalle Britanniassa. Heillä oli Britannian pietarilaisen konsulaatin myöntämät viisumit, jotka he olivat saaneet esiintymällä liikemiehinä. Heillä oli matkustusasiakirjoina aidot Venäjän passit. He asettuivat yöksi City Stay -hotellille Itä-Lontoossa. Lauantain iltapäivällä he matkustivat Salisburyyn tiedustelumatkalle ja palasivat kahden tunnin kuluttua Lontooseen. Sunnuntaiaamulla kello 8.00 he lähtivät hotellilta uudestaan Salisburyyn ja kävivät Sergei Skripalin asunnon läheisyydessä. Silloin he asettivat novitšok-hermomyrkkyä talon ulko-oven kahvaan. Sen jälkeen miehet palasivat Lontooseen ja kello 22.30 he lähtivät Heathrow’n lentoasemalta Aeroflotin lennolla Moskovaan. 
Myrkky olisi tuntunut oven avaajasta märältä, mutta vaarattomalta. Novitšok-kemikaalien monista varianteista Skripalien myrkytykseen käytettiin ehkä A-234:ää.
Kyseisenä päivänä Skripalit söivät ravintolassa ja kävivät pubissa. Ravintolassa Sergei Skripal huusi ja käyttäytyi sekavasti, mahdollisesti myrkyn vaikutuksesta. Myöhemmin ohikulkija näki Skripalit istumassa penkillä nähtävästi jonkin vahvan aineen vaikutuksen alaisina: nainen nojasi mieheen sammuneen näköisenä ja mies katsoi taivaalle ja teki omituisia eleitä käsillään.
Skripaleista soitettiin poliisille sunnuntaina 4. maaliskuuta 2018 noin kello 16.15. Pari oli liikkumaton eikä reagoinut ärsykkeisiin. Heillä ei ollut ulkoisia vammoja. Ymmärrettyään käsillä olevan lääketieteellinen hätätilanne, poliisi kutsui apuvoimia. Ambulanssi ja palomiehet saapuivat paikalle. Kyseessä epäiltiin olevan opioidien yliannostus. Kello 17.10 lääkärihelikopteri kuljetti naisen sairaalaan. Mies vietiin ambulanssilla. Heidät kuljetettiin tehohoitoon Salisburyn aluesairaalaan. 
Pian paikalla olleet poliisit ja ensihoitajat ilmoittivat kärsivänsä oudoista oireista: heidän silmänsä kutisivat ja heillä oli hengitysvaikeuksia. 
Sairaalahoito.
Skripal ja hänen tyttärensä olivat kriittisessä tilassa. Sairaalan henkilökunta ei uskonut uhrien selviävän elossa. Sairaalan työntekijät eivät olleet suojautuneet hermomyrkyiltä ja pelkäsivät joutuvansa itsekin aineen vaikutukselle alttiiksi. Sairaalassa Skripaleille annettiin voimakasta rauhoittavaa ainetta, mikä auttoi heitä sietämään lääketieteellisiä laitteita, joihin heidät kytkettiin, ja myös suojasi heitä hermomyrkyn aiheuttamilta aivovaurioilta. Poliisi vartioi Skripalin sairaalahuoneen ovella.
25 päivän kuluttua myrkytyksestä Julija Skripal oli tullut tajuihinsa ja oli paranemassa. 33 päivän kuluttua myös Sergei Skripal oli tullut tajuihinsa. Sergei Skripal ei toipunut murhayrityksestä yhtä hyvin kuin tyttärensä. Venäjän suurlähetystö toivotti Skripalille pikaista paranemista.
Julija Skripal pääsi sairaalasta 36 päivän jälkeen. Sergei Skripal pääsi sairaalasta 18.5.2018, kun myrkytyksestä oli kulunut 75 päivää. He jatkavat toipumistaan paikassa, jonka sijaintia ei kerrota julkisuuteen.
Vaikutus sivullisiin.
Skripaleiden lisäksi kolme tapausta tutkinutta poliisia sai oireita myrkystä. Kaksi poliiseista sairastui.
Heistä toinen oli rikosylikonstaapeli Nick Bailey, joka lähetettiin Skripalin kotitalolle myrkytyspäivän iltana etsimään mahdollisia muita uhreja. Hän sai myrkkyä itseensä ulko-oven kahvasta. Myrkky vaikutti, vaikka Bailey oli pukeutunut suojapukuun. Sen seurauksena hän tunsi itsensä huonovointiseksi, hän vapisi ja horjui, hänen pupillinsa olivat supistuneet ja hän hikoili voimakkaasti. Palattuaan kotiinsa hän tietämättään levitti myrkkyä ympäri kotitaloaan. Kahden päivän kuluttua hänet vietiin sairaalaan. Hän pysyi tajuissaan koko sairaala-ajan. 16 päivän jälkeen hänet kotiutettiin. Päästyään sairaalasta 22.3. hän kertoi lehdille uskovansa, ettei palaa enää koskaan entiselleen. Seuraavan vuoden elokuuhun mennessä hän oli kuitenkin toipunut sen verran, että kykeni osallistumaan maraton-juoksuun.
Myrkky vaikutti myös 38 muuhun henkilöön, mutta heidän oireensa jäivät vähäisiksi.
Sivullisen kuolema.
30. päivänä kesäkuuta 2018, noin neljä kuukautta Skripaleiden myrkytyksen jälkeen, Amesburyssä asuneet mies ja nainen altistuivat novitšok-myrkylle. Ensihoitajat kutsuttiin, kun naisen suusta alkoi tulla vaahtoa. Myöhemmin mies alkoi hikoilla, kuolata ja keinuttaa itseään seinää vasten. Nainen kuoli sairaalassa. Hän oli kolmen lapsen äiti. Miestä pidettiin sairaalassa keinotekoisessa koomassa kahden viikon ajan. Hän pääsi sairaalasta 20. heinäkuuta. Hän kertoi kärsivänsä kognitiivisista vaikeuksista myrkytyksen seurauksena. 
