Luettelo Ruotsin kirkon virsikirjan virsistä

Luettelo Ruotsin kirkon virsikirjan virsistä käsittää Ruotsin kirkon käyttämän suomenkielisen virsikirjan, Ruotsin kirkon virsikirjan, virret liitteineen.
Ruotsin kirkon virsikirja.
Ruotsin kirkon virsikirja, "Den svenska psalmboken", on vuodelta 1986. Vuonna 1992 päätti Ruotsin kirkon kirkolliskokous, että virsikirja suomennetaan. Käännös- ja toimitustyö valmistui vuonna 2001 ja Kirkolliskokous hyväksyi suomenkielisen virsikirjan "Ruotsin kirkon virsikirja" vuonna 2002. Virsikirja ilmestyi painosta vuonna 2003. Se on Ruotsin kirkon virallinen suomenkielinen käännös ruotsinkielisestä virsikirjasta "Den svenska psalmboken 1986". Käännettyjen virsien ohella siihen on lisätty liite, jonka virret eivät olet Ruotsin kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa. Virsikirjassa on 749 virttä. Virsikirjan virret 1–700 ovat yhteneviä "Den svenska psalmbokenin" vastaaviin virsiin, mutta virret 71:2 ja 701–749 ovat Suomen evankelis-luterilaisen kirkon virsikirjasta valittuja tunnetuimpia virsiä, joita ei löydy ruotsinkielisestä virsikirjasta. Virsikirjan julkaisi Verbum förlag AB.
Ruotsinkielisessä virsikirjassa on kaksi pääosaa:
Suomenkielisessä virsikirjassa on näiden lisäksi kolmas osa, "Lisäys. Virsiä Suomen ev.-lut. kirkon virsikirjasta" (virret 71:2, 701–749). Näissä virsissä on myös ruotsinkielinen teksti. Tässä luettelossa ei ole mainittu ruotsinkielisiä alkusanoja eikä ruotsinkielisen tekstin kääntäjää tai muokkaajaa..
Samat osastot toistuvat virsikirjan kaikissa osissa samassa järjestyksessä ja saman osaston virsiä voi olla kolmessa eri kohdassa virsikirjassa. Tässä luettelossa virret esitellään osastoittain, samalla tapaa, kuin ne ovat painetun kirjan sisällysluettelossa. Siten on helpompaa nähdä esimerkiksi kaikki kirjan jouluvirret, joita on kolmessa eri kohdin virsikirjaa (virret 112–129, 428–433, 713).
Virsikirjan osastojako ja virret.
Tässä luettelossa esitellään tietoja virsien alkuperästä. Luettelossa mainitut tiedot poikkeavat joidenkin virsien kohdalla Virsikirjassa olevista tiedoista. Luetteloon on otettu mukaan virsikirjan valmistumisen jälkeen tarkentuneet tiedot.
Ensimmäinen sarake:
Virren numero.
Toinen sarake:
Virren alkusanat.
Virren alkutekstin alkusanat.
Kolmas sarake:
Virren kirjoittaja tai virren alkutekstin lähde.
Neljäs sarakeː
Virren kääntäjä(t) ja käännösvuosi.
Virren ensimmäinen ruotsinkielisen tekstin kääntäjä ja vuoden 1986 virsikirjassa olevan tekstin muokkaaja. Jos virsi on vanhempi ruotsalainen virsi, mainitaan ensimmäisenä sen nykyisen ruotsinkielisen tekstin muokkaaja. Joidenkin, esim. latinankielisten hymnien tai virsien kohdalla saattaa sarakkeessa olla ensimmäisenä maininta sen kääntäjästä saksaksi, jos saksankielinen teksti on pohjana ruotsinnokselle.
Virren ensimmäisen suomenkielisen tekstin kääntäjä ja sen jälkeiset tärkeimmät muokkaukset.
Virren Ruotsin kirkon virsikirjassa olevan suomenkielisen tekstin kääntäjä.
"Sarakkeessa esiintyviä lyhenteitä"ː
Ruots. - Ruotsiksi, Suom. - Suomeksi, Lat. - Latinankielinen, latinalainen, uud. - uudelleen, Vk-komitea - Suomen ev. lut.kirkon virsikirjakomitea, Vk-ehdotus - Virsikirjaehdotus (Suomen vuoden 1984 ehdotus), vːn -vuoden, säk. - säkeistö, vk-työryhmä - Ruotsin kirkon virsikirjan käännöstyöryhmä, tuntem. - tuntematon, muk. - mukaelma/muokkaus, muokk.- muokkaus.
Viides sarake:
Virren säveltäjä ja sävellysvuosi tai sävelmän varhaisin julkaisuajankohta. Jos sävellysvuosi on tuntematon, mainitaan säveltäjän syntymä- ja kuolinvuosi. Jos säveltäjää ei tiedetä, mainitaan sävelmän ensimmäinen julkaisupaikka ja -vuosi..
Useiden virsien kohdalla on merkitty myös etenkin anglosaksisissa sävelmistä usein käytetty sävelmän nimi. Nimen ympärillä on lainausmerkit. Sävelmien nimien kirjoitustapa, esim. isot alkukirjaimet, on säilytetty alkuperäisinä.
Numerot joidenkin virsien kohdalla tarkoittavat kyseisen sävelmän esiintymistä jonkin toisen virren sävelmänä. Tähti (*) tarkoittaa että ko. virressä sävelmä esiintyy eri muunnelmana. Merkintä (a) tai (b) tarkoittaa, että virrelle on kaksi sävelmää. Sen lisäksi joidenkin virsien kohdalla merkitty vaihtoehtoinen sävelmä, joka on viittaus virsikirjan johonkin muuhun virteen. Luettelossa näistä on maininta muodossa "Voidaan laulaa virren XX sävelmällä".
Tiedot virsien numeroista ja alkusanoista ovat Ruotsin kirkon virsikirjan tietoja, samoin tiedot virsien tekstin kirjoittajista, kääntäjistä ja sävelmän alkuperästä.. Virsien alkutekstin alkusanat ja sävelmistä käytetyt nimet on koottu eri lähteistä, joista tärkeimmätː Cyberhymnal-verkkosivusto ja "Psalmernas väg" kirjat.
Lähteet.
Luettelon tiedot on kerätty Virsikirjassa olevien tietojen lisäksi seuraavista lähteistä: