Civilization IV

Sid Meier’s Civilization IV (yleisesti Civilization IV tai Civilization 4) on Firaxis Gamesin kehittämä ja 2K Gamesin alun perin 2005 Windowsille julkaisema "Civilization"-strategiapelisarjan videopeli. Aspyr Media kehitti ja julkaisi pelistä OS X -version. Kyseessä on "Civilization"-pelisarjan neljäs osa, jonka suurimpiin uudistuksiin lukeutui kolmiulotteinen grafiikka, uskonnot, joustava valtiomuoto, muokattavuus ja monipuolisempi diplomatia.
Pelin valikon tunnusmusiikkina toimii Christopher Tinin "Baba Yetu".
Pelin idea.
Pelin perusidea on sarjan muiden pelien tapaan rakentaa mahdollisimman voimakas sivilisaatio. Tavallinen peli alkaa kivikaudesta ja sivilisaation voi kehittää aina atomi- ja avaruusaikaan asti tutkimalla erilaisia teknologioita. 
Kaupunki.
Peli perustuu uudisasukas-yksiköllä perustettaviin kaupunkeihin. Kaupungin asukkaat tuottavat sivisaatiolle rahaa ja vain omalle kaupungilleen tuotantoresurssia ja ruokaa. Lisäksi kaupungeista ja sen rakennuksista kertyy kulttuuria. Ruoka määrittää sen, kuinka nopeasti kaupungin väkiluku kasvaa ja tuotantoresurssi, kuinka nopeasti kaupunki voi valmistaa tuotetta kuten liikuteltavaa yksikköä tai kaupungia parantavaa rakennusta.
Peli on vuoropohjainen eli kukin pelaaja tekee vuorollaan haluamansa muutokset ja yksiköiden siirrot. Pelialue on jaettu ruudukkoon. Yksiköt voivat liikkua kierroksella tietyn matkan, joka määräytyy niiden nopeudesta. 
Kullakin maastotyypillä on tietty ehtymätön raha-, tuotanto ja ruoka-resurssiarvo. Lisäksi yksittäisillä ruuduilla voi olla jokin bonusresurssi kuten eläimiä, mitkä lisäävät perusarvoa. Työläisyksiköillä voi tehdä ruutuihin perusarvoja parantavia parannuksia kuten kaivoksia tai maatiloja. Kaupunki voi hyödyntää vain asukuslukunsa mukaisen lukumäärän ruutujen tuotannon.
Ruuduilla voi olla myös erikoisresursseja kuten rautaa tai öljyä. Nämä resurssit lisäävät ruudun perusarvoja mutta mahdollistavat myös tiettyjen yksiköiden valmistamisen. Esimerkiksi miekkamiehen valmistamiseksi kaupungi tarvitsee tieyhteyden ruutuun, jossa on rautaresurssi. Toinen erikoisresurssi tyyppi on onnellisuutta tuottavat resurssit kuten turkiseläimet. Eriskoisresursseilla voi käydä myös kauppaa muiden sivilisaatioiden kanssa.
Väestön kasvu aiheuttaa väestön tyytymättömyyttä. Jos tyytymätöntä väestöä on enemmän kuin tyytyväistä, osa väestöstä ei suostu työskentelemään ja kaupunki menettää hyödynnettäviä ruutuja. Onnellisuutta voi lisätä onnellisuusresurssien lisäksi rakentamalla kaupunkiin kulttuuri- ja uskontorakennuksia. Uutena piirteenä Civilization IV:ssä on lisäksi kaupunkilaisten terveydentila. Epäterveyttä aiheuttaa kaupungin suuri koko ja tietyt rakennukset, kuten tehtaat. Mikäli sairasta väestöä on enemmän kuin tervettä, kaupunki vaatii ylimääräistä ruokaa.
Raha.
