Joulurauha

Joulurauha on vanhaan pohjoismaiseen lainsäädäntöön kuulunut määräys 20 päivää kestäneestä ajanjaksosta joulun aikana. Keskiajalla Ruotsissa joulurauha oli kuninkaanrauha, jonka kautta hallitsija käytti tuomiovaltaansa sukuyhteisöjen yli. Muita vastaavia lakeja olivat esimerkiksi käräjärauha ja naisrauha. Joulurauhan aikana tehdyistä rikkomuksista annetut rangaistukset olivat ankarampia kuin muulloin. 
Joulurauhaa tarvittiin, koska juhlapyhien tuoma vapaa-aika saattoi tuottaa levottomuuksia. Kristillisissä maissa sodankäynti on usein haluttu keskeyttää jouluaattona. Monissa kaupungeissa tuli tavaksi, että joku kaupungin virkamiehistä julistaa jouluaattona julkisesti joulurauhan. Suomessa joulurauhalla ei ole enää vuodesta 1889 lähtien ollut juridista merkitystä. 
Joulurauha Suomessa.
Ruotsissa ja siihen kuuluneessa Suomessa joulurauha oli lakien mukaan voimassa 20 vuorokautta alkaen jouluaatosta ja päättyen nuutinpäivänä. Puhutaan myös pohjoismaisesta lainsäädännöstä, jossa 20 päivän joulurauha alkoi Tuomaanpäivänä 21.12. ja sakko oli kaksinkertainen. 
Birger-jaarli sääti ensimmäiset "edsöre"- eli rauhanlait 1200-luvulla näin vahvistaen aiemman käytännön. Tärkeimpiä olivat kotirauha, naisrauha, käräjärauha ja kirkkorauha. Joulurauha säädettiin myöhemmin; vielä 1300-luvun alussa se ei ollut osa rauhanlakeja.
Nykyään joulurauha julistetaan vuosittain paitsi Turussa, myös muun muassa Naantalissa, Porissa, Porvoossa, Raumalla, Tampereella, Hämeenlinnassa, Torniossa ja Uudessakaupungissa. 1960-luvulta lähtien tapaa on elvytetty joillakin muillakin paikkakunnilla.
Kaksinkertaiset sakot.
Vaikka joulurauhan julistuksessa vielä nykyisinkin uhkaillaan tavallista ankarammilla rangaistuksilla joulurauhan aikana tehdyistä rikoksista ja rikkomuksista, joulurauhalla ei ole ollut vuoden 1889 jälkeen mitään oikeudellista merkitystä. Vuoden 1889 rikoslaki korvasi Ruotsin vallan aikaisen rikoskaaren, jossa säädettiin korotetuista sakoista. Jo keskiajalla rauhan aikana tehdyistä rikoksista tuli kaksinkertainen sakko, ja vuonna 1656 eräs kihlajaistappelu toi Turun raastuvanoikeudessa 14 markan normaalin sakon haavan tuottamisesta ja 40 markan sakon joulurauhan rikkomisesta. Tynnyrillinen olutta (146,5 litraa) maksoi tuolloin 16 markkaa.
Joulurauhan julistus Turussa.
1300-luvulta asti.
Joulurauhan julistamisen perinne jatkuu Suomessa ennen kaikkea Turussa, jossa se on annettu 1300-luvulta alkaen. Julistus on jäänyt väliin tiettävästi isonvihan lopussa vuonna 1721, ilmeisesti vuosina 1809–1815 Suomen sodan jälkeen Venäjän valloitettua Suomen, Suomen itsenäistymisen jälkeisen miliisilakon aikana vuonna 1917, kun Venäjän keisarillinen armeija sijoitti Brinkkalan talon parvekkeelle kuularuiskunsa, ja talvisodan ilmapommitusten pelossa vuonna 1939. Sotajouluna vuonna 1943 joulurauha lähetettiin Raumalta.
Julistuspaikka.
Julistus on luettu Brinkkalan talon eli Turun uuden raatihuoneen parvekkeelta vuodesta 1886, jolloin parveke valmistui. Aiemmin tapana oli lukea viralliset julistukset raatihuoneen ikkunoista. Vanha raatihuone on sijainnut Brinkkalan talon vieressä 1300-luvulta asti Turun paloon vuoteen 1827 asti, jonka jälkeen Brinkkalan talo korjattiin uudeksi raatihuoneeksi. Uusin edellinen raatihuone oli rakennettu vuosina 1734–1736.
Tilaisuuden kulku.
