Seure

Seure Henkilöstöpalvelut Oy (vuoteen 2005 Helsingin Työvoimapalvelu Oy) on suomalainen henkilöstövuokrausyritys. Sen omistajia ovat muun muassa pääkaupunkiseudun kunnat ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS. Yhtiö välittää esimerkiksi hoitajia sairaaloihin ja sijaisia päiväkoteihin. 
Yhtiön toiminta on voittoa tavoittelematonta.
Historia.
Yhtiön perustaminen (1990).
Seure alkoi toimia toukokuussa 1990 nimellä Työvoimapalvelu Oy. Helsingin kaupungin perustaman "reppufirman" tavoitteena oli välittää työvoimaa erityisesti terveys- ja sosiaalipalveluihin. Kaupunki halusi säästää luomalla oman työvoiman välitysyhtiön sen sijaan, että olisi käyttänyt yksityisiä yrityksiä, 
jotka olivat houkutelleet työntekijöitä paremmilla palkoilla ja joustavimmilla työajoilla. Yhtiön ensimmäiseksi toimitusjohtajaksi valittiin Anneli Ollila ja hallituksen puheenjohtajaksi apulaiskaupunginjohtaja Antti Viinikka ja varapuheenjohtajaksi hänen kollegansa Heikki S. von Hertzen. Keikkatyöläiset saivat maksun työstään heti työrupeaman jälkeen ja saattoivat päästä töihin jo samana päivänä, kun kertoivat olevansa käytettävissä. Yhtiö auttoi myös Helsingin kaupungin pysyvän henkilöstön rekrytoinnissa. Yhtiön toiminta oli voittoatavoittelematonta, joten Helsingin virastojen maksamat välityspalkkiot jäivät pieniksi. Runeberginkatu 4:ssä toimintansa aloittanut toimisto välitti määräaikaista ja tilapäistä työvoimaa terveydenhuollon ja sosiaalialan tehtäviin sekä lasten päivähoitoon, toimistoihin, siivouspuolelle sekä ateriapalveluihin.
Työvoimapalvelu Oy (1991–2004).
Vuonna 1991 Työvoimapalvelu ensimmäinen toimipiste avattiin Kampissa.
Vuonna 1993 yhtiöllä oli viisi työntekijää ja keskimäärin 300 vuokratyöntekijää kuukaudessa. Opettajien sijaisvälitys aloitettiin.
Vuonna 1994 Helsingin kaupunki perusti Palmian, josta tuli Työvoimapalveluiden suurin asiakas.
Vuonna 1996 yhtiöllä oli 11 työntekijää ja noin 640 keikkalaista kuukausittain. Heitä välitettiin erityisesti päivähoitoon, siivoukseen, kotipalveluun ja toimistotöihin.
Espoosta tuli yhtiön asiakas vuonna 1998, Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS:ista tuli asiakas vuotta myöhemmin.
Vuonna 2000 yhtiö liittyi Palvelulaitosten työnantajayhdistys PTY:n jäseneksi ja alkoi käyttää kahta sen työehtosopimusta. Toimistossa oli 34 työntekijää.
Vuonna 2001 Työvoimapalvelu Oy työllisti kuukausittain noin 1300 työntekijää eripituisiin työsuhteisiin. Tyypillisen keikan pituus oli 3–5 päivää. Yhtiö vuokrasi työvoimaa pääasiassa Helsingin psykiatrisille sairaaloille sekä Helsingin ja Uudenmaan sairaanhoitopiiri HUS:lle ja Espoon kaupungille.
Vuonna 2002 Suomen kokonaistyövoimasta henkilövuokrauksella työllistyviä oli 0,3 prosenttia, kun koko EU:ssa osuus oli 2 prosenttia. Työvoimapalvelu Oy:n osuus markkinasta oli yhdeksän prosenttia. Yhtiön asiakkaaksi tuli Säilöönottokeskus.
Kauniaisista tuli asiakas vuonna 2003.
Keväällä 2004 toimitusjohtaja Anneli Ollila jäi eläkkeelle ja hänen seuraajanaan Helsingin Työvoimapalvelussa aloitti Arto Antman. Syksyllä yhtiö alkoi välittää myös lääkäreitä. Yhtiön liikevaihto oli noin 20 miljoonaa euroa.
Seure Henkilöstöpalvelut Oy (2005–).
Toukokuussa 2005 Helsingin Työvoimapalvelu Oy:n nimeksi tuli Seure Henkilöstöpalvelut Oy. Seure oli lyhenne sanoista seudullinen rekrytointi. Samalla yhtiöön tuli kaksi uutta omistajaa: Espoo ja Vantaa, jotka saivat kumpikin 20 prosentin osuuden. Yhtiön toimitusjohtajana jatkoi Arto Antman.
Seure avasi sivutoimipisteet Vantaalle ja Espooseen vuonna 2007. Yhtiö työllisti kuukausittain noin 3000 keikkalaista. Harri Virta aloitti Seuren toimitusjohtajana vuonna 2008.
Vuonna 2012 Seuren omistajien joukkoon liittyivät Kaunaisten kaupunki, Vantaan tilapalvelut ja Omnia. Toimistolla työskenteli 106 henkilöä, keikkalaisia oli kuukausittain noin 4050. Anne Sivulasta tuli Seuren toimitusjohtaja vuonna 2013. Seuraavana vuonna HUS liittyi omistajien joukkoon ja yhtiö muutti Sörnäisiin.
Vuonna 2019 Seuren liikevaihto oli 128 miljoonaa euroa, edelliseen vuoteen verrattuna kasvua oli 30 prosenttia. Keski-Uudenmaan Sote-kuntayhtymä liittyi yhtiön omistajiin.