Mies oli löytänyt avaamattomassa pakkauksessa olevan hajuvesipullon ja antanut sen lahjaksi puolisolleen, joka suihkutti pullossa ollutta ainetta ranteilleen. Pullo sisälsi novitšokia. Näin nainen altistui Skripaleihin verrattuna yli kymmenkertaiselle määrälle myrkkyä. Pullon sisältämä aine olisi riittänyt tappamaan tuhansia ihmisiä. Poliisi uskoo, että Skripalit myrkyttänyt henkilö on heittänyt pois myrkkyä sisältäneen astian, minkä jälkeen sivulliset ovat löytäneet sen. Pari oli käynyt Salisburyssä edellisenä päivänä. Uuden myrkytyksen seurauksena useita paikkoja Salisburyssä ja Amesburyssä suljettiin yleisöltä.
Poliisioperaatio.
Poliisi sulki yleisöltä useita alueita kaupungin keskustasta, mm. "Zizzi"-ravintolan ja "The Bishop's Mill" -pubin. Suojavarusteisiin sonnustautuneet joukot puhdistivat katua vesiletkuilla. Useita paikkoja Salisburyssä oli puhdistettava hermomyrkyn jäämistä, joita myrkyn kanssa tekemisiin joutuneet uhrit olivat levittäneet ympäri kaupunkia. Terveysviranomaiset kehottivat jopa 500:aa The Mill -pubissa ja Zizzi-ravintolassa vieraillutta asiakasta pesemään tuolloin käyttämänsä vaatteet ja puhdistamaan mukana olleet tavarat, kuten laukut, matkapuhelimet, silmälasit ja korut. Useiden tapauksessa mukana olleiden hälytysajoneuvojen arvioitiin mahdollisesti saastuneen myrkystä, joten ne suljettiin varastoon ja lopulta haudattiin kaatopaikalle. Poliisi tutki jopa Skripalin vaimon ja pojan haudoilta löytyneitä kukkakimppuja hermomyrkyn varalta. Kahden viikon tutkimusten jälkeen poliisille selvisi, että myrkky oli ruiskutettu talon ulko-oven kahvaan. 
Tapauksen parissa työskenteli kellon ympäri noin 250 vastaterrorismijaoston etsivää, jotka tutkivat yli 5 000 tuntia turvakamerakuvaa, 1 350 takavarikoitua todistuskappaletta ja 500 todistajaa. Lokakuuhun mennessä poliisin kokonaiskustannukset ylittivät 10 miljonaa puntaa (11,4 miljoonaa euroa).
"The Telegraph" -lehden tietojen mukaan poliisi tunnisti epäillyt tekijät. Kasvojentunnistusteknologian avulla poliisi tunnisti kaksi viranomaisille aikaisemmin tuntematonta henkilöä, jotka poistuivat Britanniasta matkustajalennolla peitenimen turvin. Poliisi uskoo heidän olevan tällä hetkellä Venäjällä. Tutkijoiden mukaan iskun tekijät ovat todennäköisesti Venäjän sotilastiedustelupalvelun GRU:n nykyisiä tai entisiä agentteja. 
Vakoilutapaus OPCW:ssä.
Haagissa neljä GRU:n agenttia saatiin kiinni rysän päältä kemiallisten aseiden valvontajärjestö OPCW:n toimiston läheiseltä parkkipaikalta, jonne venäläiset olivat pysäköineet elektronista laitteistoa täynnä olevan auton, ilmeisenä tarkoituksenaan hakkeroida järjestön tietokonejärjestelmä. Hollanti uskoo miesten yrittäneen sabotoida Skripaleiden myrkytyksen tutkintaa. Heidät karkotettiin.
Syylliset.
5. syyskuuta 2018 Britannian syyttäjänlaitos nimesi myrkyttäjät: he ovat Aleksandr Petrov ja Ruslan Boširov – mutta viranomaisten mukaan nämä nimet lienevät keksittyjä. "Daily Telegraphin" mukaan poliisi kuitenkin tietää kummankin oikean henkilöyden. Heitä syytetään salaliitosta Sergei Skripalin murhaamiseksi; Skripaleiden ja myrkkyä saaneen poliisin murhayrityksestä, tarkoituksellisesta ruumiinvamman tuottamuksesta sekä novitšokin käytöstä ja hallussapidosta vastoin kemiallisten aseiden kieltosopimusta. Britannia on antanut miehistä eurooppalaisen pidätysmääräyksen, mutta ei vaadi syyllisiä luovutettaviksi, sillä Venäjän perustuslaki ei luovutusta salli.
Pääministeri Theresa Mayn mukaan epäillyt ovat Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palveluksessa ja toimivat esimiestensä käskystä. Yhdysvaltojen, Ranskan, Saksan ja Kanadan johtajat ilmoittivat tukevansa Britannian päätelmiä ja olevansa varmoja, että myrkytyksestä epäillyt ovat GRU:n palkkalistoilla ja että Skripalin murhayritys oli hyväksytty korkealla tasolla Venäjän hallituksessa.
Alkuun Venäjä ilmoitti, että epäillyt ovat sille tuntemattomia. "Median julkaisemat nimet, kuten myös heidän valokuvansa, eivät merkitse meille mitään", vakuutti Venäjän ulkoministeriön edustaja. Venäjän johdon mukaan Venäjällä ei ole mitään tekemistä myrkytyksen kanssa. Vladimir Putinin mukaan kyseiset miehet ovat siviilejä, eivät sotilastiedustelun palveluksessa, eikä koko tapauksessa ole mitään erikoista tai rikollista.