Julistus luetaan Vanhalla Suurtorilla Brinkkalan talon parvekkeelta kello 12. Tilaisuus alkaa Jumala ompi linnamme -virrellä, jonka jälkeen Turun tuomiokirkon kello lyö 12. Soittokunta soittaa Artturi Ropen säveltämän ”Marsalkan hopeatorvet” -alkufanfaarin ja julistuksen lukija astuu parvekkeelle. Julkistustekstin kuulemisen jälkeen lauletaan Maamme-laulu ja lopuksi soittokunta soittaa Porilaisten marssin. Joulurauhan julistuksen musiikista vastaa Laivaston Soittokunta ja kuorot Mieskuoro Laulun Ystävät sekä Turun NMKY:n Mieskuoro Naskalit. 
Julistuksen luki pitkään Turun kaupungin kansliapäällikkö. Vuodesta 1985 vuoteen 2002 joulurauhan julisti kansliapäällikkö Paavo Heinonen, hänen jäätyään eläkkeelle joulurauhan julistajana seurasi vuodesta 2003 vuoteen 2012 aluksi kansliapäällikkönä ja kaksi viimeistä joulua apulaiskaupunginjohtajana toiminut Jouko K. Lehmusto, joka jäi virastaan eläkkeelle vuonna 2013. Kansliapäällikön virka lopetettiin vuonna 2010. Vuodesta 2013 joulurauhan on julistanut kaupungin protokollapäällikkö Mika Akkanen.
Yleensä julistusta luettaessa paikalla on ollut runsas yleisö, jopa 10 000 henkeä. Vuosina 2020 ja 2021 alue kuitenkin suljettiin tilaisuuden ajaksi kokonaan yleisöltä COVID-19-pandemian vuoksi, mutta julistus radioitiin ja televisioitiin jo vakiintuneeseen tapaan. Vuonna 2022 paikalla oli ennätyksellinen yleisö noin 18 000 henkeä ja vuonna 2023 yli 18 000 henkeä.
2010-luvulta alkaen Vanhan Suurtorin ympäristö on tavattu sulkea kuorma-autoilla varotoimenpiteenä. Taustalla ovat vaikuttaneet Euroopassa tapahtuneet terrori-iskut, joiden tekijät olivat ajaneet autoilla suuriin väkijoukkoihin. Vuonna 2024 paikalla oli ensimmäistä kertaa poliisien lisäksi järjestyksenvalvojia ja alue oli ensi kertaa aidattu turva-aidoin. 
Martti Lutherin ”Jumala ompi linnamme” -virren veisaaminen tuli tavaksi vuonna 1903. Yleisradiossa joulurauhanjulistus Turusta on radioitu vuosina 1935–1938, 1940–1942 ja vuodesta 1944 lähtien sekä televisioitu vuonna 1962 ja (suorana) vuodesta 1983 lähtien. Radiosta tuttu lause ”Suomen Turku julistaa joulurauhan” on ollut käytössä vuodesta 1940 alkaen. Vuonna 1943 julistuksen radiointi tuli Raumalta. Ruotsissa julistus on ollut nähtävissä televisioyhtiö Sveriges Televisionissa vuodesta 1986. Yle Areenassa julistus on ollut maailmanlaajuisesti kuunneltavissa ja katsottavissa vuodesta 2006.
Julistuksen sanamuoto.
Julistuksen nykyinen sanamuoto on peräisin vuodelta 1903. Julistuksessa käytettävän pergamenttikäärön teki taiteilija Tauno Torpo vuonna 1956. Vanhin Turun julistuksen kopio on vuodelta 1834. Sen kirjoitti ylös vuoden 1827 palon jälkeen muististaan maistraatin sihteeri.
Sanonta ”Suomen Turku” on vakiintunut käyttöön jo 1200- ja 1300-luvuilla. Turku-nimi on todennäköisesti peräisin muinaisvenäjän toria merkitsevästä sanasta "tǔrgǔ". ”Suomen Turku” on siten ollut ruotsalaisesta näkökulmasta nimenomaan historiallisessa Suomen maakunnassa eli Varsinais-Suomessa sijaitseva kauppapaikka erotuksenä Venäjällä sijaitsevista toreista, ”turguista”, ja alueen hallinnollinen keskus. Nykyisen käsityksen mukaan sanan "turku" toivat Fennoskandian alueelle novgorodilaiset kauppiaat.
Joulurauhan julistus luetaan suomeksi ja ruotsiksi ja sen teksti on seuraavanlainen:
Huomenna, jos Jumala suo, 
on meidän Herramme ja Vapahtajamme armorikas syntymäjuhla;
ja julistetaan siis täten yleinen joulurauha kehoittamalla
kaikkia tätä juhlaa asiaankuuluvalla hartaudella viettämään
sekä muutoin hiljaisesti ja rauhallisesti käyttäytymään,
sillä se, joka tämän rauhan rikkoo ja joulujuhlaa jollakin
laittomalla taikka sopimattomalla käytöksellä häiritsee,
on raskauttavien asianhaarain vallitessa syypää siihen
rangaistukseen, jonka laki ja asetukset kustakin rikoksesta
ja rikkomuksesta erikseen säätävät. Lopuksi toivotetaan kaupungin
kaikille asukkaille riemullista joulujuhlaa.
