FC Haka

FC Haka on vuonna 1934 perustettu valkeakoskelainen jalkapalloseura, joka pelaa kotiottelunsa Tehtaan kentällä. Seuran tunnusvärit ovat musta ja valkoinen. Hakan edustusjoukkue pelaa Suomen toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Ykkösliigassa.
FC Haka on yksi suomalaisen jalkapallon perinteisistä seuroista, jolla on pitkä historia jalkapallon parissa. Hakalla on perinteisesti ollut yhteys Paperitehtaaseen, ja Yhtyneet Paperitehtaat on tukenut seuraa. 2000-luvun ensimmäisen vuosikymmenen puolivälissä UPM-Kymmene kuitenkin lopetti joukkueen tukemisen.
Haka on yksi Suomen menestyneimpiä jalkapalloseuroja. Joukkue on voittanut Suomen mestaruuden yhdeksän kertaa, viimeisimpänä vuonna 2004, sekä Suomen Cupin 12 kertaa. Seuran vahva vaikuttaja Juuso Walden oli myös Suomen Cupin perustaja. Waldenin kaudella seura poikkesi monesta muusta seurasta suuntautumisellaan ulkomaille heti sodan jälkeisenä aikana. Myös tehtaan työpaikan ja täysipäiväisen pelaamisen yhdistäminen olivat ensimmäisiä askelia suomalaisen ammattilaisurheilun kehityksessä.
FC Haka sijoittuu vuosien 2020–2025 eurooppalaisten seurojen keskinäisessä UEFA:n seurapisterankingissa sijalle 385.
Historia.
Hakan perustaminen ja alkuvuodet.
Valkeakosken Haka perustettiin 1930-luvun alkupuolella voimistelu-, hiihto- ja luistelujaostoineen. Jalkapallojaosto perustettiin vuonna 1934. Ensimmäisen ottelunsa Haka pelasi syksyllä 1934 Tampereella TaPaa vastaan häviten 0-5. Vuonna 1943 seura nousi Suomensarjaan ja 1949 Haka nousi ylimmälle sarjatasolle ensimmäisenä ei-kaupunkilaisena joukkueena. Seuran merkittävä taustavaikuttaja oli perustajajäsen, vuorineuvos Juuso Walden.
1960- ja 1970-luvut.
1960-luku oli Hakalle menestyksekästä aikaa. Vuonna 1960 Haka sai 41 pistettä 44 mahdollisesta, maalisuhteella 78-23, ja tuli Suomen ensimmäiseksi tuplamestariksi voittamalla sekä liigan että cupin. 1960-luvulla Haka voitti kolme mestaruutta eikä sijoittunut kertaakaan seitsemän parhaan ulkopuolelle.
1970-luvulla tilanne heikkeni, ja kauden 1972 päätteeksi Haka putosi pääsarjasta. Seura nousi kuitenkin heti takaisin uusien vahvistusten myötä. Vuonna 1977 Haka saavutti toisen tuplamestaruutensa voittamalla neljännen mestaruutensa ja kuudennen cup-mestaruutensa.
1980-luvusta nykypäivään.
1980-luvulla Haka ei voittanut mestaruutta, mutta kolme Suomen cupin voittoa takasivat paikan Cup-voittajien cupiin, jossa vastustajana oli muun muassa Juventus. 1990-luvun alussa Haka pelasi ailahtelevasti. Vuonna 1991 FC Haka ry perustettiin ja jalkapallojaosto erosi omaksi yhdistyksekseen. Vuonna 1995 Haka voitti jälleen tuplan, mutta 1996 putosi liigasta.
Keith Armstrong palkattiin valmentajaksi 1997, ja hänen ensimmäinen kautensa toi nousun ja Suomen cupin voiton. Seuraavat kolme kautta päättyivät mestaruusjuhliin. Kaudella 2001 putki katkesi. Armstrongin siirryttyä HJK:hon valmentajaksi nousi Olli Huttunen, jonka kolmas kausi toi yhdeksännen liigamestaruuden. Kaudella 2007 Haka sijoittui toiseksi.
Koskisen aika.
Kauteen 2008 Haka valmistautui taloudellisten ongelmien varjossa. Huhtikuussa perustettiin FC Haka Oy pelastamaan toiminta. Osakeyhtiön pääomistajaksi tuli Sedu Koskinen. Näkyvinä muutoksina Tehtaan kentän katsomot maalattiin, perustettiin Paviljonki-ravintola ja yleisömäärät kasvoivat.
Tilikaudella 2009 yhtiö teki tappiota noin 1,5 miljoonaa euroa. Vuonna 2010 seura ajautui vakaviin taloudellisiin vaikeuksiin, vaikka Koskinen oli sijoittanut lähes miljoona euroa. Kesäkuussa 2010 Koskinen päätti luopua omistajuudesta, ja heinäkuussa hän erosi hallituksesta ja toimitusjohtajan tehtävistä.
Koskisen jälkeen.
Vuoden 2012 Veikkausliigakausi oli vaikea, ja valmentaja Sami Ristilä sai potkut. Kausi päättyi putoamiseen huolimatta uusista valmentajista. Taloudellinen tilanne oli jatkuvasti vaikea. Kauteen 2013 Haka lähti nousijasuosikkina Harri Kampmanin johdolla. Huonot tulokset johtivat kuitenkin Kampmanin potkuihin kesäkuussa. Heinäkuussa Juho Rantala siirtyi päävalmentajaksi, ja joukkueen otteet paranivat. Kausi päättyi toiseen sijaan SJK:n noustessa Veikkausliigaan. Lohtuna oli Jussi Aallon maalipörssin voitto 15 maalilla.