Maaliskuussa 2020 kerrottiin, että Seure oli tehnyt sopimuksen noin sadan filippiiniläisen sairaanhoitajan tuomisesta Suomeen vuosittain. Ennen Suomeen saapumista hoitajille opetetaan suomen kieltä puolen vuoden ajan. Heille tarjotaan myös kulttuuriin sopeutumiseen liittyviä palveluja. Pian Suomeen saavuttuaan he voivat aloittaa työn hoitajina tai hoiva-avustajina ja siirtyä sairaanhoitajan tehtäviin täydennyskoulutuksen ja Valviran laillistuksen jälkeen. Korona vaikeutti yhtiön toimintaa. Alkuvuonna sen kautta työskenteli noin 15 700 työntekijää, pandemia-aikana vain noin 10 0000. Pahimpina viikkoina työvoiman kysyntä laski 70 prosenttia. Esimerkiksi kouluihin, päiväkoteihin, museoihin tai kirjastoihin ei tarvittu vuokratyöntekijöitä. Seure sai Valtiokonttorilta yrityksille suunnattua kustannustukea. Seuren liikevaihto oli yli 114 miljoonaa euroa. Yhtiön suurimmat omistajat olivat Helsinki (56 %), Espoo ja Vantaa, joilla kummallakin on noin 20 prosentin omistus.
Keväällä 2021 hoitajien tarve kasvoi pääkaupunkiseudulla niin potilastietojärjestelmä Apotin käyttöönoton kuin koronankin vuoksi. Sijaisiksi yritettiin houkutella esimerkiksi lentoemäntinä työskennelleitä hoitajia, opiskelijoita ja eläkeläisiä. Hoitajapulan vuoksi Seure ei voinut syksylläkään tarjota niin paljon sijaisia, kuin sen asiakkaat olisivat tarvinneet. Koronatilanteen vuoksi hoitajia tarvittiin suuria määriä niin testaajiksi kuin rokottajiksikin. Filippiiniläisten sairaanhoitajien rekrytointiin liittyvä pilottiprojekti käynnistyi, testiin pääsi mukaan 20 hoitajaa.
Maaliskuussa 2022 toimitusjohtaja Anne Sivulan seuraajana aloitti Anu Tuomolin.
Organisaatio.
Yhtiön omistajia ovat pääkaupunkiseudun kunnat Helsinki, Vantaa ja Espoo, Vantaa ja Kauniainen, HUS-kuntayhtymä, Keski-Uudenmaan hyvinvointialue, Länsi-Uudenmaan hyvinvointialue, Vantaan ja Keravan hyvinvointialueet sekä Vantaan Tilapavelut Vantti, Koulutuskuntayhtymä Omnia, Espoo Catering ja Seure Henkilöstöpalvelut. Suurimmat omistajat ovat Helsinki (56 %), Vantaa (14 %) ja Espoo (12 %).
Vuonna 2022 Seuren kautta työskenteli vuosittain yli 15 000 vuokratyöntekijää, esimerkiksi sairaaloissa, vanhustenhuollon kohteissa, terveysasemilla, päiväkodeissa ja kouluissa. Yhtiö työllistää paljon esimerkiksi vastavalmistuneita ja välivuotta lukion jälkeen viettäviä nuoria. Henkilöstövuokraajan kautta heillä on mahdollisuus tutustua moneen eri työnantajaan ja työhön.
Vuonna 2017 tehdyssä kyselyssä yli 3000 Seuren vuokratyöntekijää kertoi muun muassa siitä, miksi he haluavat tehdä keikkatyötä. Sen etuina pidettiin esimerkiksi sitä, että omiin vuoroihin ja niiden määrään pystyi vaikuttamaan paremmin kuin vakituisessa työsuhteessa. Keikkatyöläisistä vain kuusi prosenttia kertoi kohdanneensa työpaikoilla syrjivää kohtelua. 
Toiminta.
Seuren toiminta on voittoa tavoittelematonta. Käytännössä se tarkoittaa sitä, että jos jonakin vuonna syntyy reilusti voittoa, seuraavana vuonna palvelut hinnoitellaan maltillisemmin. Kun katteet pidetään pieninä, yhtiölle ei jää myöskään puskuria mahdollisia heikompia aikoja varten.
Vaikka Seure on julkisomisteinen, sen toiminta vastaa yksityisten vuokratyöyritysten toimintaa. Käytännössä sen työntekijät valitsevat missä ja milloin he työskentelevät sekä kuinka paljon he ylipäätään tekevät työtä. Yhtiö välittää asiakkailleen työntekijöitä esimerkiksi perusterveydenhoitoon, sairaaloihin, päiväkoteihin museoihin, kirjastoihin, kotihoitoon, seniorikeskuksiin, psykiatriaan ja vammaispalveluihin. Sijaisten tarve kasvaa esimerkiksi flunssakausina.
Seuren vuokratyöntekijöiden joukossa on esimerkiksi lastentarhanopettajia, lastenhoitajia, erityislastentarhanopettajia ja lastensuojelun ja päihdehuollon ohjaajia.
Seuren resurssikeskuspalvelussa asiakkaat voivat sijoittaa niin oman hoitohenkilöstönsä kuin Seuren sijaistenkin resurssit tasaisesti, jottei esimerkiksi jonkun osaston vajeet aiheuta potilas- tai asiakasturvallisuuden vaarantumista.
Seuren hoitajien palkat ovat hivenen suurempia kuin kaupunkien omien hoitajien palkat. Eroa selitetään sillä, että varahenkilönä toimiminen on vaativampaa, kun työkohteet voivat vaihtua nopeasti.