I morgon, vill Gud,
infaller vår Herres och Frälsares nåderika födelsefest;
och varder förty härigenom en allmän julfred kungjord och påbjuden,
med åtvarning till envar att denna högtid med tillbörlig andakt fira,
och i övrigt iakttaga ett stilla och fridsamt uppförande,
emedan den, som häremot bryter samt julhögtiden
genom något olagligt eller otillbörligt förfarande oskärar,
gör sig under försvårande omständigheter förfallen till det straff,
lag och författningar för varje brott och överträdelse särskilt påbjuda.
Slutligen tillönskas stadens samtliga invånare en fröjdefull julhelg.
Porissa.
Porissa joulurauha on julistettu ensimmäisen kerran 1700-luvulla. Vanha tapa elvytettiin vuonna 1960, ja nykyään joulurauhan julistaa kaupunginjohtaja Porin raatihuoneen edustalla. Julistuksen tekstin on vanhan perimätiedon mukaan kirjoittanut professori Unto Salo.
Porvoossa.
Porvoossa joulurauha julistetaan vuosittain jouluaattona kello 16 raatihuoneelta. Vuodesta 1950 lähtien joulurauha on julistettu Turusta lainatulla tekstillä. Itse julistustekstin lukemisen lisäksi ohjelmassa esiintyy myös soittokunta ja kuoro.
Porvoon oma historiallinen julistuksen teksti oli vahvistettu Porvoon raastuvanoikeudessa vuonna 1663, mutta julistusperinne hiipui 1800-luvulla. Porvoon museoyhdistys elvytti perinteen vuonna 1900.
Raumalla.
Myös Rauman kauppatorilla julistetaan vuosittain joulurauha jouluaattona kello 12. Näin on tehty jo yli 300 vuoden ajan, arvion mukaan ensimmäistä kertaa suomeksi vuonna 1676. Julistuksen nykyinen teksti on vuodelta 1919. Yleisradio lähetti radiossa joulurauhanjulistuksen Raumalta sotajouluna vuonna 1943.
Joulurauhan julistus luetaan suomeksi, ja sen teksti on seuraavanlainen:
Kun meillä taas vietään kalliin Vapahtajamme syntymäjuhlaa,
niin kaupunginhallitus julistaa täten joulurauhan alkaneeksi
ja toivottaa samalla kaupungin kaikille asukkaille iloista ja rauhallista joulua
sekä sen jälkeen onnellista uutta vuotta,
sillä toivomuksella,
että niin sanoissa kuin töissäkin
toteutuisi ensimmäinen ja suurin joulutervehdys.
Kunnia olkoon Jumalalle korkeudessa,
maassa rauha ja ihmisillä hyvä tahto.
Jumala isänmaatamme varjelkoon.
Hämeenlinnassa.
Hämeenlinnassa joulurauha julistetaan vuonna 1766 Raatihuoneella annetun julistuksen mukaisesti. Julistuksen toimittaa apulaiskaupunginjohtaja. Joulurauha on vuodesta 2014 lähtien julistettu kauppakeskus Goodmanissa. Sitä ennen tilaisuus järjestettiin yleensä joko Hämeenlinnan torilla tai kävelykatu Reskalla.
Naantalissa.
Naantalissa joulurauha on julistettu ainakin 1940-luvulta lähtien, sitä aikaisemmin todennäköisesti maistraatin toimesta. Julistuksen toimittaa kaupungin kirjuri, nykyään hallintojohtaja. Joulurauha julistetaan Humpin talon portailta Mannerheiminkadulla jouluaattona kello 12. Toimitukseen kuuluu myös puhallinorkesteri ja trumputus.
Uudessakaupungissa.
Uudessakaupungissa joulurauha julistetaan Turun julistuksen sanoin jouluaattona kello 12 Uuden kirkon portailta.
Vantaalla.
Vantaalla on joulurauha julistettu vuodesta 2002 lähtien Vantaan kaupungintalon edustalla jouluaattona kello 13. Tilaisuuden järjestävät yhteistyössä Vantaan kaupunki ja Vantaan seurakunnat. Ohjelmaan kuuluu tyypillisesti seurakunnan tervehdys, jota seuraa joulurauhan julistus. Tilaisuudessa kuullaan myös musiikkiesityksiä. Vuonna 2017 joulurauhan julisti kaupunginhallituksen puheenjohtaja ja vuonna 2018 kaupunginvaltuuston puheenjohtaja.