Lästi

Lästi (ruots. "läst") on vanha Keski- ja Pohjois-Euroopassa käytössä ollut tilavuus- ja painomitta. Sen suuruus on vaihdellut ajan, tavaralajin ja paikkakunnan mukaan.
Suomi ja Ruotsi.
Ruotsissa ja Suomessa määrättiin vuonna 1726 laivan kantavuuden mittana käytetyn "laivan lästin" eli "raskaan laivalästin" ("svår läst, skeppsläst" tai "tung läst") suuruudeksi 18 kippuntaa ("skeppund") rautapainoa ("jernvigt") eli tapulikaupunkipainoa ("stapelstadsvigt"), joka on yhtä kuin 2 448 kilogrammaa. Naulapainoa eli ruokatavarapainoa käytettäessä laivalästi oli 14 kippuntaa 8 leiviskää ("lispund"), 2 448 kg, joka tilavuusmittana vastaa 1 480 kannua eli 3 870 litraa. Ennen tätä määräystä lästi oli ollut 2 440 kilogrammaa.
Ruotsin 21. joulukuulta 1865 olevan laivanmittaussäännön mukaan otettiin käyttöön "uusi lästi" ("nyläst"), jonka suuruus oli 10 000 naulaa ("skålpund"), eli 4 250 kilogrammaa. Yksi uusi lästi vastaa 1,74 Suomen raskasta lästiä.
Suomessa alettiin vuoden 1867 alusta käyttää laivanmittauksessa uutta mittaustapaa. Laivan kantavuus lästeissä saatiin kertomalla ensin toistensa kanssa kolme lukua: laivan pituus lastilinjan kohdalta, uppoama ja keskileveys. Mittayksikkönä käytettiin Suomen jalkoja ja niiden kymmenesosia. Näiden kolmen luvun tulo jaettiin luvulla 93. Osamäärä ilmoitti laivan kantavuuden lästeissä, joiden suuruus oli 5 760 naulaa.
Laivan kantavuuden mittana lästi korvattiin rekisteritonnilla ("registerton") Ruotsissa vuoden 1874 laivanmittaussäännössä, Suomessa sama tapahtui vuonna 1877 (asetus 22/1876). Rekisteritonni on 100 englantilaista kuutiojalkaa eli 2,8316 kuutiometriä. Rekisteritonni vastaa 0,54 Suomen raskasta lästiä eli on 1 322 kilogrammaa. Yksi lästi on 1,83 rekisteritonnia.
Puuhiilen tilavuusmittana lästi oli vuodesta 1865 Ruotsissa 75,6 kuutiojalkaa eli 1 980 litraa. Myöhemmin, vielä 1900-luvun alussa, puuhiilen ja halkojen mittaamiseen käytettynä tilavuusmittana lästi oli 2 000 litraa eli 2 kuutiometriä. "Kauppalästin" suuruus oli 2 970 litraa.
Kauppalästi ("kommersläst" tai "handelsläst") oli Ruotsissa 1 134 kannua ("kanna") eli 2 970 litraa.
Vanhana tilavuusmittana käytetyllä lästillä oli kolme kokoa: 12, 13 tai 24 tynnyriä ("tunna"). Yleensä lästi tarkoitti hiiliä, kalaa, tervaa, viljaa tai voita mitattaessa 12 tynnyriä eli 1 978 litraa. Lästi tervaa tarkoitti 1600-luvulla 12 tynnyriä eli 1 507 litraa. Vuodesta 1855 Ruotsissa tynnyri nestetavaran mittana oli 125,62 litraa ja kuivan tavaran mittana 146,35 litraa. Suomessa tynnyri kuivaa tavaraa oli 164,88 litraa.
Tilavuusmitta ulkomailla.
Kuivaa tavaraa mitattaessa lästin suuruus vaihteli paikkakunnittain:
Painomitta ulkomailla.
Kauppalästiä eli komersilästiä käytettiin määritettäessä laivan kantavuutta, satamamaksuja ja merirahteja. Kauppalästi (saksaksi Kommerzlast) oli Hampurissa, Bremenissä ja Lyypekissä 60 sentneriä, joka vastaa 1,22 Suomen raskasta lästiä, 3 000 kilogrammaa; Schleswigissä, Holsteinissa (52 sentneriä) ja Tanskassa 2 600 kg; Norjassa 2 590 kg. Norjan ja Tanskan kauppalästi vastasi 1,06 Suomen raskasta lästiä. Mecklenburgin kauppalästi oli 70 sentneriä, joka vastaa 1,43 Suomen raskasta lästiä, 3 500 kg. Alankomainen lästi vastasi 0,99 Suomen raskasta lästiä eli se oli 2 424 kg.
Laivan lästi ("Schiffs-Last") oli Preussissa hiilelle 3 000 kilogrammaa, Lüneburgissa taas suolalle 1 876,810 kilogrammaa. Yksi laivanlästi eli Preussin normaalilästi oli 40 sentneriä, joka vastaa 0,82 Suomen raskasta lästiä eli oli 2 007 kg.
Venäläinen lästi oli 120 puutaa, joka vastasi 0,80 Suomen raskasta lästiä eli se oli 1 958 kg.
Saksassa lästiä käytettiin myös pellon pinta-alamittana. Lästi tarkoitti sitä alaa peltoa, jonka kylvämiseen riitti yksi lästi (tilavuusmitta) viljansiemeniä. Lästin suuruus oli 12,198–14,231 hehtaaria.
Pohjois-Saksassa lästiä käytettiin myös kappaletavaramittana kalakaupassa. Yksi lästi tarkoitti 800 silliä.