Järfällan kunta

Järfällan kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Jakobsberg.
Kunnan maapinta-ala on 53,79 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 81 274 henkeä (31.12.2020).
Järfällan naapurikuntia ovat Tukholma, Ekerö, Upplands-Bro, Upplands Väsby ja Sollentuna.
Järfälla sijaitsee 20 kilometriä Tukholman keskustasta luoteeseen ja on osa Suur-Tukholmaa. Monet pitävät sitä jopa yhtenä Tukholman lähiönä. Järfällasta pääsee Tukholmaan 20 minuutissa paikallisjunalla. Järfällaa rajoittaa lännessä Mälaren-järvi.
Vuonna 2007 kunnassa oli 2,15 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 4,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Järfallan maalaiskunta muodostettiin Järfallan pitäjästä Sollentunan kihlakunnassa vuonna 1863. Sen rajat eivät ole muuttuneet 1900-luvun kuntauudistuksissa lukuun ottamatta pieniä aluesiirtoja. Vuonna 1952 Stäketin alue siirrettiin lakkautetusta ja Upplands Väsbyyn kuntaan liitetystä Edin kunnasta, ja Kyrkhamnin kylä aivan Lövstan pohjoispuolella liitettiin Tukholmaan vuonna 1975.
Vaakuna.
Kunnan vaakuna, joka esittää hopeista lammasta kantamassa kultaista arkkipiispan ristiä, on rekisteröity kunnan käyttöön vuonna 1955 ja pohjautuu aikaisempaan, vuodelta 1568 peräisin olevaan sinettiin. Vaakuna saattaa symboloida sitä, että Järfälla sijaitsee vanhan Tukholmasta Uppsalaan kulkevan tien varrella, ja Uppsalassa oli arkkipiispan edustusto.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 2 253 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 13,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 3 308 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 213 640 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 110 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on yksi taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 99,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 146 asukasta. Kunnan koko taajamaväestö kuului Tukholman taajamaan, josta tässä kunnassa asui 66 065 asukasta.
Koko Tukholman taajamassa on 1 372 565 asukasta, ja se kuuluu osittain myös Botkyrkan kuntaan, Danderydin kuntaan, Haningen kuntaan, Huddingen kuntaan, Nackan kuntaan, Sollentunan kuntaan, Solnan kuntaan, Sundbybergin kuntaan, Tukholman kuntaan ja Tyresön kuntaan.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista kaikki ovat sittemmin kasvaneet yhteen Tukholman taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Järfällan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Järfällan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Historia.
Järfällan historia ulottuu kivikaudelle saakka ja joitakin raunioita on vielä olemassa. Kristinuskoon kääntymisen myötä 1000-luvulla kuntaan rakennettiin kirkko noin vuonna 1200, ja se on vielä olemassa. Keskiajalla Järfälla säilyi merkittävänä monien tärkeiden teiden kulkiessa sen läpi. Järfällan suurin väestönkasvu tapahtui 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin Jakobsbergiin rakennettiin monia asuintaloja Tukholmassa töissä käyville keskiluokan perheille.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.