Tämän jälkeen syyllisiksi nimetyt miehet esiintyivät Venäjän valtiollisen RT-kanavan televisiohaastattelussa. He sanoivat olevansa liikemiehiä, jotka tutkivat urheiluravinteiden markkinoita. He sanoivat olleensa Salisburyssa turisteina ja tulleensa katsomaan Salisburyn katedraalia, mutta lähteneensä seuraavalla junalla takaisin, koska satoi lunta. He kiistivät työskentelevänsä Venäjän sotilastiedustelulle ja kiistivät jyrkästi väitteet myrkystä. 
Britannian poliisin mukaan kaksikon hotellihuoneesta löytyi jäämiä novitšokista. 
”Ruslan Boširov” eli Anatoli Tšepiga.
Tutkivan kansalaisjournalismin sivusto Bellingcat kertoi selvittäneensä miesten todellisen henkilöyden. Bellingcat perusti väitteensä mm. henkilön tuntevien ihmisten todistuksiin, kopioihin henkilöllisyystodistuksista, sotilaskoulujen vuosikirjakuviin sekä julkisista tietokannoista löytyneisiin osoitetietoihin, passihakemuksiin ja passikuviin. Associated Press vahvisti Bellingcatin tiedot. Poliisi päätyi omissa tutkimuksissaan samaan tulokseen.
“Ruslan Boširov” on todellisuudessa Venäjän sotilastiedustelun GRU:n palkittu upseeri Anatoli Vladimirovitš Tšepiga. 
Eversti Tšepiga on syntynyt vuonna 1979 Amurin alueella Venäjän Kaukoidässä. 18-vuotiaana hän liittyi Venäjän Kaukoidän sotilasakatemiaan Blagoveštšenskissä. Hän on Venäjän spetsnaz-erikoisjoukkojen sotilas, joka on sotinut Tšetšeniassa ja Ukrainassa. Hänellä oli merkittävä rooli toisessa Tšetšenian sodassa. Hänelle on myönnetty yli 20 erilaista kunniamerkkiä, mm. vuonna 2014 Venäjän federaation sankari -merkki, joka on Venäjän korkein sotilaallinen kunniamerkki. Tšepiga otti käyttöön peitenimen Ruslan Boširov vuosien 2003 ja 2010 välillä.
”Aleksandr Petrov” eli Aleksandr Miškin.
Aleksandr Petrov -nimellä esiintynyt henkilö on todellisuudessa Aleksandr Jevgenjevitš Miškin. 
Miškin on Bellingatin ja venäläisen toimittajaryhmän Insiderin selvitysten mukaan 39-vuotias Venäjän sotilastiedustelun GU:n eli entisen GRU:n sotilaslääkäri. Hänen sotilasarvonsa on eversti. Miškin on syntynyt vuonna 1979 pienessä Loigan kylässä Arkangelin alueella Pohjois-Venäjällä. Myös Miškin on nimetty Venäjän federaation sankariksi.
Kolmas mies.
Murhayritykseen liittyy kolmaskin venäläisagentti, joka suoritti tiedustelutehtävän ennen iskua. Hän toimi myrkyttäjien esimiehenä ja hoiti ryhmän yhteydenpidon Moskovaan. Hänen henkilöllisyytensä on viranomaisten tiedossa. 
Venäläisen uutissivusto Fontankan mukaan kolmas henkilö on 45-vuotias GRU:n agentti. Bellingcatin mukaan hän käyttää peiteniemeä Sergei Vjatšeslavovitš Fedotov, mutta hänen oikea nimensä on Denis Vjatšeslavovitš Sergejev. 
Sergejev vieraili Britanniassa ja poistui maasta samoina päivinä kun kaksi muutakin teosta epäiltyä venäläistä. Lisäksi hänen passin numeronsa on samaa sarjaa kuin sotilastiedustelun agenteilla. Kuten Tšepigasta ja Miškinistä, ei Sergejevistäkään ole rekisterimerkintöjä ennen vuotta 2010. Bellingcat liittää Sergejevin bulgarialaisen asetehtailijan Emilian Gebrevin, hänen poikansa, sekä Gebrevin yrityksen johtajan myrkytystapaukseen vuonna 2015. 
Sergejev on korkea-arvoinen GRU:n upseeri. Hänen sotilasarvonsa on kenraalimajuri. Hän on naimisissa opettajana työskentelevän puolison kanssa ja heillä on täysi-ikäinen tytär. Heidän kotinsa sijaitsee GRU:n koulutuslaitoksessa. Iskun aikoihin Sergejev vieraili päivittäin GRU:n päämajassa ja opistossa.
Sergejev syntyi Ušaralissa, pikkukaupungissa lähellä Kiinan rajaa, nykyisen Kazakstanin alueella sen aikaisessa Neuvostoliitossa. Denis Sergejev, samoin kuin ”Sergei Fedotov”, syntyi 17 syyskuuta 1973. Sergejev palveli armeijassa Novorossijskin kaupungissa. Vuosien 2000 ja 2002 välillä hänet siirrettiin Moskovaan, jossa hän opiskeli vakoojia kouluttavassa eliittioppilaitoksessa. Vuodesta 2004 alkaen hän toimi osakkaana tai toimitusjohtajana kahdeksassa peiteyhtiössä, jotka lakkautettiin vuoteen 2012 mennessä. Vuonna 2010 hänelle myönnettiin passi Fedotovin nimellä samassa paikassa, josta Tšepiga ja Miškin saivat passinsa.
