Pohjola-Norden

Pohjola-Norden ry on poliittisesti sitoutumaton, pohjoismaista yhteistyötä tekevä kansalaisjärjestö. Vuonna 1924 perustetun Pohjola-Nordenin päätehtävänä on pohjoismaisen yhteistyön edistäminen Suomessa. Vuonna 2021 Pohjola-Nordenilla ja sen jäsenyhdistyksillä oli noin 5 500 henkilöjäsentä, minkä lisäksi Pohjola-Nordenilla oli noin 220 koulu- ja kirjastojäsentä sekä noin 80 yhteisöjäsentä. Järjestöä ei pidä sekoittaa Pohjola-Nordenin Nuorisoliittoon. Molemmat järjestöt ovat täysin itsenäisiä järjestöjä, vaikka tekevät jonkin verran yhteistyötä.
Historia.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Pohjoismaiden asukkaat kokivat tarvetta syventää keskinäistä yhteistyötään. Vuonna 1919 perustettiin kansalliset Norden-yhdistykset Ruotsiin, Norjaan ja Tanskaan, 1922 Islantiin ja 1924 Suomeen. Yhdistysten toiminta lähti kansalaisista itsestään ja perustui yhteisen kielen, kulttuurin ja historian sekä maantieteen luomaan yhteenkuuluvuuden tunteeseen.
Maailmansotien välisenä aikana toiminta perustui erilaisiin kursseihin, juhliin sekä opiskelija- ja kulttuurivaihtoon. Toisen maailmansodan jälkeen toiminta kehittyi kansanliikkeeksi, ja piirejä ja paikallisyhdistyksiä perustettiin ympäri maata. Pohjoismaisen kansalaisyhteistyön kantavana voimana oli erityisesti kummi- ja ystäväkuntayhteistyö.
Alusta lähtien tärkeä osa toimintaa on ollut yhteydenpito poliittisiin ja elinkeinoelämän vaikuttajiin. Tunnetuimpia Norden-yhdistysten aloitteita ovat olleet Pohjolan passivapaus (1954), yhteiset työmarkkinat (1954) ja sosiaalietuudet (1955). Myöhempinä vuosina on myös solmittu mm. pohjoismainen kaksoisverotuksen estävä sopimus sekä pohjoismainen kielisopimus. Tämän hetken tärkeimpiä tehtäviä on poistaa jäljellä olevia rajaesteitä Pohjoismaissa.
Toiminta.
Yhdessä muiden Pohjoismaiden Norden-yhdistysten kanssa yhdistys tarjoaa Pohjolassa asuville mahdollisuuden pohjoismaiseen toimintaan ja vuorovaikutukseen.
Pohjola-Norden edistää pohjoismaisten kielten opetusta, osaamista ja käyttöä tarjoamalla kouluissa tapahtuvan opetuksen tueksi erilaisia oppimateriaaleja, tukemalla opettajia, oppilaita ja opiskelijoita matka-avustuksin ja osallistumalla yhteispohjoismaisiin kielihankkeisiin. Paikallis- ja aluetason virkamiehille Pohjola-Norden järjestää koulutustilaisuuksia mm. pohjoismaisista sopimuksista ja niiden käytännön sovelluksista. Seminaarit ovat osa pohjoismaista rajaestetyötä, ja niiden tavoitteena on erityisesti parantaa tiedonkulkua viranomaisilta kansalaisille.
Pohjola-Norden järjestää myös elinkeinoelämän ja järjestöelämän piirissä työskenteleville tarkoitettuja eri teemoihin keskittyviä seminaareja. Pohjola-Norden hallinnoi myös Suomessa Pohjoismaiden ministerineuvoston Info Pohjola -neuvontapalvelua Pohjoismaasta toiseen muuttaville kansalaisille.
Kavallustapaus.
Yhdistyksen pääsihteerinä toiminut Michael Oksanen kavalsi vuosina 2015–2021 yhdistyksen ja sen tukisäätiön varoja 321 000 euron edestä. Oksanen tuomittiin tunnustamismenettelyssä kahden vuoden ehdolliseen vankeusrangaistukseen ja yhdyskuntapalveluun törkeästä kavalluksesta, luottamusaseman väärinkäytöstä, väärennyksestä ja kahdesta törkeästä kirjanpitorikoksesta huhtikuussa 2024. Tukisäätiön hallinnon järjestäminen ja sisäinen valvonta oli Patentti- ja rekisterihallituksen selvityksen mukaan lähes laiminlyöty.
Organisaatio.
Pohjola-Nordenilla on paikallisyhdistyksiä ympäri Suomen yhteensä noin 100. 
Pohjola-Nordenin ylin päättävä elin on kerran vuodessa kokoontuva liittokokous, joka valitsee liittohallituksen. Liittotoimisto sijaitsee Helsingin Töölössä, Topeliuksenkadulla.
Norden-yhdistyksiä on Suomen lisäksi myös Ruotsissa, Norjassa, Tanskassa, Islannissa, Färsaarilla ja Ahvenanmaalla.