Puhos (ostoskeskus)

Puhos on vuonna 1965 avattu ostoskeskus Helsingin Puotinharjussa. Sen suunnitteli Erkki Karvinen, ja valmistuttuaan se oli Suomen suurin ostoskeskus. Ostoskeskukseen liittyy myös autohalli ja katolla sijaitseva pysäköintialue. 
Ostoskeskus on rapistunut vuosien saatossa ja menettänyt elinvoimaansa viereen rakennetulle Kauppakeskus Itikselle. 2000-luvulla se on kuitenkin kehittynyt maahanmuuttajataustaisille yrittäjille ja asiakkaille tärkeäksi kohtaamispaikaksi.
Nimen alkuperä.
Helsingin lähiöihin alkoi nousta kauppakeskittymiä 1950- ja 1960-lukujen vaihteessa, mutta niiden nimeämisestä ei päästy yksimielisyyteen. Englannin kielen "Shopping center" -termi käännettiin suomeksi joko "ostokeskukseksi" tai "ostoskeskukseksi". "Nykysuomen sanakirjassa" 1961 termi oli kirjattu "osto(s)kesku"s, mutta tietosanakirjoissa ostoskeskus on ollut suositumpi. Slangissa nimitys on "ostari".
"Uusi Suomi" julisti 1961 lukijakilpailun, jossa etsittiin uutta nimeä osto(s)keskukselle. Viimeiseen karsintaan pääsi kaksi vaihtoehtoa: "ostola" ja "puhto". Ostola oli selkeästi suositumpi, ja puhtoa esitti vain yksi kilpailija — mutta tämä olikin akateemikko ja kansatieteilijä Kustaa Vilkuna. Hän oli saanut idean sanaan Keski-Pohjanmaan murteesta, jossa puhto merkitsi kylän keskeistä, tiheintä osaa. Vilkuna arveli puhto-sanalla olevan myös yhteys Kiteellä sijaitsevaan Puhoksen kylään.
Puhto voitti lopulta "Uuden Suomen" raadin äänestyksessä, vaikka sana ei tuonutkaan kenellekään mieleen ostoskeskusta. Raadista osa oli kuitenkin ihastunut Vilkunan esittämään tarinaan unohtumassa olevasta sanasta, jonka saattoi uusiokäytöllä pelastaa yleiskieleen. Toisaalta Vilkunan vaikutusvalta saattoi myös vaikuttaa päätökseen. Lautakunta piti kuitenkin Puhos-sanaa puhtoa parempana: ”Se on joka tapauksessa eräiden ostoskeskusmaisten kylien nimi, se on helppo ääntää ja taivuttaa, ja se ei kielitajussa liity puhdas-sanaan”, raati perusteli. 
Suomen Akatemian kielilautakunta piti puhto- ja puhos-sanojen yhteyttä perustelemattomana, eikä puoltanut sanan yleistä käyttöönottoa. Vilkuna yritti pitää sanaa esillä, mutta se ei lopulta päätynyt yleiseen käyttöön. Mutta kun Puotinharjun ostoskeskus avattiin 1965, sen tiedotteissa puhuttiin puhoksesta, ja myöhemmin sen katolle nostettiin Puhos-kyltti. Yleisnimen sijaan Puhos vakiintui ostoskeskuksen erisnimeksi. Kielitoimiston Taru Kolehmaisen mukaan nimi myös sointuu hyvin Puotinharjun yhteyteen ja sen voi helposti mieltää Puotinharjun ostoskeskuksen lyhenteeksi.
Historia.
Ostoskeskuksen ensimmäinen osa rakennettiin vuosina 1964–1965 kasvavaan Puotinharjun kaupunginosaan. Ensimmäinen osa oli muodoltaan viuhkamainen ja se oli valmistuttuaan 1965 Suomen suurin ostoskeskus 6 429 m² lattiapinta-alallaan. Keskelle Puhosta rakennettiin suihkulähde, ja alueella sijaitsi myös ruohoinen viheriö ja lasten leikkipaikka. Puhoksessa oli myös yhdet Suomen ensimmäisistä ulkona sijaitsevista liukuportaista.
