Jussi Saramo

Jussi Antero Saramo (s. 9. heinäkuuta 1979 Porvoon maalaiskunta) on vasemmistoliittolainen europarlamentaarikko. Euroopan parlamentissa hän on talous- ja raha-asioiden, veroasioiden, sekä teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan jäsen ja budjettivaliokunnan varajäsen. Talous- ja raha-asioissa sekä veroasioissa Saramo on koordinaattori, joka johtaa ryhmänsä toimintaa ja neuvottelee ratkaisuista muiden ryhmien kanssa.
Saramo toimi Marinin hallituksen opetusministerinä ja hallitusta johtavan viisikon jäsenenä joulukuusta 2020 heinäkuuhun 2021 Li Anderssonin vanhempainvapaan aikana.
Ennen kansanedustajaksi valintaansa hän toimi toiminnanjohtajana tuettuja lomia kotimaassa taloudellisin, terveydellisin ja sosiaalisin perustein järjestävässä Solaris-lomissa. 
Saramolla on yhä myös kotimaisia luottamustehtäviä, hän on Vantaan kaupunginvaltuuston sekä Vantaan ja Keravan hyvinvointialueen valtuuston jäsen.
Politiikassa.
Jussi Saramo sanoo kiinnostuneensa politiikasta asuttuaan 15-vuotiaana kuukauden Brasilian São Paulossa isänsä luona. Hänen mukaansa rikkaiden ja köyhien erottaminen muureilla ja aseilla toisistaan ei näyttänyt tuovat onnea kummallekaan puolelle. Ympäristön tuhoaminen maa- ja metsätalouden alta ei sekään hänen mukaansa säteillyt hyvinvointia yhteiskuntaan, vain rikastutti jo valmiiksi rikkaita maanomistajia.
Saramo valittiin Porvoon kaupunginvaltuustoon vuonna 2000 ja valtakunnallisen Vasemmistonuorten puheenjohtajaksi 2005. Porvoon kaupunginvaltuustossa hän toimi kaksi kautta, jonka jälkeen hänet valittiin uuden asuinkaupunkinsa Vantaan kaupunginvaltuustoon. Porvoon kulttuuri- ja vapaa-aikalautakunnan ja -jaoston jäsenenä Saramo toimi 2001–2008 ja Vantaan vapaa-ajan ja asukaspalveluiden lautakunnassa 2009–2012.
Vuoden 2011 ja 2015 eduskuntavaaleissa Saramo jäi niukasti ensimmäiselle varasijalle Uudenmaan vaalipiirissä. Vuonna 2019 hänet valittiin eduskuntaan ja saman vuoden 2019 puoluekokouksessa vasemmistoliiton 1. varapuheenjohtajaksi. Ensimmäisellä eduskuntakaudellaan Saramo eteni myös sekä ministeriksi että eduskuntaryhmän puheenjohtajaksi. 
Eurovaaleissa 2024 Vasemmistoliitto sai suomalaisista puolueista toiseksi eniten ääniä, jonka ansiosta puolueen paikkamäärä nousi yhdestä kolmeen. Uuden ääniennätyksen tehneen Li Anderssonin vanavedessä europarlamenttiin nousivat Merja Kyllönen ja Jussi Saramo.
Poliittiset virkanimitykset.
Opetusministerinä Saramo valitsi kasvatustieteistä tohtoriksi väitellyn Minna Kelhän opetushallituksen pääjohtajaksi, mutta moitti seuraavan hallituksen työministerin kansliapäällikkönimitystä. Helsingin Sanomien toimittaja piti näitä vertailukelpoisina ja poliittisina virkanimityksinä, koska molemmat olivat heidät nimittäneiden ministereiden valtiosihteereitä.
Käännytys Länsi-Saharasta.
Helmikuussa 2025 Marokon viranomaiset estivät Saramoa ja kahta muuta europarlamentaarikkoa saapumasta Länsi-Saharaan, jossa heidän oli tarkoitus tutustua alueen ihmisoikeustilanteeseen sekä tarkastelemaan YK:n rauhanturvaoperaatiota ja EU:n tuomioistuimen päätöksien toteutumista. Viranomaiset eivät selittäneet eston syytä, ja kolmikko käännytettiin takaisin lentokoneella Gran Canarialle. Saramo arvosteli Marokon toimia ja huomautti, että turistit ja liiketoimintaedustajat pääsevät maahan, mutta ihmisoikeuksia valvovia henkilöitä ei hyväksytä.
Näkemykset.
Arvot.
Saramo sijoittuu vaalikonevastausten perusteella vasemmistoon. "Ylen" vaalikoneessa Saramo sijoittuu arvoasteikolla vahvasti liberaalille puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Saramon näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Saramon antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin vasemmistolaiset ja liberaalivihreät mielipiteet.
Poliittinen esikuva.
Saramo pitää poliittisena esikuvanaan Ele Aleniusta koska hänestä Aleniuksen historiallinen ja aatteellinen perintö ihmisoikeuksia, ihmisyhteisön yhteistä hyvinvointia ja vapautta edistävässä vasemmistossa on merkittävä.
Eurooppa-politiikka.
Saramon mukaan europarlamentin tärkein tehtävä on estää valtioiden välistä haitallista kilpailua ympäristön ja ilmaston heikentämisen, rikkaimpien verotuksen alentamisen ja työehtojen huonontamisen avulla.
