Liperin kirkko

Liperin kirkko on Liperin evankelis-luterilaisen seurakunnan pääkirkko. Se sijaitsee Liperin kunnan keskustaajamassa Pohjois-Karjalassa. 
Historiaa.
Liperin seurakunta on erotettu omaksi pitäjäkseen 1630 Kiteen pitäjästä. Ensimmäinen, puinen kirkkorakennus valmistui 1640-luvulla, mutta venäläiset polttivat sen jo 1656 ruptuurisodan aikana. Seuraava puinen ristikirkko, Pyhän kolminaisuuden kirkko rakennettiin 1669. Se jäi pois käytöstä ränsistyneenä 1760-luvulla ja purettiin 1774. Uusi, puinen ristikirkko oli valmistunut jo muutamaa vuotta aikaisemmin 1760. Se oli tyypiltään kaksoisristikirkko ja sen oli rakentanut Eskil Collenius. Tämä kirkko purettiin pois 1836, sillä Indententinkonttorissa oli valmistunut jo 1828 piirustukset uutta kirkkoa varten. Tämä neljäs puukirkko valmistui 1838-39, se oli Carl Ludvig Engelin suunnittelema kirkko, jossa oli tilaa 3 000 seurakuntalaista varten, mutta se paloi pian valmistumisensa jälkeen vuonna 1842. Sen rakenusmestarina oli Axel Magnus Tolpo, nykyisen kirkon rakennusmestarin isä. Kirkko oli nelisakarainen ristikirkko, jossa oli sakaroiden sisäkulmissa matalammat, runkohuoneeseen liittyvät laajennukset. Runkohuoneen keskikohdalla oli nelikulmainen kupupäätteinen keskustorni. Kirkossa oli erillinen kellotapuli.
Viides kirkko.
Seurakunnan nykyinen kirkko on viides kirkko. Punatiilikirkon on suunnitellut ruotsalainen arkkitehti Georg Theodor Chiewitz ja se on rakennettu vuosina 1854–1858. Kirkon rakennustöistä vastasi Theodor Johan Tolpo, kirkonrakentaja kolmannessa polvessa. Seurakuntalaiset toivoivat uutta kirkkoa suunniteltaessa siitä puurakenteista ja mahdollisimman edullista. Senaatti ei kuitenkaan antanut lupaa puisen kirkon rakentamiseen ja niin Liperiin valmistui Pohjois-Karjalan ensimmäinen tiilikirkko. Arkkitehtuuriltaan kirkko edustaa uusgotiikan varhaista vaihetta. Kirkko on peittämättömästä punatiilestä rakennettu tornillinen pitkäkirkko. Runkohuoneen päädyistä erkanevat lyhyet poikkisakarat, jotka toimivat porrashuoneina. Korkea torni on kahdeksankulmainen. Kirkkosali on kolmilaivainen. Sisäkatto on puurakenteinen. Kirkkoa on korjattu useaan otteeseen, viimeksi 1960 ja 1972.
Liperin kirkon alttaritaulun on vuonna 1842 maalannut Pietarissa asunut suomalainen taidemaalari Berndt Godenhjelm. Alttaritaulussa on kuvattuna Kristus ristillä. Kirkko on koristeltu sisältä runsailla taiteilija Emil Ruokolaisen maalaamilla sisämaalauksilla ja sen urkuparvelle on sijoitettu vuonna 1879 hankitut 16-äänikertaiset Zachariassen-urut, ensimmäiset laatuaan Pohjois-Karjalassa. Kirkon tornissa on kaksi Ruostissa vuonna 1843 valettua kelloa, jotka oli hankittu kirkkoherra Anders Josef Europaeuksen toimesta. Kirkon tornissa sijaitsee pieni kirkkomuseo. Kirkkoon mahtuu noin 1 500 henkilöä.
Liperin seurakunnan muut kirkot.
Liperin seurakunnalla on nykyisin pääkirkkonsa lisäksi käytössään vuonna 1953 valmistunut Viinijärven kirkko sekä seurakuntatalo 1970-luvulla valmistunut Ylämyllyn taajamassa. Ensimmäinen seurakuntatalo, joka oli 1970-luvulta korvattiin vuonna 2008 valmistuneella uudella rakenuksella. Seurakuntatalossa vietetään säännöllisesti myös jumalanpalveluksia. Heinäveden seurakunta liitettiin Liperin seurakuntaan vuoden 2022 alusta ja siten Heinäveden kirkko on myös Liperin seurakunnan kirkko.
Liperin seurakunta.
Liperin seurakunta on perustettu vuonna 1631, pian vuonna 1617 solmitun Stolbovan rauhan jälkeen, jolloin Pohjois-Karjala oli yhdistetty Ruotsin alaisuuteen. Alkuperäisestä Liperin seurakunnasta on eronnut vuosisatojen saatossa viitisentoista eri seurakuntaa, eli kaikki Joensuun seudun nykyiset seurakunnat. Viinijärven seurakunta, joka toimi itsenäisenä seurakuntana vuodesta 1959, sulautettiin takaisin Liperin seurakuntaan 1995.
Liperin seurakunnassa oli vuonna 2006 noin 9 600 jäsentä, Seurakunnan väkimäärä on noussut, sillä 31. joulukuuta 2009 jäseniä oli 9 763.