1980-luvun lopulla Puhosta laajennettiin itään päin kahteen otteeseen, minkä myötä liiketilan määrä kasvoi 15 040 m²:iin. Uusista liiketiloista tehtiin aiempaa suurempia. Suunnitelmat laati Erkki Karvisen toimisto. Ensimmäinen laajennus oli kaksikerroksinen, laatikkomainen lisärakennus, joka yhdistettiin vanhaan osaan jalankulkukatoksella. Samalla rakennettiin mainostorni ja sisäpihan suihkulähde täytettiin. Myöhemmän laajennuksen yhteydessä näkymä aiemmin avoimelle sisäpihalle suljettiin kaksikerroksisella rakennuksella. Lisäksi rakennusmassaa jatkettiin koilliseen.
Vuonna 1984 Puhoksen viereen avattu kauppakeskus Itis (silloin nimeltään Itäkeskus) alkoi viedä Puhokselta asiakkaita. 1990-luku oli ostoskeskukselle huonointa aikaa, mutta kaupankäynti virkistyi 2000-luvun puolella. Tuolloin erityisesti maahanmuuttajataustaiset yrittäjät perustivat ostoskeskukseen liikkeitä.
Ostoskeskuksessa toimi aikoinaan merkittäviä yrityksiä kuten Jysk, F-Musiikki, Isku, HessuMobiili, Intersport, S-market ja Alepa, joista vain Jysk ja S-market muuttivat Itikseen. Myös turkulaisella Mini-Hinta-tavaratalolla oli myymälä Puhoksessa.
Tulevaisuus.
Puhos on peruskorjauksen tarpeessa. Uusimpien laajennusosien purkamista on suunniteltu ja niiden tilalle on kaavailtu kerrostaloja. Helsingin kaupunki ei ole halukas jatkamaan vuoden 2020 loppuun tehtyä vuokrasopimusta nykyisillä toiminnoilla. Sponda, Ilmarinen, Kesko ja HOK-Elanto omistavat ostoskeskuksesta 75 prosenttia ja pienomistajat lopun 25 prosenttia. Maahanmuuttajataustaiset yrittäjät haluaisivat kehittää ostoskeskusta maahanmuuttajien hyödykkeiden ja palveluiden keskittymänä.
Ilmarisella, Keskolla ja HOK-Elannolla oli esisopimus osakkeidensa myynnistä pohjoismaiselle kiinteistökehitysyhtiö NREP:lle, jolle myös Helsingin kaupunki myönsi vuoden 2020 loppuun asti voimassa olevan suunnitteluvarauksen elokuussa 2018. Marraskuussa 2018 NREP kuitenkin kertoi luopuvansa hankkeesta, koska osa Puhoksen osakkaista vastusti sitä niin voimakkaasti. Kiinteistöosakeyhtiö Puhos oli varoittanut kaupunkia antamasta suunnitteluvarausta NREP:lle, vedoten nykyisen vuokralaisen oikeuteensa anoa jatkoa vuokrasopimukselle vuoden 2019 loppuun asti. 
NREP:n suunnitelmassa kaksi kolmesta rakennusosasta olisi purettu ja niiden tilalle olisi rakennettu 30 000 kerrosneliötä asuntoja. Vanha viuhkamainen puoli oli tarkoitus säilyttää ja kunnostaa. Pienosakkaat olisivat jatkaneet tiloissa vuokralaisina, mikä olisi tarkoittanut osakkuuden vaihtumista vuokrasuhteeksi. NREP suunnitteli ostavansa pienomistajat ulos, mutta tarjotut summat olivat niin pieniä, että osa pienomistajista piti niitä "Helsingin Sanomien" tietojen mukaan loukkaavina.
Palvelut.
Ostoskeskuksessa on noin 20 liikettä. Ostoskeskuksessa on paljon maahanmuuttajataustaisten yrittäjien liikkeitä, kuten elintarvikeliike Alanya Oriental Market ja kahvila Banadir.
Helmikuussa 2018 viranomaiset suorittivat ostoskeskuksessa yhteisen valvontaoperaation. Yksi liike suljettiin välittömästi laittoman liiketoiminnan vuoksi. Osassa liikkeistä paloturvallisuusasioissa oli selkeitä puutteita.