Gammahydroksivoihappo

Gammahydroksivoihappo (tunnetaan myös nimillä gamma-hydroksibutaanihappo, gammahydroksibutyraatti sekä katunimillä GHB tai gamma) on orgaaninen yhdiste, jota esiintyy luonnostaan hyvin pieninä pitoisuuksina muun muassa viineissä, lihassa ja sitrushedelmissä. Se on neurotransmitteri, mutta sillä on myös depressantiivisia vaikutuksia. Gammahydroksivoihapon natriumsuolaa eli natriumoksibaattia käytetään lääkkeenä katapleksian hoitoon. Sitä myydään Suomessa valmistenimillä "Natriumoksibaatti", "Natriumoxibat" ja "Xyrem". Sitä voidaan käyttää myös alkoholin vieroitushoitoon. Ainetta käytetään myös päihteenä, ja se on luokiteltu erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi Suomessa. Gammabutyrolaktoni eli lakka ja 1,4-butaanidioli ovat gammahydroksivoihapon esiasteita.
Historia.
Gammahydroksivoihappo syntetisoitiin ensimmäisen kerran vuonna 1960, ja vuonna 1963 huomattiin, että ihmisten aivoissa esiintyy samaa yhdistettä luontaisesti. 
Gammahydroksivoihappoa käytettiin 1960-luvulla yleisesti nukutusaineena, mutta myöhemmin sen käytöstä tähän tarkoitukseen luovuttiin tehokkaampien ja turvallisempien nukutusaineiden korvatessa sen. 1970-luvulla gammahydroksivoihappoa käytettiin narkolepsian hoitoon, mutta käyttö lopetettiin aineen tehottomuuden ja sivuvaikutusten takia. 1980-luvulla ainetta markkinoitiin rasvanpolttajana ja lihasten kehittäjänä.
Vuonna 1990 Yhdysvaltain elintarvike- ja lääkevirasto FDA julisti tuolloin ravintolisänä myydyn gammahydroksivoihapon haitalliseksi nautittuna, ja sitä sisältävät tuotteet poistettiin myynnistä.
Käyttötavat.
Natriumoksibaattia eli gammahydroksibutyraatin natriumsuolaa valmistetaan "Xyrem"-tuotenimellä katapleksian hoitoon aikuisilla narkolepsiapotilailla. Lääkkeenä ainetta käytetään liuoksena suun kautta. 
Huumausaineena gammahydroksivoihappoa käytetään yleensä liuoksena (joskus myös rakeina, kapseleina tai hygroskooppisena jauheena) suun kautta otettuna. Se rentouttaa ja euforisoi, mutta myös väsyttää. Yliannostus aiheuttaa aluksi pahoinvointia ja pyörrytystä. Suurina annoksia gamma on myrkyllistä. Yliannostus voi johtaa syvään, koomaa muistuttavaan uneen, pulssin hidastumiseen, verenpaineen laskuun, kouristuksiin ja hengityksen lamaantumiseen. Suomessa on ollut joitakin yliannostuksesta johtuneita myrkytyskuolemia.
Farmakodynamiikka.
Solut tuottavat gammahydroksivoihappoa sitruunahappokierron välituote sukkinyyli-CoA:sta. Sukkinyyli-CoA-reduktaasi pelkistää sukkinyyli-CoA:n sukkiinisemialdehydiksi, joka pelkistetään edelleen gammahydroksivoihapoksi sukkiinisemialdehydireduktaasin (SSR) avulla. Tämä entsyymi aktivoituu cAMP-pitoisuuden nousun vaikutuksesta, eli yhdisteet, jotka nostavat cAMP:n konsentraatiota, lisäävät epäsuorasti elimistön gammahydroksivoihapon synteesiä ja vapautumista. Gammahydroksivoihappo on myös GABA:n, glutamaatin ja glysiinin esiaste. Sen tarkkaa funktiota elimistössä ei kuitenkaan tiedetä.
Tiedetään kuitenkin, että aivoissa on useata reseptoreita, joita gammahydroksivoihappo voi aktivoida . Pieninä pitoisuuksina gammahydroksivoihappo stimuloi aivojen dopamiinin eritystä, mikä selittää aineen aiheuttaman euforian tunteen ja stimulaation. Gammahydroksivoihapon aktivoimat reseptorit vaikuttavat myös nostavan eksitatoivan välittäjäaineen, glutamaatin, pitoisuuksia. Korkeammilla annoksilla aine aktivoi aivojen GABAB-reseptoreja johtaen dopamiinin aktiivisuuden laskuun. Tämä aiheuttaa aineelle tyypillisen sedatiivisen vaikutuksen. Gammahydroksivoihappo myös nostaa kehon kasvuhormonipitoisuuksia väliaikaisesti.
Lainsäädäntö.
Yhdistyneet kansakunnat on luokitellut GHB:n huumausaineeksi psykotrooppisia aineita koskevassa yleissopimuksessa. Suomessa GHB luokiteltiin huumausaineeksi vuonna 2001. Vuonna 2009 korkein oikeus katsoi GHB:n erittäin vaaralliseksi huumausaineeksi. Gammahydroksivoihappoa ei saa toimittaa yksityishenkilöille ilman lääkemääräystä.