Keltainen linja (Tukholman metro)

Keltainen linja () on rakenteilla oleva uusi linja Tukholman metroon. Hanke sisältää uuden, kokonaan tunnelissa kulkevan yhteyden Fridhemsplanin metroasemalta Liljeholmenin, Årstan ja Östbergan kautta Älvsjöhön. Yhteensä linjalle tulisi kuusi asemaa.
Alun perin keltaisen linjan oli tarkoitus kulkea Arenastadenista Friends Arenan ja Mall of Scandinavian kupeesta Odenplanille, josta edelleen yhdessä vihreän linjan kanssa T-Centraleniin ja edelleen etelään. Osuuden ollessa jo rakenteilla keväällä 2023 päätettiin, että siitä tulisikin osa vihreää linjaa, ja keltainen väri annetaan keskustan länsipuolelle suunnitellulle linjalle. Rakennustyöt aloitettiin 1. lokakuuta 2025. Maaliskuussa 2025 linja päätettiin toteuttaa tukholman ensimmäisenä automaattimetrona ja sen kaikille asemille asennetaan laituriovet. Keltaisen linjan arvioidaan maksavan lähes 14 miljardia Ruotsin kruunua, ja suurin osa rahoituksesta tulee valtiolta. Rahoituksen ehtona on, että Tukholman kaupungin on rakennettava 48 500 uutta asuntoa.
Historia.
Aloite uuden linjan rakentamisesta keskustan länsipuolelle alkoi vuonna 2013 käydyistä Tukholman neuvotteluista, jossa hallitus, alueet ja kunnat sopivat julkisen liikenteen ja kaupunkikehityksen parantamisesta.
Uuden linjan rakentamisesta Fridhemsplanin ja Älvsjön välille sovittiin keväällä 2017. Linjan suunnittelu aloitettiin vuonna 2020, mukaan lukien tutkimus mahdollisten reittien ja asemien sijainnin arvioimiseksi. Julkisilla kuulemisilla kerättiin palautetta asukkailta ja paikallisilta viranomaisilta. Vuonna 2021 maakuntavaltuusto hyväksyi reitin, jolla on kuusi asemaa. Vuonna 2022 tehtiin yksityiskohtainen suunnittelu ja ympäristöarvioinnit rakennusmenetelmien ja -paikkojen hahmottamiseksi. Tutkimuksissa tarkasteltiin vaikutuksia paikalliseen maankäyttöön ja luonnonvaroihin.
Toukokuussa 2023 ilmoitettiin, että linjaa kutsutaan "keltaiseksi linjaksi". Aiemmin nimitystä "keltainen linja" käytettiin vihreän linjan jatkeesta Odenplanista Arenastadeniin, jonka on määrä avautua vuonna 2028.
Vuonna 2024 aloitettiin valmistelutyöt, mukaan lukien muutokset olemassa olevaan infrastruktuuriin. Ympäristötuomioistuimelle jätettiin lupahakemus ympäristöselvityksestä muun muassa pohjaveden hallinnan ja melun vaikutusten arvioimiseksi.
Rakennustyöt alkoivat 1. lokakuuta 2025. Rakennusvaiheen ennustetaan kestävän noin yhdeksän vuotta, ja linjan odotetaan valmistuvan vuonna 2034. 
Reitti.
Keltainen linja on noin 8 kilometriä pitkä ja kulkee pohjoisesta etelään, kaupungin keskustasta länteen. Linja sisältää kuusi asemaa:
Linja kulkee kokonaan maan alla. Östbergahöjdenin metroasemaa suunniteltiin alun perin nimellä "Östberga", mutta se nimettiin uudelleen huhtikuussa 2024, sekaannusten välttämiseksi Roslagsbananin samannimiseen asemaan.
Infrastruktuuri.
Keltaisella linjalla on useita Tukholman nykyisistä metrolinjoista poikkeavia piirteitä. Toisin kuin muut linjat, jotka ovat yhteydessä toisiinsa, keltainen linja on erillään muusta metroverkosta. Tämä johtuu eroista linjan tekniikassa ja suunnittelussa, mukaan lukien lyhyemmät laiturit ja automaattinen junaliikenne.