Kausi 2014 alkoi nousijasuosikkina mutta talousongelmien kanssa. KTP hallitsi Ykköstä ja Haka kamppaili sijoista 2-5. Kausi päättyi Hakan viidenteen sijaan, vain pisteen päähän kolmannesta sijasta. Kalle Multanen teki kauden aikana ennätykselliset 30 maalia. Kaudelle 2015 päävalmentajaksi valittiin Kari Martonen ja apuvalmentajaksi Lauri Hakanen. Vuoden 2016 syyskuussa Martonen sai potkut ja hänet korvasi kaksikko Asko Jussila ja Olavi Huttunen.
Teemu Tainion valmentamana Haka nousi takaisin Veikkausliigaan kauden 2019 päätteeksi.
Kaudella 2025 Haka sijoittui Veikkausliigassa viimeksi joten seura tippui suoraan Ykkösliigaan 
Seuratunnukset.
Valkeakosken Hakan alkuperäinen seuratunnus on vuodelta 1934 ja se on ollut käytössä vuosina 1934–1990 ja 2009–2013. Hakan alkuperäisen seuratunnuksen on piirtänyt Valkeakosken tehdaspalokunnan päällikkönä toiminut Harald Henriksson. Alkuperäisessä logossa yhdistyvät pallon pyöreä muoto, kaupungin nimeen viittaava V-kirjain sekä taitteen yli virtaava vesi koskesta. Seuran nykyinen tunnus on ollut käytössä vuodesta 2014 lähtien. Nykyisessä tunnuksessa yhdistyvät alkuperäisen tunnuksen graafinen ilme sekä seuran kansainvälinen nimi.
Vuonna 1991 otettiin käyttöön FC Haka-logo, kun pallojaosto irtautui yleisseurasta. Logo oli käytössä vuosina 1991–2008. Logoa modernisoitiin "Football Club"-alulla ja dynaamisella fontilla. Seuralla on ollut käytössä myös rinnakkaislogo, jota on käytetty seuran viireissä ja muissa tuotteissa.
Stadion.
FC Hakan kotistadion on Valkeakosken Tervasaaressa sijaitseva Tehtaan kenttä. Tekonurmikenttä ja harjoituspukuhuone ovat Valkeakosken kunnan liikuntatoimen hallinnoimia. Stadionkokonaisuuteen kuuluvat tekonurmikentän lisäksi FC Hakan hallinnoimat katetut katsomot, lämmitettävä puukatsomo, VIP-aitiot ja kokoustilat, lisäpukuhuoneet, päätykatsomon takana sijaitseva nurmikenttä, ravintola sekä lasten leikkipaikka.
Tehtaan kenttä on vihitty käyttöön 25. heinäkuuta 1937. Jo ennen tätä kenttää käytettiin kuitenkin erilaisten urheilutapahtumien pitopaikkana 1930-luvulta lähtien. Pikkukentän rakentaminen nykyisen Tehtaan kentän paikalle alkoi jo vuonna 1933. Kentällä oli yleisurheilupaikat 1990-luvulle asti, minkä jälkeen siitä tuli pelkästään jalkapallokenttä. Stadionilla on yhteensä noin 3 400 istumapaikkaa. 
Kentän vanhin katsomo oli peräisin 1930-luvuna alkupuolelta, mutta se paloi 1990-luvulla jolloin tilalle rakennettiin vuonna 1996 uusi puukatsomo. Kivirakenteinen katsomo on rakennettu vuonna 1960 ja päätykatsomo vuonna 2001. Ensimmäiset valot kentälle asennettiin vuonna 1960, mutta ne purettiin vuonna 1975. Nykyiset valot on asennettu vuonna 1998. Vuonna 2014 luonnonnurmen tilalle asetettiin keinonurmi, jonka pinta uudistettiin vuonna 2022. Tekonurmikentän koko on 68 metriä kertaa 105 metriä. Kentän lounaispäädystä avautuu kentältä ja katsomoista näköala UPM-Kymmene -konserniin kuuluvaan Tervasaaren paperitehtaaseen, josta kenttä saa nimensä.
Kannattajat.
Kannatuskulttuuria FC Hakan koti- ja vieraspeleissä pitää yllä vuonna 2004 alkunsa saanut kannattajaryhmä, joka on vuodesta 2006 tunnettu nimellä "Hakapeliitat". Hakapeliitat ovat ryhmittäytyneet Tehtaan kentän paviljongin puoleiseen osaan. Otteluissa kannatusta ilmennetään muun muassa banderolleilla ja kannatuschanteilla. Hakapeliitat on avoin ja järjestäytymätön ryhmä ja fanikatsomo on kaikille avoin katsomonosa. Otteluiden ulkopuolella kannattajat ovat tukeneet seuran toimintaa muun muassa talkootyön kautta.
Pelaajat ja valmentajat.
Nykyinen joukkue.
"Tilanne 25. elokuuta 2025."
Entisiä pelaajia.
Hakan tunnetuin kasvatti on Juhani Peltonen, joka valittiin neljä kertaa Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi. Peltonen pelasi Hampurin HSV:ssa kaudet 1964–1966. Muita Valkeakoskella syntyneitä A-maajoukkueessa pelanneita kasvatteja ovat Antti Nieminen, Veijo Valtonen, Olli Mäkinen, Markku Kumpulampi, Esko Malm, Mauri Tuuri, Asko Mäkilä, Matti Pitko, Mauri Paavilainen, Juhani Tapola, Markku Lahti, Markku Närvä ja Jussi Nuorela.