Jällivaaran kunta

Jällivaaran kunta () on Norrbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Jällivaara.
Kunnan maapinta-ala on 15 690,78 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 17 462 henkeä (31.12.2020).
Kunta sijaitsee satakunta kilometriä napapiiriltä pohjoiseen. Jällivaara on kaivoskunta, jossa louhitaan rautamalmia. Asukkaat ovat paljolti suomenkielisiä tai meänkielisiä. Siksi suomella ja meänkielellä tulee hyvin toimeen Jällivaarassa.
Jällivaarassa pidetään maastohiihdon maailmancupin osakilpailu alkutalvesta.
Jällivaara on esikoislestadiolaisuuden keskuspaikka. Siellä järjestetään vuosittain joulukokoukset, jotka kokoavat osanottajia Ruotsista, Suomesta, Norjasta, Pohjois-Amerikasta ja muualtakin. Puheet tulkataan suomeksi tai ruotsiksi (norjaksi), englanninkieliset kuulijat voivat seurata puheita simultaanitulkkauksen kautta. Jällivaaran joulukokouksia kuunnellaan Suomessa kymmenillä paikkakunnilla rukoushuoneissa ja yksityiskodeissa.
Vuonna 2007 kunnassa oli 1,97 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Jällivaaran pitäjä erotettiin vuonna 1742 Jokimukan pitäjästä. Pitäjästä tuli maalaiskunta vuoden 1862 kuntauudistuksessa. Maalaiskuntaan perustettiin vuonna 1908 kaksi toisiinsa rajoittunutta taajaväkistä yhdyskuntaa "Gällivare kyrkostad" ja "Malmberget". Ensimmäisen nimi lyhennettiin muotoon "Gällivare" (suom. "Jällivaara"), ja se lakkautettiin vuonna 1955. Malmberget (suom. "Malmivaara") lakkautettiin 1959. Kunta oli jo valmiiksi pinta-alaltaan hyvin suurin, joten sen rajoja ei muutettu vuosien 1952 ja 1971 kuntauudistuksissa.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 449 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,4 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 4,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 769 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 200 182 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 59 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 6 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,3 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 700 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, luevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Jällivaaran kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.