Kamehameha I

Kamehameha I (myös Kamehameha Suuri, noin 1758 – 8. toukokuuta 1819) oli havaijilainen päällikkö ja kuningas, joka valloitti Havaijin kaikki saaret. Hän perusti Havaijin kuningaskunnan vuonna 1810 ja hallitsi maata yhdeksän vuotta kuolemaansa saakka. Hän liittoutui eurooppalaisten ja amerikkalaisten kauppiaiden kanssa, mutta ei antanut näiden omistaa maata saarillaan, ja onnistui säilyttämään Havaijin itsenäisyyden koko hallituskautensa ajan. Hän säilytti perinteisen uskonsa, vaikka määräsikin ihmisten uhraamisen lopetettavaksi.
Tausta ja perhe.
Kamehameha syntyi arvioiden mukaan vuonna 1758. Hän sai syntymänimekseen Paiea, joka tarkoittaa "kovakuorista rapua". Kertoman mukaan ennen hänen syntymäänsä nähtiin kirkas tähti, mikä enteili suuren johtajan syntymää. Tämä aiheutti huolta muiden päälliköiden keskuudessa, ja Kamehamehan isoisä, päällikkö Alapai, määräsi tämän tapettavaksi. Kamehameha saatiin kuitenkin kuljetettua pois ja hänet kasvatettiin salassa. Aikuistuttuaan hän otti nimekseen Kamehameha, joka tarkoittaa "hän, joka seisoo erillään".
Viisivuotiaana Kamehameha palasi isänsä luo ja sai päällikölle tarkoitetun kasvatuksen, johon kuuluivat muun muassa uskonnolliset asiat, sodankäynti ja suullinen historia. Hänestä tuli isänsä kuoleman jälkeen alipäällikkö setänsä Kalani'opu'un alaisuudessa.
Kamehamehalla oli useita vaimoja, kuten Ka'ahumanu, Keōpūolani, Kalakua ja Kanekapolei. Näistä ensimmäisen kanssa Kamehameha ei saanut lapsia, mutta muiden kanssa kuusi lasta, joista kaksi nousi Havaijin kuninkaiksi.
Havaijin saarten yhdistäminen.
Setänsä kuoleman jälkeen Kamehamehasta tuli sodan jumalan patsaan vartija. Kamehamehan serkku, Kiwala'ō, sen sijaan peri maallisen vallan, mikä ei miellyttänyt Kamehamehaa. Tämä johti sotaan, jossa Kiwala'ō sai surmansa ja Kamehameha otti haltuunsa koko Havaijin saaren (toiselta nimeltään "Iso saari").
Vuonna 1786 saarten poliittinen tilanne oli se, että Mauin kuningas Kahekili hallitsi Mauin lisäksi O‘ahun, Kaho‘olawen, Moloka‘in ja Lana‘in saaria. Lisäksi Kaua‘i ja Ni‘ihau olivat käytännössä hänen alaisuudessaan, koska näitä hallitsi hänen velipuolensa Ka‘eokulani. Vuonna 1790 Kahekili joutui lähtemään O‘ahulle kukistamaan kapinaa, jolloin Kamehameha käytti tilaisuutta hyväkseen ja hyökkäsi Mauille. Vaikka Kamehamehan joukot saivat mauilaiset perääntymään, Kamehameha joutui palaamaan Havaijin saarelle, koska hänen serkkunsa Keōua nousi kapinaan. Palattuaan takaisin Kamehamehan joukot ajoivat Keōuan joukot saaren länsirannikolle. Tulivuorenpurkaus tappoi osan Keōuan joukoista, minkä vuoksi Kamehameha voitti ja koko Havaijin saari päätyi hänen alaisuuteensa.
Huhtikuussa 1795 Kamehameha hyökkäsi O‘ahulle ja ajoi puolustajat Nu‘uanun laaksoon, jossa Kamehamehan joukot saavuttivat voiton. Siten kaikki Havaijin saaret Kaua‘ita ja Ni‘ihauta lukuun ottamatta olivat hänen hallinnassaan. Samana vuonna Kamehameha antoi määräyksen, jonka mukaan eurooppalaisten ja amerikkalaisten kanssa ei saanut käydä vaihtokauppaa, elleivät nämä vaihtaisi tavaraa aseisiin tai ammuksiin. Määräyksen noudattamatta jättämisestä seurasi kuolemanrangaistus. Tavoitteena oli kerätä mahdollisimman paljon tarvikkeita Kaua‘in valloitusta varten.