Rahaa pelissä käytetään tutkimuksen ja kulttuurin tuottamiseen sekä yksiköiden ja kaupunkien ylläpitämiseen. Kaupungin ylläpitokustannukset ovat pääsääntöisesti sitä korkeammat, mitä kauempana pääkaupungista se sijaitsee. Tällä on haluttu ehkäistä aiemmista peliversioista tuttua resurssien kahmimiskilpailua, jossa uusia kaupunkeja perustetaan mahdollisimman nopeasti. Toisaalta kaupunkien suuri määrä ja yleensä sivilisaation suuri koko on edelleen pelissä vahva etu, mikäli sen pystyy rahallisesti hallitsemaan, sillä suuri määrä kaupunkeja tuottaa enemmän tutkimusta ja esimerkiksi sotilasyksiköitä, ja suurelle alueelle mahtuu paljon resursseja. Liian nopea laajeneminen johtaa kuitenkin helposti vararikkoon, jolloin tutkimukseen sijoitettavat rahat hupenevat ja sivilisaatio jää kehitykseltään jälkeen.
Kulttuuri.
Kaupungin tuottama kulttuuri puolestaan määrittää, minkä kokoista aluetta kaupunki hallitsee. Jos kahden eri sivilisaation kaupungit ovat vierekkäin, kulttuurisesti voimakkaampi sivilisaatio ja kaupunki saa enemmän ruutuja. Ääritapauksissa voimakkaamman kulttuurin vaikutuksessa oleva kaupunki itse saattaa kapinoida ja vaihtaa sivilisaatiota. Kaupunkien hallitsema alue on tärkeä, sillä vain sillä olevia resursseja voi hyödyntää, eivätkä toisen sivilisaation yksiköt pääse liikkumaan toisen sivilisaation alueelle ilman avoimet rajat -sopimusta tai sodanjulistusta. Näin ollen kaupunkeja strategisiin paikkoihin sijoittamalla voi estää toisen sivilisaation laajenemisen tietylle alueelle.
Diplomatia ja uskonnot.
Tietokonevastustajia vastaan pelissä ovat tärkeitä diplomaattiset pisteet. Ne osaltaan määrittävät, miten helposti tietokonesivilisaatio julistaa sodan, ja millaisiin kauppasopimuksiin se suostuu. Toisin kuin aiemmissa peliversioissa, joissa kaikki tietokonesivilisaatiot saattoivat esimerkiksi aloittaa sodan liian hyvin menestynyttä ihmispelaajaa vastaan, "Civilization IV":ssä tietokonesivilisaatioiden keskinäisen diplomatian sanotaan olevan aitoa, eli ne eivät tekisi eroa tietokone- ja ihmisvastustajan välillä. Diplomaattisia pisteitä nostavat muiden muassa kauppakontaktit ja samat yhteiskuntamuodot ja valtionuskonnot, ja vähentävät läheiset rajat, sodanjulistukset ja kaupankäynti vihollisen kanssa.
Uskonnot ovat uusi ominaisuus sarjassa. Ne lisäävät onnellisuutta ja kulttuuria, mutta ne ovat myös diplomatian väline, sillä mikäli käytössä on valtionuskonto, diplomaattiset pisteet saman valtionuskonnon jakavien sivilisaatioiden kanssa lisääntyvät ja toisen valtionuskonnon omaavien kanssa vähenevät.
Sotiminen.
Sodankäynnissä pyritään tavallisesti laajenemaan ja hankkimaan resursseja valtaamalla kaupunkeja tai heikentämään vihollissivilisaatiota hävittämällä sen rakennuksia ja yksiköitä. Yksittäiset joukko-osastot taistelevat yksi kerrallaan toisiaan vastaan, ja voittaja määräytyy alueeseen, hyökkääjään ja yksiköiden voimiin perustuvilla todennäköisyyksillä. Hävinnyt joukkoyksikkö tuhoutuu, mutta voittanut saattaa vaurioitua, jolloin se on helpompi tuhota seuraavilla kierroksilla kunnes sen voimat palautuvat. Mikäli kaikki kaupungissa olevat joukkoyksiköt on tuhottu, kaupunki on vallattu. Vallattu kaupunki kapinoi useiden kierrosten ajan, jolloin siellä ei voi tuottaa mitään, ja mikäli kaupungissa ei pidä joukkoyksiköitä, se saattaa siirtyä itsestään takaisin viholliselle. Vallatut kaupungit ovat usein myöhemminkin herkkiä kapinoimaan, sillä pääosa niiden kulttuurista kuuluu pitkän aikaa niiden alkuperäiseen sivilisaatioon. Valtaamisen sijasta voitetun kaupungin voi myös kokonaan tuhota. Sota loppuu joko toisen sivilisaation menetettyä kaikki kaupunkinsa eli tuhouduttua, tai rauhansopimukseen, jossa huonompaan asemaan jäänyt voi tarjota esimerkiksi rahaa, resursseja, kaupunkeja tai tekniikoita.