2014 Sergejev matkusti Prahaan Aleksandr Petrov -nimisen miehen seurassa. 2015 hän matkusti Serbiaan mukanaan mies, jonka tiedetään olleen Lontoossa Skripaleiden myrkytyksen aikaan. 2015 hän matkusti Sofiaan kaksi kertaa, samoihin aikoihin kun asekauppias Emilian Gebrev sai tuntemattomaksi jäänyttä myrkkyä kaksi kertaa. Tuolloin suomalainen Verifin-laboratorio ei pystynyt täysin tunnistamaan Gebrevin oireet aiheuttanutta, organofosfaatteihin kuulunutta ainetta. 2017 Sergejev matkusti Yhdistyneeseen kuningaskuntaan samaan aikaan kuin Miškin. Lisäksi Espanja tutkii parhaillaan Sergejevin yhteyksiä Kataloniaa horjuttaneisiin mielenosoituksiin vuonna 2017.
Maaliskuun 2. päivänä 2018 Sergejev matkusti Lontooseen Aeroflotin lennolla SU 2580. Lento saapui Heathrow’n lentoasemalle 10.33 paikallista aikaa. Tšepiga ja Miškin saapuivat Lontooseen samana päivänä. Kello 12.35 Sergejev asettui hotelliin lähellä Paddingtonin rautatieasemaa. Bellingcatin haltuunsa saamien puhelutietojen mukaan Sergejev viestitti toistuvasti Telegram-, Viber-, Whatsapp- ja Messenger-ohjelmilla ja siirsi 4G-yhteyden kautta kuvia ja videoita. Matkan aikana hän oli 11 kertaa puhelinyhteydessä samaan, poikkeuksellisella tavalla toimivaan liittymään. Hän vietti enimmän osan ajastaan hotellissa, mutta hän teki sieltä kaksi matkaa, joiden aikana hänellä oli mahdollisuus tavata Tšepiga ja Miškin tai jättää heille tarvikkeita. Poliisin mukaan Sergejev tapasi Tšepigan ja Miškinin useita kertoja viikonlopun aikana. Maaliskuun 4. päivänä, jolloin Skripalit myrkytettiin, Sergejev palasi kello 14.15 lähteneellä lennolla Moskovaan.
Vuoden 2019 alussa Venäjän viranomaiset ja valtion johto pyyhkivät kaikki julkiset rekisterimerkinnät näistä kolmesta henkilöstä.
Sergejeviä vastaan nostettiin syyte syyskuussa 2021, kolme ja puoli vuotta myrkytyksen jälkeen. Kuluneiden vuosien aikana Venäjä ei ole suostunut tekemään yhteistyötä syytettyjen saamiseksi oikeuden eteen. Oikeudenkäynti onnistuu vain, mikäli syytetyt joskus poistuvat Venäjältä, mikä ei ole todennäköistä.
Yksikkö 29155.
New York Timesin mukaan läntisten maiden turvallisuusviranomaiset ovat tulleet siihen tulokseen, että Skripaleihin kohdistunut hyökkäys oli osa Venäjän järjestelmällistä Euroopan horjuttamiseen tähtäävää kampanjaa, jota toteuttaa Venäjän tiedustelujärjestelmän valiojoukko nimeltä "yksikkö 29155". Yksikön toimintatapoihin kuuluvat kumouksellinen toiminta, sabotaasi ja salamurhat. 
Yksikkö toimii Venäjän sotilastiedustelu GRU:n alaisuudessa. New York Timesin mukaan yksikkö on niin salainen, etteivät edes toiset GRU:n työntekijät ole tietoisia sen olemassaolosta, mutta tätä tri Mark Galeotti epäilee.
Yksikön hallinto sijaitsee 161. erityisasiantuntijakoulutuskeskuksen päämajassa itäisessä Moskovassa.
Yksikön komentaja on kenraalimajuri Andrei V. Аverjanov. Аverjanov valmistui vuonna 1988 Taškentin sotilasopistosta sen aikaisessa Uzbekistanin sosialistisessa neuvostotasavallassa. Hän todennäköisesti taisteli ensimmäisessä ja toisessa Tšetšenian sodassa ja hän sai Venäjän federaation sankarin mitalin tammikuussa 2015. Yksikkö 29155:n upseereihin kuuluu Venäjän Afganistanissa, Tšetšeniassa ja Ukrainassa käymien sotien palkittuja veteraaneja. He matkustavat tehtävissään ympäri Eurooppaa. Tiedusteluviranomaiset eivät tiedä, miten usein, milloin ja missä yksikkö iskee seuraavaksi. Le Monde -lehden mukaan läntiset tiedusteluviranomaiset ovat havainneet, että vuosina 2015–2018 yksikön Euroopan-operaatioiden tukikohtana toimi Ranskan Alpeilla sijaitseva Haute-Savoien departementti ja sen taajamat Évian-les-Bains, Annemasse ja Chamonix. Bellingcatin, The Insiderin ja Le Monden artikkeleissa on lueteltu kaikkiaan 15 ryhmän jäsentä.
Vuoteen 2019 mennessä yksikkö 29155 on toiminut jo vuosikymmenen ajan, mutta läntiset viranomaiset ovat vasta hiljattain huomanneet sen olemassaolon. Se havaittiin ensimmäisen kerran Montenegron vuoden 2016 vallankaappausyrityksen jälkeen. Tuolloin yksikkö 29155:n upseerit suunnittelivat tappavansa Montenegron pääministerin ja ottavansa haltuun maan parlamenttirakennuksen.