Vuonna 1804 Kamehameha siirsi pääkaupungin Lahainasta Honoluluun. Kuusi vuotta myöhemmin viimeinen itsenäinen päällikkö Kaumuali'i, joka hallitsi Kaua'in ja Ni'ihaun saaria, alistui Kamehamehan vasalliksi.
Kuninkaana.
Havaijin kuninkaana Kamehameha avasi Havaijin maailmalle. Havaijista tuli tärkeä välipysähdyspaikka kauppalaivoille Kiinan ja Yhdysvaltain välillä. Havaijilla kasvavasta santelipuusta tuli tärkeä vientituote. Lisäksi hän teki santelipuusta kuninkaan omaisuutta ja asetti kapun nuoremmille puille, jotta santelipuuta voitaisiin kerätä kestävästi.
Kuningaskunnan avautumisen myötä Kamehameha määräsi, että Havaijille täytyy suunnitella oma lippu. Vuonna 1816 otettiin käyttöön lippu, jossa on kahdeksan puna-valko-sinistä raitaa, jotka kuvaavat Havaijin kahdeksaa pääsaarta. Brittiläinen Union Jack lisättiin yläkulmaan todennäköisesti siksi, että Kamehameha saattoi luulla brittien suojelevan Havaijia.
Hän pitäytyi havaijilaisessa uskossa ja pyrki johtamaan esimerkillä työskentelemällä muun muassa taaroviljelmillä.
Kamehameha oli hallitsijana melko autoritaarinen säilyttäen muun muassa kapu-järjestelmän kovat rangaistukset, mutta lopetti kuitenkin ihmisten uhraamisen. Hän myös nimitti jokaiselle kuningaskunnan pääsaarelle kuvernöörin.
Yksi Kamehamehan tärkeimmistä säädöksistä oli niin sanottu hajonneen melan laki. Sen mukaan suojattomat ihmiset ja tiellä kulkijat ovat valtion suojeluksessa eikä heitä saa uhata. Kertoman mukaan Kamehameha oli nuoruudessaan hyökännyt kahden kalastajan kimppuun, mutta hänen jalkansa jäi jumiin kallion rakoon ja toinen kalastajista löi Kamehamehaa melalla niin, että se hajosi. Kalastajat osoittivat kuitenkin armoa, eivätkä tappaneet Kamehamehaa. Hajonneen melan laki on edelleen osa Havaijin osavaltion perustuslakia (art. IX § 10).
Viimeiset vaiheet ja perintö.
Keväällä 1819 Kamehameha sairastui vakavasti ja papisto suositteli ihmisuhria. Kamehameha kuitenkin kieltäytyi ja halusi, että uhreiksi tarkoitetut miehet eläisivät mieluummin hänen poikansa Liholihon alamaisina. Kamehameha kuoli 8. toukokuuta 1819 Isolla saarella. Kertoman mukaan kuninkaan viimeiset sanat olivat:ʻE oni wale nō ʻoukou i kuʻu pono ʻaʻole e pau.
"Loputon on se hyvä, jonka olen teille nautittavaksi antanut."Hänen vanhin poikansa Liholiho peri kruunun ja otti hallitsijanimekseen Kamehameha II. Perinteiden mukaan Kamehamehan uskotut miehet, Hoapili ja Ho‘olulu, piilottivat maalliset jäänteet salaiseen paikkaan Havaijin saarelle. Jäänteet piilotettiin, jotta kukaan toinen päällikkö ei pääsisi käsiksi Kamehamehan manaan.
Kamehamehaa juhlitaan vuosittain 11. kesäkuuta, joka tunnetaan Kamehameha-päivänä, ja se on yleinen vapaapäivä Havaijilla. Kamehamehalle on pystytetty patsaita Havaijilla ja yksi Washington DC:ssa.