Somalit

Somalit (, ) ovat pääosin Afrikan sarvessa asuva kuušilainen kansa, joka muodostaa Somalian pääväestön. Lisäksi heitä asuu vanhastaan Djiboutissa, Somalin osavaltiossa Etiopiassa ja osassa Keniaa sekä nykyisin myös monissa Euroopan maissa. Useimmat somalit puhuvat somalin kieltä tai sen murretta. Suurin murre on maymay, jota puhutaan Jubba- ja Shebelejokien välisellä alueella. Suurin osa somaleista on sunnimuslimeja, vaikka šiialaisuutta ja luonnonuskontojen vaikutteita kulttuurissa esiintyy, kuten xeer, Waaqa ja Saar-riitti. Somalien perinteisiä elinkeinoja ovat olleet paimentolaisuus ja maanviljely, kaupungeissa kauppa ja käsityöläisyys sekä rannikoilla kalastus.
Klaanit.
Klaanit ovat somalien perinteinen ja tärkein sosiaalinen ryhmä, jolla on myös kulttuurista ja poliittista merkitystä. Klaanius periytyy isän mukaan; lapsi kuuluu samaan klaaniin kuin isänsä. Lapset saavat oman nimensä lisäksi isänsä ja isoisänsä nimen. Tapana on ollut opetella kaikkien esivanhempien nimet jopa 30 sukupolvea taaksepäin. Tästä lapset ovat samalla oppineet klaanin, johon kuuluvat. Avioliitto ei vaikuta nimeen eikä siihen, mihin klaaniin ihminen kuuluu. Vainajaa kutsutaan kuitenkin hautajaisissaan äitinsä nimen mukaan, ettei tulisi erehdystä, sillä perinteisesti uskotaan, että vain äidistä voidaan olla varmoja. Klaanit jakautuvat usein alaklaaneihin, jotka voivat jakautua vielä moniin alaklaaneihin. Perinteisesti avioliitot ovat yhdistäneet klaaneja, sillä ne on solmittu eri klaanien välillä. Käytäntö on kuitenkin muuttunut 1990-luvun sisällissodan myötä, ja nykyään on yleisempää mennä naimisiin saman klaanin jäsenen kanssa.
Klaanit on somalipaimentolaisten perinteinen poliittinen järjestelmä. Sen pohjalta on sodittu, sovittu ja soviteltu taloudellisista eturistiriidoista. Klaanijärjestelmän pohjalta eri intressiryhmät ovat liittyneet yhteen tai eronneet. Klaanit eivät ole puhtaasti sukujärjestelmä, vaan pienemmät klaanit ovat voineet liittyä suurempiin ilman sukulaisuutta. Klaanien sukupuu ei siten välttämättä kerro geneettisestä sukulaisuudesta. 
Somalian itsenäistyessä 1960-luvulla Somalian nuorisoliitto päätti luopua klaanijärjestelmästä ja siirtyä puoluejärjestelmään, sillä klaanijärjestelmää pidettiin syynä Somalian hajanaisuuteen. Siad Barren aikana klaanit kiellettiin, mutta Barre itse hyväksikäytti klaanien välisiä ristiriitoja hallitessaan maata. Barren kukistuttua klaanijärjestelmästä on jälleen tullut avoin poliittisen vallankäytön väline.
Suurimmat somalialaiset klaanit ovat: Darod, Hawiye ja Isaaq. Darodit pääosin asuvat ja oleskelevat Puntmaan alueilla, Hawiyet taas Etelä-Somaliassa ja Isaaqit pohjoisemmalla Somalimaassa.
Yleensä somalit uskovat, että jotkut klaanit ovat Jemenistä tai Syyriasta peräisin kuten Darod ja Isaaq. Heidän yleisimmät argumenttinsa ovat, että nimet Darod ja Isaaq eivät voi olla todellisia nimiä, vaan pikemminkin somalialaisia lempinimiä (naneis) joita somalit antavat toisilleen ulkonäön, persoonallisuuden, tiettyjen saavutusten tai erityisten ominaisuuksien vuoksi. Yleensä luetellessa sukupuuta ei käytetä esivanhempien lempinimiä.
Somalien diaspora.
Somalian sisällissota johti pakolaisuuteen ja kansalliseen hajaannukseen, diasporaan 1990-luvun alussa. Sodan vuoksi moni, erityisesti koulutettu somali, lähti Eurooppaan, Lähi-itään ja Pohjois-Amerikkaan, mikä heikensi entisestään Somalian tilannetta. Suurin osa Euroopan, Pohjois-Amerikan ja Lähi-idän somaleista saapui alueelle pakolaisina.
Ensimmäiset Suomen somalit tulivat maahan vuonna 1991 poliittisina pakolaisina Neuvostoliitosta, jossa somaleja opiskeli paljon. Somaliasta on muuttanut Suomeen pakolaisina ihmisiä myös suoraan sisällissotaa pakoon. Somalit ovat arabien jälkeen Suomen toiseksi suurin ei-eurooppalainen etninen ryhmä. Vuonna 2018 Suomessa asui 21 000 henkilöä, joiden äidinkieli oli somali. 
Euroopassa somaliyhteisöt ovat kasvussa. Euroopan suurin somaliyhteisö asuu Britanniassa. Vuoden 2001 laskennassa Britanniassa asui noin 43 500 somalia. Suurin osa Britannian somaleista asuu Lontoossa, Sheffieldissä, Birminghamissa, Cardiffissa, Liverpoolissa, Manchesterissä, Leedsissä, Leicesterissä ja Boltonissa. Toinen merkittävä somaliyhteisö Euroopassa sijaitsee Rotterdamissa ja Amsterdamissa.
Pohjois-Amerikassa suurin somaliyhteisö asuu Kanadassa. Suurin osa Kanadassa asuvista somaleista asuu Torontossa ja Ottawassa. Kanadassa asuu noin 38 000 somalia. Yhdysvalloissa asuu 36 000 somalia, joista suurin osa asuu Minneapolisissa, Columbuksessa, Washingtonissa, Seattlessa ja Atlantassa.
Suurin somaliyhteisö Lähi-idässä asuu Arabiemiirikunnissa, jossa asuu noin 25 000 somalia. Somalit ovat suurin afrikkalainen yhteisö Arabiemiirikunnissa. Suurin osa Arabiemiirikuntien somaleista asuu Dubaissa.
Somalien alkuperä.
Geneettisten DNA-tutkimusten mukaan Somalit ja Afrikan Sarven väestö edustaa omanlaatuista ja erityistä biologista väestöryhmää:
"Huomattavin geneettinen ero on Saharan etelä-ja pohjoispuolisen väestönosan välillä. Afrikan Sarven väestö sijoittuu näiden välimaastoon (Tishkoff et al. 1996a, 1998a, 1998b; Kidd et al. 1998). Geneettisten tutkimusten valossa somalien esivanhemmat ovat eronneet hyvin varhaisessa vaiheessa muusta Saharan eteläpuolisen alueen väestöstä muuttaen pois Afrikasta ja kansoittaneet muut mantereet. Tätä näkemystä tukee mm. äskettäiset mtDNA analyysit (Quintana-Murci et al. 1999)."
Somalin kieltä puhuneet kansat asuivat jo ainakin 2000 vuotta sitten nykyisessä lounaisessa Etiopiassa. Ensimmäiset maininnat somaleista ovat 1400-luvulta etiopialaisissa lähteissä, mutta arabialaiset maantieteilijät kertovat suurimmasta klaanista, Hawiyesta, jo 1100-luvulla.