Vuonna 2015 neljä yksikkö 29155:n jäsentä oli matkustanut Sofiaan ja hieronut myrkkyä bulgarialaisen asekauppiaan Emilian Gebrevin auton oven kahvaan. Tiedusteluviranomaiset arvelevat, että Gebrev myrkytettiin, koska hänen liiketoimensa ärsyttivät Venäjää monin tavoin: Gebrev myi aseita Venäjän vihollisille Ukrainaan, hänen yhtiönsä tunkeutui Venäjän hallitsemille asemarkkinoille ja lisäksi hän tavoitteli itselleen oligarkin haluamaa Dunarit-asetehdasta. Muutaman päivän aikana sairastuivat myös hänen poikansa Hristo ja eräs yrityksen johtohenkilöistä. Jokaisen auton oveen oli hierottu myrkkyä. Kaikki heistä toipuivat, mutta pian Gebrev ja hänen poikansa yritettiin myrkyttää uudelleen. Tuolloin syyttäjät eivät löytäneet todistusaineistoa ja tutkimukset lopetettiin. Bulgarian tiedusteluviranomaiset tuskin ymmärsivät, että maassa oli vieraillut venäläinen salamurhaajajoukko. 
Tarkalleen vuosi ennen Skripaleiden myrkytystä kolme yksikkö 29155:n upseeria matkusti Britanniaan, mahdollisesti myrkytyksen harjoittelua varten. Yksi heistä oli Miškin. Toinen käytti nimeä Sergei Pavlov. Kolmas käytti nimeä Sergei Fedotov ja hän oli tehtävän valvoja. Kun Skripalit lopulta myrkytettiin vuonna 2018, tiedusteluviranomaiset havaitsivat Sergejevin ja osasivat yhdistää Skripaleiden ja Gebrevin tapaukset osaksi samaa yksikkö 29155:n toteuttamaa kampanjaa.
GRU:n yksikkö 29155 ei ole Venäjän valtion ainoa salamurhia tekevä ryhmä. Brittiläisten viranomaisten mukaan Litvinenkon murhan toteutti liittovaltion turvallisuuspalvelu FSB – GRU:n kanssa kilpaileva organisaatio, jota Putin aikoinaan johti.
Vaikka yksikkö 29155 on eliittijoukko, se toimii hyvin pienellä budjetilla. Matkoilla yksikön asiamiehet asuvat halvalla yhteismajoituksessa. Kenraalimajuri Аverjanov asuu ränsistyneessä neuvostoaikaisessa rakennuksessa ja ajaa vanhalla Ladalla.
Yksikön menestys on ollut epätasaista. Skripal ja Gebrev selvisivät sen murhayrityksistä elossa. Montenegron vallankaappausyritys epäonnistui, mutta keräsi paljon huomiota.
Merkitys.
Viranomaiset uskovat, että salamurhaaja tiesi, että myrkky tultaisiin tutkinnassa yhdistämään Venäjään, ja tämän olisi tarkoitus toimia varoituksena loikkareille ja tiedonantajille. Sen, että teko tapahtui kaukana Lontoosta, on tarkoitus viestittää, että mikään paikka ei ole Venäjän ulottumattomissa.
Kyseessä oli ensimmäinen kerta toisen maailmansodan jälkeen, kun sotilaallista hermomyrkkyä käytettiin Euroopan maaperällä. Saksan ulkoministeri Heiko Maas totesi, että ensimmäisen kerran toisen maailmansodan loputtua kemiallista asetta käytettiin keskellä Eurooppaa.
Poliittinen reaktio.
Ison-Britannian mukaan Venäjän valtio oli vastuussa myrkytyksestä. Ulkoministeri Boris Johnsonin mukaan oli ”ylivoimaisen todennäköistä”, että Vladimir Putin oli määrännyt iskun. 12. maaliskuuta Theresa May sanoi, että Britannian hallitus päättelee, että Venäjä oli todennäköisesti teon takana, koska asiantuntijat olivat tunnistaneet käytetyn myrkyn; koska tiedettiin, että Venäjä on kyseistä myrkkyä aiemmin tuottanut ja kykenisi siihen edelleen; koska Venäjän tilillä on salamurhia ennestään; ja koska Venäjä pitää loikkareita salamurhien kohteena. Joko kyse oli Venäjän valtion toimesta tai sitten Venäjä on päästänyt myrkyn otteestaan ja se on päätynyt muiden käsiin. Jollei Venäjä esitä uskottavaa vastausta, johtopäätös on se, että kyse oli Venäjän valtion toimesta Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan.
Venäjän mukaan Venäjää mustamaalataan. Venäjän ulkoministeriön edustajien mukaan myrkytykset olivat Britannian järjestämä näytös, jolla pyritään sotilasmenojen kasvattamiseen tai siirtämään huomiota pois Brexitistä. Vladimir Putin sanoi syytöksiä houreiksi ja Venäjän syyllisyyttä mahdottomaksi ajatella. Putinin mukaan Venäjällä ei ole kemiallisia aseita. Suurlähettilään mielestä Britannian oma kemiallisten aseiden tutkimuslaitos voisi olla teon takana. Muita mahdollisia syyllisiä voisivat olla Tšekki, Slovakia, Yhdysvallat tai Ruotsi. Venäjän media levitti kaikkiaan 20:a erilaista vaihtoehtoista selitystä, joiden mukaan syyllisiä saattoivat olla esimerkiksi Britannia, Ukraina, Skripal itse tai hänen anoppinsa. Venäjän edustaja nimitteli Britannian puolustusministeriä älyllisesti kyvyttömäksi ja hänen lausuntoaan ”moukkamaisen vanhan harpyijan” puheiksi. Venäjän mukaan Britannian toimet tapauksen selvittämiseksi ovat onnettomia ja apuun tarvittaisiin Sherlock Holmes tai Hercule Poirot. Venäjän TV-kanavat enimmäkseen vaikenivat tapauksesta, mutta 7.3. valtiojohtoisen TV-kanavan iltauutiset välitti varoituksen maanpettureille.
