Alvestan kunta

Alvestan kunta () on Kronobergin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Alvesta.
Kunnan maapinta-ala on 974,11 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 20 224 henkeä (31.12.2020).
Alvestan ystävyyskaupunkeja ovat Kranystaw (Puola), Helsinge (Tanska) ja Turnov (Tšekki).
Vuonna 2007 kunnassa oli 86,95 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 8,9 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Alvestan taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Aringsåsin maalaiskuntaan vuonna 1898. Muita nykyisen kunnan alueella sijainneita taajaväkisiä yhdyskuntia olivat Vislanda (1914–1962) ja Moheda (1947–1954). Vuonna 1945 koko Aringsåsin maalaiskunta muutettiin Alvestan kauppalaksi, joka sai nimensä lakkautetulta taajaväkiseltä yhdyskunnalta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat suurkunnat:
Näistä Hjortsberga liitettiin Alvestaan jo vuonna 1963. Vuonna 1971 perustettiin Alvestan kunta, johon tulivat kuulumaan Alvestan kauppala, Skatelövin, Vislandan ja Västra Torsåsin kunnat sekä Mistelåsin, Mohedan ja Slätthögin seurakunnat jaetusta Mohedan kunnasta. Loppuosa Mohedasta liitettiin Växjön kuntaan.
Vaakuna.
Nykyinen vaakuna on entisen Alvestan kauppalan vaakuna. Myös Skatelövin maalaiskunnalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 145 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,8 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 208 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 459 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 89 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 68,0 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 020 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Grimslövin taajaman nimenä on joskus ollut myös Grimslövs Station.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, maakäräjäkuntien valtuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Alvestan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.