Hänen mukaansa hokema siitä, kuinka alle 6 miljoonan kansa ei voi tehdä toimenpiteitä esimerkiksi ilmastonmuutoksen jarruttamiseksi tarkoittaa juuri sitä, että päätökset on tehtävä EU:n tasolla, joka voi isona markkina-alueena olla asettamassa koko maailmalle pelisääntöjä markkinoiden rajaamiseksi ja hallitsemiseksi.
Kunnat- ja hyvinvointialueet.
Saramon mukaan tärkeintä on pitää varhaiskasvatuksen ja koulujen ryhmät pieninä, jotta aikuisilla olisi aikaa lapsille yksilöllisesti. Myös terveyspalveluiden hoitojonojen lyhentäminen sekä vanhustenhoivan tilanne ovat tärkeimpien korjattavien asioiden joukossa. Saramo haluaa laskea joukkoliikenteen lippujen hintoja ja nostaa palvelutasoa.
Talouspolitiikka.
Saramon mukaan demokraattisella julkisella sektorilla on oltava iso rooli taloudessa. Hänen mukaansa talouspolitiikassa tärkeintä on pitää työttömyys matalana, koska kun ihmiset syrjäytyvät, muuttuu pitkäaikaistyöttömyys rakennetyöttömyydeksi. Silloin ihmiset eivät maksa veroja vaan kuluttavat sosiaaliturvaa. Saramon mukaan ulkopuolelle jääminen myös periytyy.
Helsingin Sanomien pääkirjoitustoimitus viittasi sosiaalisen median keskusteluihin lainakoroista ja väitti, ettei Marinin hallituksen ottama velka ollut nollakorkoista, kuten Saramo oli kirjoittanut. Myöhemmin Helsingin Sanomat kuitenkin itse uutisoi, kuinka valtiokonttori oli muuttanut Marinin hallituksen aikana otettuja pysyvästi miinuskorkoisia lainoja vaihtuvakorkoisiksi ja aiheuttanut näin veronmaksajille satojen miljoonien tappiot. Valtiovarainministeriö salasi tekemiensä päätösten yksityiskohdat. Saramo vastasikin Helsingin Sanomille, ettei ole mielipide vaan fakta, että valtio oli ottanut pysyvästi korottomia lainoja ja Twitter-keskustelussa oli kyse siitä, kannattaako Suomen ottaa korotonta lainaa vai myydä korkeasti tuottavaa valtio-omaisuutta.
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Saramo on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019 ja 2023 sekä eurovaaleissa 2024. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Saramo on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon. Eurovaaliehdokkaana Saramo on lisäksi sitoutunut ILGA:n eurovaalisitoumukseen.
Kansallinen turvallisuus.
Vuonna 2024 Saramo kritisoi hallitusta sanomalla, että kansallinen turvallisuus on sanapari, jonka perusteella voi tehdä mitä tahansa, jopa heikentää kansallista turvallisuutta, mikäli jollain kysymyksenasettelulla saadaan tulos, jota kansan enemmistö kannattaa. Tämä tapahtui niin sanottua käännytyslakia käsiteltäessä, joka kiireellisesti hyväksyttynä vaatii eduskunnassa viiden kuudesosan enemmistön.
Nato-kanta.
Vasemmistonuorten puheenjohtajana ollessaan Saramo piti vuonna 2006 Natoa maailman suurimpana turvallisuusuhkana Naton jäsenmaiden käymien hyökkäyssotien sekä esimerkiksi Turkin toiminnan vuoksi. Hän kääntyi Suomen Nato-jäsenyyden kannalle keväällä 2022 Ruotsin päätettyä hakea Naton jäsenyyttä Venäjän hyökättyä Ukrainaan. Saramon mukaan jäsenyydestä tuli poliittista realismia, koska Ruotsin liityttyä Natoon Suomen asema Naton ja Venäjän välissä voisi kauempana tulevaisuudessa olla uhka, mutta hänestä ei näköpiirissä olevassa tulevaisuudessa saa ”varsinaista Naton kannattajaa”
Kansalaisjärjestöissä.
Saramo toimi Porvoon nuorisoasuntojen puheenjohtajana vuosina 2002–2008 ja Porvoon asuntosäätiön varapuheenjohtajana 2004–2008. Nuorisoasuntoliiton hallituksessa hän oli 2005–2010, 
Oikeudenmukaista globalisaatiota kannattavan ATTAC:in hallituksessa Saramo oli vuosina 2006–2010, joista puheenjohtajana 2009–2010.
Yritystoiminnassa.
Ennen kansanedustajuuttaan Saramo on ollut yksityisten, kuntien ja valtion omistamien yhtiöiden hallituksissa. Tradeka-yhtiöissä 2017-2019, Vantaan Tilapalvelut Vantissa 2017-2020, NAL-asunnoissa 2010-2018 ja Veikkauksessa 2012-2015.
Kansanedustajaksi tultuaan Saramo on ollut Patrian neuvottelukunnan puheenjohtajana 2019-2020 ja Nesteen sidosryhmien neuvottelukunnan jäsenenä 2023-2024.
Yksityiselämä.
Vantaan Tikkurilassa asuvalla Saramolla on puoliso ja kaksi pientä lasta.
Saramo on kertonut kouluttautuneensa datanomiksi, koska hän ei tavoitellut poliittista uraa, vaan tietotekniikan ala kiinnosti ja kärsi työvoimapulasta.
Kaudella 2005–2006 hän oli Porvoon Salibandyseuran naisten liigajoukkueen valmentajana valmennettuaan sitä ennen useita juniorijoukkueita.