Yhdysvallat asettui Ison-Britannian puolelle ja kutsui tekoa "törkeäksi kemiallisten aseiden kieltosopimuksen loukkaukseksi ja kansainvälisen lain rikkomukseksi". Eurooppa-neuvosto oli samaa mieltä Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen arviosta, jonka mukaan on hyvin todennäköistä, että Venäjän federaatio on vastuussa iskusta ja että uskottavaa vaihtoehtoista selitystä ei ole.
Vastatoimien vaihtoehdot.
Kun Aleksandr Litvinenko murhattiin 2006, vastatoimena diplomaatteja karkotettiin, viisumirajoituksia asetettiin, tiedusteluyhteistyö katkaistiin, pääepäiltyjen varat jäädytettiin ja heidän luovuttamistaan Britanniaan vaadittiin. Nämä toimet ovat edelleen voimassa. Tätä moitittiin vaisuksi reaktioksi, ja syyn väitettiin olevan siinä, että Lontoon kiinteistömarkkinat ja rahoitussektori houkuttelivat miljardien edestä venäläistä rahaa.
Tehokkaita keinoja olisivat konkreettiset ja laajat taloudelliset pakotteet sekä nimettyihin henkilöihin kohdistuvat toimenpiteet, mutta sellaisiin brittihallitus ei päätynyt.
Diplomaattinen mittelö.
Diplomaattien karkotukset.
Tapauksen vuoksi maat karkottivat toistensa diplomaatteja. Ensin Britannia karkotti 23 venäläistä diplomaattia. Se on noin 40 prosenttia suurlähetystön väestä ja määrällisesti enemmän kuin kertaakaan yli 30 vuoteen. Vastatoimena Venäjä karkotti 23 brittiläistä diplomaattia.
Seuraavaksi Yhdysvallat ja sen liittolaiset karkottivat yhdessä yli 100 venäläistä diplomaattia.: Yhdysvallat karkotti 60, Ranska 4, Saksa 4, Puola 4, Tšekki 3, Liettua 3, Tanska 2, Hollanti 2, Italia 2, Espanja 2, Viro 1, Kroatia 1, Suomi 1, Unkari 1, Latvia 1, Romania 1, Ruotsi 1, Ukraina 13, Kanada karkotti 4 ja hylkäsi 3 hakemusta, Albania karkotti 2, Australia 2, Norja 1, Makedonia 1. Moldova 3 , Belgia 1. Teija Tiilikainen arvioi, että karkotuksilla maat halusivat osoittaa Isolle-Britannialle tukeaan. Ennen karkotusta Venäjällä oli USA:ssa satakunta tiedusteluvirkailijaa, joten kymmeniä Venäjän tiedustelijoita jäi vielä asemiinsa Yhdysvaltoihin.
Vastatoimena Venäjä karkotti 60 Yhdysvaltain diplomaattia ja Ukrainasta 13, Kanadasta 4, Puola 4, Saksa 4, Liettua 3, Tšekki 3, Moldova 3, Italia 2, Hollanti 2, Espanja 2, Tanska 2, Suomi 1, Latvia 1, Ruotsi 1, Norja 1, Romania 1, Kroatia 1, Irlanti 1, sekä yhden virolaisen attasean, yhden belgialaisen diplomaatin, ja yhden unkarilaisen diplomaatin. Venäjä saattaa vielä myöhemmin karkottaa Montenegron ja Georgian lähettiläät. Venäjä vaati myös Britanniaa vähentämään Moskovan-lähetystönsä väkimäärää. Yhdysvaltain ulkoministeriön mukaan Venäjän määräämät vastakarkotukset eivät ole oikeutettuja. Yleisesti ottaen karkotukset eivät vähennä diplomaattien määrää karkottavissa maissa, vaan karkotetut voidaan korvata toisilla diplomaateilla.
Karkotuksista ovat pidättäytyneet mm. Itävalta, Bulgaria, Portugali, Malta, Kreikka, Kypros ja Serbia. Bulgaria on riippuvainen venäläisestä kaasusta ja venäläisistä turisteista. Venäläinen kaasu on tärkeää myös Serbialle. Bulgarian pääministeri ilmoittikin, että hän ei pidä brittien syytöksiä toteen näytettyinä, ja muistutti, että Britannian esittämät syytökset Irakia vastaan vuoden 2003 sodan alla osoittautuivat vääriksi hirvittävin seurauksin.
Aiempia suuria karkotuksia tapahtui vuonna 2016, kun Yhdysvallat karkotti 35 venäläistä diplomaattia vastatoimena Hillary Clintonin presidentinvaalikampanjan hakkeroinnista ja vuonna 1986, kun Reagan karkotti 80 venäläistä diplomaattia.
Karkotusten jälkeen viisumihakemusten odotusajat pidentyivät useita viikkoja, ellei kuukausia.
Suomessa.
Pääministeri Sipilä, presidentti Niinistö ja hallituksen ulko- ja turvallisuuspoliittinen valiokunta päätyivät karkottamaan yhden venäläisdiplomaatin. Teija Tiilikaisen mukaan karkotus on symbolinen toimi, jolla Suomi osoittaa kuuluvansa länteen. Suomeen jää vielä kuutisenkymmentä venäläistä diplomaattia. Osa venäläisistä diplomaateista toimii Suomessa vakoilutehtävissä Suomen hyväksynnällä. Vastavuoroisesti Venäjä karkottaa yhden suomalaisen diplomaatin. Moskovassa Suomella on 20 diplomaattia. Venäjällä yhden diplomaatin karkottamista Suomesta pilkattiin “silmänpalvontana” eli yrityksenä olla mieliksi kummallekin puolelle: ”Lontoota halutaan miellyttää karkottamalla diplomaatteja, Moskovaa taas sillä, että karkotetaan vain yksi”. Juha Sipilän mukaan syyllisyydestä pitäisi olla "satavarma" ennen kuin raskaammat pakotteet tulisivat kysymykseen – diplomaatin karkottamiseen riittää vähempikin.