Voitto.
Kun alkuperäisessä pelissä voittotapoja oli kaksi, "Civilization IV":ssä niitä on kuusi, samat kuin pelisarjan kolmannessa osassa: sodankäynti, valloitus, tiede, kulttuuri, diplomatia ja korkeimmat pisteet ajan loppuessa. Osan voitoista voi saavuttaa jopa ilman sotaa.
Kansat.
Yksi "Civilization IV":n uudistuksista on se, että yhdestä maasta voi valita eri hallitsijoita, joista jokaisella on kaksi pelin kokonaisuudessaan kahdeksasta luonteenpiirteestä. Luonteenpiirteet hyödyttävät tietyissä asioissa, esimerkiksi rakennusten valmistumisessa.
Pelissä on 18 eri kansaa: Amerikka, arabit, atsteekit, Kiina, Egypti, Englanti, Ranska, Saksa, Kreikka, inkat, Intia, Japani, Mali, Mongolia, Persia, Rooma, Venäjä ja Espanja.
Lisäosat.
Warlords.
Heinäkuussa 2006 "Civilization IV":stä julkaistiin lisäosa "Warlords". Lisäosassa painotetaan nimenomaan sotimiseen. Levyllä on esimerkiksi uusi suurmiesten luokka ”suuret kenraalit”. Merkittävä uudistus on sivilisaation siirtyminen voimakkaamman sivilisaation vasallivaltioksi, joka tarjoaa vaihtoehdon toisten sivilisaatioiden täydelliselle valloittamiselle. Myös siviilipuolella tulee kuitenkin jonkin verran uutta. Warlordsissa on kuusi uutta kansaa: Karthago, keltit, Korea, ottomaanit, viikingit ja zulut.
Beyond the Sword.
"Civilization IV":lle julkaistiin toinen virallinen lisälevy, "Beyond the Sword", heinäkuussa 2007. Se lisäsi peliin kymmenen uutta sivilisaatiota johtajineen ja erikoisuuksineen. Mukana tuli myös uusia yksiköitä ja rakennuksia vanhoillekin kansakunnille. Erityisesti pelin myöhempiä aikakausia on pyritty uudistamaan. Uusia kansoja ovat Babylonia, Bysantti, Alankomaat, Etiopia, Pyhä saksalais-roomalainen keisarikunta, Khmer, mayat, intiaanit, Portugali ja Sumer.
"Beyond the Swordissa" on monipuolisempi diplomatiajärjestelmä. Nyt diplomaattinen voitto on mahdollista paljon aikaisemmin kuin ennen, myös vakoilu on monipuolisempaa. Talousjärjestelmä ei myöskään ole jäänyt ilman huomiota, vaan peliin on lisätty resursseista riippuvaiset yhtiöt, jotka voivat olla kansoilleen erittäin tuottoisia. Firaxis on kertonut uudistaneensa tekoälyn täysin. "Beyond the Swordissa" on myös satunnaistapahtumia, kuten luonnonkatastrofeja ja avunpyyntöjä tai vaatimuksia omalta kansalta. Beyond the Sword sisältää skenaarioita lukuun ottamatta kaikki Warlords-lisälevyn sisältämät uudistukset.
Vastaanotto.
Civilization IV sai yleisesti hyvän vastaanoton.