Urja (järvi)

Urja on Uudellamaalla Espoossa sekä Nuuksion että Velskolan kaupunginosissa sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Urja on 1,6 kilometriä pitkä, 700 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 40 hehtaaria. Se on kuunsirpin muotoinen järvi, joka on muodostunut metsämaastossa mäkien väliseen painaumaan. Muutamat mäet kohoavat yli 30 metrin korkeuteen järven vedenpinnasta. Korkein mäki sijaitsee sen pohjoispäässä Vehkoja tilan itäpuolella. Sen korkeus vedenpinnasta on 42 metriä ja se näkyy järvelle hyvin. Ainoa nimetty maastonkohta on Urjansaari, joka on kuitenkin niemi. Urjansaari kohoaa 20 metriä korkeuteen järvestä. Urjassa ei ole kartan mukaan saaria ja se on seudun syvin järvi, jonka syvänteessä on yli 60 metriä vettä . Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä. Monet rannat ovat jyrkkärinteisiä vaikka pohjoisessa on alavaakin rannikkoa. Pohjoisosassa on sen lähiympäristössä kolme kiinteästi asuttua tilaa sekä kolme pienempää rantarakennusta, joille tulee tie Velskolan kartanolta. Järven eteläpäässä on kaksi vapaa-ajan asuntoa. Espoon sisäisten kaupunginosien raja ylittää järven Urjansaaren kohdalta.
Luonto- ja virkistysarvoja.
Urjan pohjoispäässä sijaitsee yksityisten omistajien mailla Susien luonnonsuojelualue (13 ha) ja eteläpäässä Majanmaa suojelualue (11 ha), johon kuuluu osa vesialueestakin. Muuta maa-alueet ja vesialueet kuuluvat valtiolle, joka on muodostanut niistä Natura 2000-hankkeen Nuuksion kansallispuiston (FI0100040, 56,43 km²).
Järven eteläpäähään länsirannalla on telttailuun varattu alue. Yöpyjien ja muiden retkeiljiöiden käytössä on käymälä, nuotiopaikka ja puuvaja kirveineen. Alueelle tulee kävelypolkuja Kolmperältä, Karjakaivolta, Orajärveltä ja Valkialampi. Järvi on karu ja siten myös kirkasvetinen järvi.
Vesistösuhteet.
Urja sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueella (21.04), jonka Lakistonjoen valuma-alueeseen (21.044) järvi kuuluu. Vaikka järvi kuuluu valuma-alueen latvavesitöihin, laskee siihen kaksi järveä. Eteläpäähän laskee kaakkoinen Valkialampi ja pohjoispäähän läntinen Orajärvi. Järven itärannasta niemen juuresta alkaa 150 metriä pitkä laskuoja Vääräjärveen. Urjan vedenpinnan korkeus on 62,1 metriä (N2000, ennen se oli 61,5 m (N60)) ja Vääräjärvellä 61,4 metriä mpy., joten laskuojalle kertyy pudotusta puoli metriä.
Historiaa.
Järven nimi on vuonna 1750 ollut karttanimenä muodossa ”Uria Järwi” ja vuonna 1782 ”Uria Jervi”. Vuoden 1803 kartassa se esiintyi nimellä ”Urja Träsk”. Nimi on Suomessa harvinainen, sillä täsmälleen samanlaista ei muualta löydy. Hämäläismurteiden alueelta on vastaavanlaista nimistöä kuitenkin olemassa. Nuuksio on ollut hämäläisten eränautinta-aluetta, joten eräs teoria voisi tulla kyseeseen. Urjalan pitäjän nimi oli vuonna 1390 kirjoitusmuodossa ”Vrdhiala” ja Heikki Ojansuu on esittänyt, että sen lähtömuoto on ehkä ollut ”Udriala”, josta se kehittyi ”Urriala” ja sitten ”Urjala”. Onkin esitetty, että ”Urja” viittaisi yksittäiseen erämieheen tai eränkävijöiden kotipaikkaan.
Vuoden 1958 peruskartassa on järven pohjoisrannassa maatila, jota kutsuttiin Vehkojaksi. Sinne tuli tie Velskolan kartanolta. Urja on tuolloin merkitty muuten asumattomaksi järveksi. Vuoden 1972 kartassa on maata lohkottu kahdelle mökille, jotka on rakennettu eteläpään itärannan tuntumaan tiettömän taipaleen päähän. Vehkojan maatila on lopettanut toimintansa 1984 julkaistussa kartassa. Pieni peltopalsta on metsämaata ja peltoala talon ympärillä on pienentynyt.