Asemat.
Radan varrella olevat laiturit rakennetaan 75 metrin pituisiksi. Niistä tulee siis paljon lyhyempiä kuin Tukholman metron muiden linjojen 145-metriset laiturit. Tarkoituksena on, että kapasiteetti syntyy sen sijaan tiheämmällä vuorovälillä ja lyhyemmillä matka-ajoilla.
Kuusi uutta asemaa Fridhemsplanin ja Älvsjön välillä varustetaan hisseillä, jotka on suunniteltu kuljettamaan matkustajia katutason ja laiturin välillä 20–30 sekunnissa, koska asemilla ei ole liukuportaita. Näillä asemilla on myös kapeammat laiturien leveydet, ja niissä on laituriovet.
Tunnelit.
Linja rakennetaan tunneleihin, joiden syvyys on enintään 80 metriä maanpinnan alapuolella, mikä on matalampi kuin aiemmissa suunnitelmissa alun perin suunniteltu 100 metrin syvyys. Joillakin asemilla, kuten Liljeholmenilla, on tapahtunut merkittävä muutos, sillä asemasta suunnitellaan 38 metriä korkeampaa kuin aiemmissa suunnitelmissa. Syvyyden vähentämisen tarkoituksena on alentaa rakennuskustannuksia ja lyhentää hankkeen kestoa.
Varikko.
Keltaisen linjan suunniteltu varikko sijoittuu Älvsjön teollisuusalueelle Älvsjön aseman eteläpuolelle. Se on suunniteltu noin 10 junalle, ja se sisältää huolto- ja pesutilat. Varikko sisältää sekä maanpäällisiä että maanalaisia osia. Varikon ja läheisen läntisen pääradan välistä yhteyttä junien ja huoltoajoneuvojen liikkumisen helpottamiseksi selvitetään.
Rakentaminen.
Linjan valmistelutyöt alkoivat vuonna 2024 ja linjan varsinainen rakentaminen aloitettiin 1. lokakuuta 2025. Hankkeessa käytetään kahta tunnelinporauskonetta. Tällä pyritään vähentämään häiriöitä ja nopeuttamaan rakennusprosessia verrattuna perinteiseen poraus- ja räjäytystekniikkaan, jota käytetään muissa Tukholman metron laajennuksissa. Räjähteitä käytetään edelleen asemien ja kuilujen rakentamiseen. Toukokuussa 2024 suunnitelmat kiistanalaisesta työtunnelista, joka oli alun perin suunniteltu Rålambshovsparkenin lähelle, hylättiin ja työtunneli siirrettiin Lindhagensplanille.
Junat.
Linja tulee käyttämään automaattisia junia, mikä tekee siitä Ruotsin ensimmäisen automaattimetron. Tukholman alue teki päätöksen asiasta syyskuussa 2023. Junissa ei ole ohjaamoja, mikä mahdollistaa lisäistumapaikat ja näkymät tunneliin. (kuten esimerkiksi Kööpenhaminan metrossa). Junista tulee 70 metriä pitkiä, mikä on noin puolet Tukholman muilla metrolinjoilla käytettävien junien pituudesta.
Tulevat laajennukset.
Keltaisen linjan tulevista laajennuksista on keskusteltu, ja kaksi ensisijaista vaihtoehtoa linjan laajentamiseksi Fridhemsplanin ulkopuolelle on esitetty. Ensimmäisessä ehdotuksessa linja jatkuisi koilliseen Odenplanin, KTH:n, Gärdetin ja Frihamnenin kautta. Vaihtoehtoisesti linjaa jatkettaisiin länteen kohti Brommaa. Tällä tuettaisiin Bromman lentoaseman suunniteltua muutosta uudeksi asuinalueeksi. Nämä laajennukset ovat vasta suunnittelun alkuvaiheessa ja etenevät vasta, kun linjan ensimmäinen osa valmistuu.