Pakotteet.
6.4.2018 Yhdysvallat lisäsi pakotelistalleen 7 oligarkkia ja 17 Venäjän valtion virkamiestä – muun muassa Putinin tyttären entisen aviomiehen – sekä 12 venäläistä yhtiötä. Pakotteiden perusteluissa ei erikseen mainittu Salisburyn tapausta, vaan Venäjän maailmanlaajuinen haitallinen toiminta. Pakotteiden aikaan myrkytys kuitenkin nähtiin Yhdysvalloissa osana Putinin yhä aggressiivisemmaksi käyviä toimia. Uusien pakotteiden seurauksena ruplan ja venäläisten yhtiöiden osakkeiden arvo laski jyrkästi. Ruplan kurssi Euroon nähden vajosi halvimmilleen kahteen vuoteen. Suurimmaksi menettäjäksi romahduksen jälkeen nimettiin miljardööri ja alumiinikeisari Oleg Deripaska, jonka omaisuudesta suli Forbesin arvion mukaan noin 1,3 miljardia euroa. Edellisessä kuussa hänen omaisuutensa arvoksi oli laskettu 6,7 miljardia dollaria, mutta 10.4.2018 siitä oli jäljellä enää 3,9 miljardia. Deripaska kuitenkin käynnisti lobbauskampanjan, ja onnistui lopulta saamaan omat pakotteensa purettua. 
19.12.2018 Yhdysvallat lisäsi pakotelistalleen "Aleksandr Petrovin" ja "Ruslan Boširovin" yhdessä 13 muun GRU:n agentin kanssa reaktiona Venäjän "piittaamattomuuteen kansainvälisistä normeista". Yhdysvaltain valtiovarainministeriön OFAC kutsui tekoa röyhkeäksi hyökkäykseksi, joka uhmasi kansainvälisiä normeja ja kemiallisten aseiden kieltosopimuksen Venäjälle asettamia velvoitteita. 
21.1.2019 Euroopan unioni asetti matkustuskieltoon kaksi myrkytyksestä epäiltyä miestä ja heidän esimiehensä ja lisäksi jäädytti heidän varansa. 
1.8.2019 Yhdysvallat kielsi pankkeja myöntämästä Venäjälle lainoja mihinkään muuhun kuin ruoan tai maataloustuotteiden ostamiseen, ja ilmoitti vastustavansa kansainvälisten rahoituslaitosten Venäjälle myöntämiä lainoja ja avustuksia. 
Muut rangaistustoimet.
Karkotusten yhteydessä Britannia määräsi myös muita vastatoimia: mm. tarkistuksia venäläisten yksityislennoille; tullimaksujen korotuksia; korkean tason yhteydet Britannian ja Venäjän välillä katkaistaviksi; brittiläiset ministerit ja kuninkaalliset pidätettäviksi jalkapallon maailmanmestaruusottelusta Venäjällä; Venäjän valtion omaisuutta mahdollisesti jäädytettäväksi; Venäjän ulkoministerin vierailu peruttavaksi. Vastatoimena Venäjä sulki British Councilin Venäjän-toiminnot ja Britannian konsulaatin Pietarissa.
Moskovasta tullut lento tutkittiin rajavartijoiden toimesta Heathrow’n lentoasemalla.
Yhdysvallat määräsi Venäjän konsulaatin Seattlessa suljettavaksi ja vastatoimena Venäjä sulkee Yhdysvaltain pääkonsulaatin Pietarissa.
Englanti ja Islanti ilmoittivat jalkapallokisojen diplomaattisesta boikotista.
26.7.2019 Britannian tv- ja radiokanavia valvova viestintäviranomainen Ofcom määräsi Venäjän valtiolliselle RT-kanavalle noin 223 000 euron sakot sääntöjen rikkomisesta. Ofcomin mukaan RT oli rikkonut puolueettomuussääntöjä uutis- ja ajankohtaisohjelmissaan, jotka koskivat muun muassa Salisburyn myrkkyiskua ja Syyrian Douman kaasuiskua. Ofcomin mukaan RT:n ohjelmissa annettiin yksipuolinen käsitys Saliburyn ja Douman tapahtumista. 
Paluu normaaliin.
Syyskuussa poliisi eristi osan Salisburyn kaupungista varotoimena sen jälkeen, kun mies ja nainen olivat saaneet sairauskohtauksen ravintolassa, mutta näiden sairauskohtausten taustalla ei ollut novitšok-hermomyrkkyä. 
Salisburyn kaupungin keskustassa sijaitseva Maltingsin ostosalue, jossa sijaitsevalta penkiltä Skripalit löydettiin tajuttomina, luovutettiin takaisin 21. toukokuuta 2018, kun puhdistustyöt oli saatettu päätökseen. Penkki poistettiin ja sen paikalle sijoitettaneen taideteos. 
Joulukuussa 2018 Venäjä ja Britannia sopivat palauttavansa diplomaatteja asemapaikkoihinsa vuoden 2019 alusta. 
Zizzi-ravintola avattiin uudelleen kahdeksan kuukauden kuluttua myrkytyksestä, kun henkilökunnan univormut oli poltettu, Skripaleiden käyttämä pöytä oli hävitetty ja ravintolan sisustus remontoitu. The Mill -pubi palautettiin omistajilleen elokuussa 2018, mutta se pantiin remonttiin ja avattiin uudelleen vasta seuraavana keväänä alkuperäisellä nimellään The Bishop's Mill. 
