Åselen kunta

Åselen kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Åsele.
Kunnan maapinta-ala on 4 223,52 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 2 807 henkeä (31.12.2021).
Åselen kunnassa sijaitsee Björnlandetin kansallispuisto (11,3 km²) ja Fredrikaan aiotaan rakentaa Euroopan suurin buddhalainen temppeli.
Vuonna 2007 kunnassa oli 7,49 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Historia.
Ensimmäiset Åselen asukkaat olivat saamelaisia. Gafselen kylään saapui ensimmäiset uudisasukkaat olivat Nils Andersson ja hänen vaimonsa Brita. He pakenivat Suomesta vuonna 1674 sotaa pakoon.
Aikaisemmin vuonna 1799 Fredrikaan perustettu seurakunta sai nimensä Ruotsin kuningattaren Frederica Dorothea Wilhelminan ensimmäisen etunimen mukaan. Naapuriseurakunnat Dorotea ja Vilhelmina saivat nimensä muiden etunimien mukaan. Åsele halusi pitää oman nimensä.
Kuntajaon kehitys.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Åselen pitäjästä tuli Åselen maalaiskunta. Kunnan nykyinen keskustaajama Åsele (nimenä myös "Åsele kyrkoplats") oli taajaväkinen yhdyskunta kunnan sisällä vuosina 1901–1958. Se lakkautettiin vuonna 1959, jolloin koko maalaiskunta muutettiin Åselen kauppalaksi. Tämän jälkeen Ruotsiin ei enää perustettu uusia kauppaloita. Vuoden 1971 kauppala muutettiin Åselen kunnaksi. Åseleen liitettiin vuonna 1974 vielä Fredrikan ja Dorotean kunnat. Nykyiset rajansa kunta sai vuonna 1980, jolloin Dorotea erotettiin jälleen omaksi kunnakseen.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 28 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 1,5 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 31 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,7 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 156 323 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 66,2 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 1 026 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Åselen kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Dorotean kunta sisältyy Åselen tuloksiin vuosina 1973–1976.
Vuoden 2010 kunnallisvaaleissa valtiopäivien ulkopuolella olevat ryhmät saivat Åselessa suhteellisesti enemmän ääniä kuin missään muussa Ruotsin kunnassa. Åsele kommunlista sai kunnassa 34,3 prosentin kannatuksen muiden ryhmien jäädessä 0,2 prosenttiin.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.