Rheda-Wiedenbrück

Rheda-Wiedenbrück on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksan länsiosassa. Kaksoiskaupungiksi luonnehdittu Rheda-Wiedenbrück sijaitsee Emsin yläjuoksulla. Kaupungin teollinen rakenne on monipuolinen ja se sijaitsee hyvien liikenneyhteyksien piirissä.
Maantiede.
Rheda-Wiedenbrück sijaitsee osavaltionsa koillisosassa Teutoburgin metsäylängön eteläpuolella. Rheda-Wiedenbrückin etäisyys Güterslohsta on noin 10 kilometriä lounaaseen, Bielefeldistä noin 25 kilometriä lounaaseen, Paderbornista noin 35 kilometriä luoteeseen ja Dortmundista noin 70 kilometriä koilliseen. Ems virtaa idästä kohti Rheda-Wiedenbrückiä, joen uoma kääntyy kaupungin alueella pohjoiseen. Ems virtaa ulos Rheda-Wiedenbrückin alueelta aivan kaupungin pohjoiskolkassa, minkä jälkeen se kääntyy luoteeseen ja virtaa kohti Pohjanmerta.
Rheda-Wiedenbrück kuuluu Nordrhein-Westfalenin koillisosan kattavaan noin kahden miljoonan asukkaan Ostwestfalen-Lippen alueeseen, joka vastaa Detmoldin hallintopiiriä.
Rheda ja Wiedenbrück muodostavat kaksoiskaupungin (Doppelstadt). Wiedenbrück sijaitsee kaupungin keskiosassa ja Rheda luoteessa. Kummankin väkiluku on runsaat 20 000 asukasta. Kaupungit ovat kasvaneet kiinni toisiinsa, joten ne liitettiin yhteen 1970-luvun laajojen kuntaliitosten aikana. Uuteen kaupunkiin otettiin mukaan myös Rhedaa ja Wiedenbrückiä ympäröineet maalaiskunnat Lintel, Batenhorst, St. Vit ja Nordrheda-Ems.
Historia.
Nykymuodossaan Rheda-Wiedenbrück on nuori kaupunki, mutta sen kaupunginosien historiat ulottuvat varhaiseen keskiaikaan. Wiedenbrückiin perustettiin ensimmäinen kirkko oletettavasti vuonna 785. Keisari Otto I Suuri myönsi Wiedenbrückille rahanlyönti-, markkina- ja tullioikeudet 952. Rheda mainitaan ensi kerran 1088 ja se sai kaupunkioikeudet 1355. Uskonpuhdistuksessa 1500-luvulla Wiedenbrückin asukkaat kääntyivät laajalti luterilaisuuteen. Vuonna 1580 paikkakunnalla riehui rutto. Kolmikymmenvuotisen sodan aikana 1630-luvulla Tanskan joukot asettuivat Rhedan linnaan ja varastivat paikkakuntalaisten omaisuutta. Sodan lopussa myös Ruotsin joukot aiheuttivat ongelmia. Vuonna 1657 Rhedan asukkaat saivat kreivi Mauritzilta tulli- ja veroprivilegioita.
Koko seutukunta liitettiin Preussiin vuonna 1815. Se kuului Westfalenin provinssiin, joka lakkautettiin 1946. Liikenneyhteydet ja teollisuus kehittyivät ripeästi 1800-luvulla. Kansallissosialismin kauden alussa 1933 Rhedassa ja Wiedenbrückissä nimettiin katuja uudelleen Hitlerin ja Hindenburgin mukaan, nimet poistettiin heti toisen maailmansodan jälkeen 1945. Kristalliyönä marraskuussa 1938 paikkakunnan synagoga poltettiin, juutalaisia muutti pois paikkakunnalta, mutta 62 päätyi murhattavaksi lähinnä Auschwitziin. Nykyinen Rheda-Wiedenbrück perustettiin kuntaliitoksin 1970. Vuonna 1989 kaupunki sai lisänimen "Flora Westfalica".
Rheda-Wiedenbrückin merkittäviä rakennuksia ovat muun muassa evankelinen kaupunginkirkko 1600-luvun alusta ja katolinen St.-Aegidius-kirkko, jonka historia alkaa 780-luvulta. Kaupungin vanhin säilynyt ristikkotalo sijaitsee osoitteessa Mönchstraße 10, se on rakennettu 1549. Rhedan linna, Schloss Rheda, oli aikoinaan Westfalenin mahtavimpia vesilinnoja. Se tunnetaan Hohenstaufenin ajoilta periytyvästä kaksoiskappelistaan ja musiikkikirjastostaan (Fürstlich zu Bentheim-Tecklenburgische Musikbibliothek Rheda).
Talous ja liikenne.
Rheda-Wiedenbrückin keskeisiä elinkeinoja ovat puunjalostus, huonekaluteollisuus ja ajoneuvojen valmistus.
Rheda-Wiedenbrückin rautatieasema sijaitsee rataosuudella Hamm–Minden. Asemalta erkanee Münsteriin vievä rata. Moottoritie BAB 2 kulkee Rheda-Wiedenbrücken keskustan halki ja risteää Bundesstraße 64:n kanssa liittymässä numero 23. Polkupyöräreitti Europaradweg R1 (Lontoo–Helsinki) kulkee Rheda-Wiedenbrückin läheltä. Alueella on myös useita paikallisia pyöräreittejä.