Novitšokin jäämiä löytyi kodeista, kaupoista, ostoskeskuksesta, pubista, ravintolasta, kirkosta, toimistoista, poliisiasemalta ja kahdelta ambulanssiasemalta. Salisburyä puhdistettiin satojen työntekijöiden voimin yhteensä 13 000 tunnin ajan. Salisburyn kaupunki julistettiin virallisesti puhdistetuksi myrkystä 1.3.2019, lähes vuosi Skripaleiden myrkytyksen jälkeen. Myrkystä puhdistettiin mm. Sergei Skripalin kotitalo, puistonpenkki, ravintola ja myrkyn kanssa tekemisiin joutuneen poliisin koti. Skripalin koti jouduttiin osittain purkamaan, mutta se aiotaan korjata asumiskuntoon. 
Heti Skripaleiden myrkytyksen jälkeen Yhdistyneen kuningaskunnan valtio myönsi Salisburylle 2,5 miljoonan punnan tuen ja heinäkuussa toisen tapauksen jälkeen vielä 5 miljoonaa puntaa lisää. Tukia käytettiin yrityksille myönnettyihin apurahoihin, tapahtumien ja näyttelyiden järjestämiseen, kaupungin uudelleenbrändäykseen, vartiointi- ja pesulakuluihin, tapaamisten järjestämiseen, mainontaan ja tiedottamiseen, pysäköintiin ja poliisin kuluihin. Salisburyn matkailu väheni 14 prosenttia edellisvuoteen verrattuna, ja kaupunki palkkasi konsultteja paikkaamaan vajetta. 
Seuraavan vuoden kesäkuussa G20-maiden kokouksen yhteydessä Putin ja May kohtasivat ensimmäistä kertaa hermomyrkkyiskun jälkeen. Mayn mukaan Britannian ja Venäjän suhteet eivät voi palautua ennalleen ennen kuin Venäjä lopettaa "vastuuttoman ja horjuttavan" toimintansa. 
Pysyvät vaikutukset.
Kemiallisten aseiden kieltojärjestö lisäsi novitšokin kiellettyjen myrkkyjen listalleen. Tämä oli listan ensimmäinen lisäys sitten järjestön perustamisen vuonna 1997.
Sergei ja Julija Skripal asuivat vuoden ajan MI6:n turvatalossa ja muuttivat sitten uuden henkilöllisyyden turvin muualle, lehtitietojen mukaan Uuteen-Seelantiin. Yleisellä tasolla hermomyrkyistä tiedetään, että vaikka ihminen selviäisi niiden kosketuksesta hengissä, hänelle jää todennäköisesti erilaisia hermostollisia oireita loppuiäksi. Hermokaasujen tiedetään aiheuttavan kuoleman lisäksi mm. hermojen tuhoutumista, kipuja, tuntohäiriöitä, halvautumista, rauhattomuutta, ärtyvyyttä, tasapainohäiriöitä ja puhevaikeuksia. Skripalien vammat saattavat vaatia jatkuvaa hoitoa.
Rikosylikonstaapeli Bailey, joka tietämättään levitti myrkkyä kotiinsa, joutui perheineen hylkäämään saastuneen kotinsa, autonsa ja kaikki tavaransa.
Muita tapauksia.
Skripalin tapausta on verrattu Aleksandr Litvinenkon myrkytykseen vuonna 2006. Britannian sisäministeriön käynnistämä tutkimus tuli vuonna 2016 siihen tulokseen, että Vladimir Putin oli todennäköisesti hyväksynyt Litvinenkon murhan.
Viikko Skripaleiden myrkytyksen jälkeen kuristettiin Aeroflotin talouspäällikkö Nikolai Gluškov, maanpaossa elänyt Berezovskin ystävä, joka oli kritisoinut Kremliä ja oli jo aiemmin joutunut myrkytysyrityksen kohteeksi. Poliisi tutkii sitä mahdollisuutta, että hänkin joutui ammattitappajan uhriksi. 
Skripalin salamurhayrityksen jälkeen tutkimukset avattiin uudelleen 14:ssa muussa epäilyttävässä kuolemantapauksessa, jotka Skripaleiden tapauksen valossa saattoivatkin olla poliittisia salamurhia.
Tapauksen jälkeen tutkimukset käynnistettiin uudelleen myös Bulgariassa, jossa asekauppias Emilian Gebrev oli saanut myrkkyä vuonna 2015.
Monia tšetšenialaisia oppositioaktivisteja on salamurhattu ulkomailla viime vuosina. Esimerkiksi 40-vuotias turvapaikanhakija Zelimhan Khangošvili ammuttiin kuoliaaksi Berliinissä elokuussa 2019. Hän oli taistellut Venäjää vastaan toisessa Tšetšenian sodassa ja hän oli tšetšeenien Venäjän-vastaisen sissisodan johtajan liittolainen. Hän oli jo ainakin kerran aiemminkin ollut salamurhayrityksen kohteena. Saksan poliisi pidätti murhan jälkeen venäläisen miehen. Der Spiegelin ja Bellingcatin mukaan pidätetyllä miehellä oli väärennetty passi. Passin mukaan murhaajan nimi on Vadim Sokolov, mutta syyttäjien mukaan hänen oikea nimensä on Vadim Krasikov. Bellingcat, The Insider ja Der Spiegel päätyivät siihen tulokseen, että murhaaja työskenteli FSB:lle. Brittiläisten ja ranskalaisten tiedustelulähteiden mukaan murha oli määrätty Tšetšenian päämiehen Ramzan Kadyrovin hallinnosta ja se toteutettiin Venäjän valtion tuella. Tapauksen jälkeen Saksa nimesi persona non grataksi kaksi diplomaatia, joiden uskottiin olevan venäläisiä vakoojia. 
Venäjän tunnetuin oppositiopoliitikko Aleksei Navalnyi myrkytettiin novitšok-ryhmään kuuluvalla hermomyrkyllä elokuussa 2020.