Zerbst/Anhalt

Zerbst/Anhalt (lyhyemmin Zerbst) on kaupunki Saksi-Anhaltin osavaltiossa itäisessä Saksassa. Kaupungin historia alkaa 900-luvulta. Zerbstin keskiaikainen arkkitehtoninen perintö tuhottiin suurelta osin toisessa maailmansodassa, mutta sittemmin sitä on restauroitu.
Maantiede.
Zerbst sijaitsee Pohjois-Saksan alangolla Flämingin kulttuuriseudulla noin 70 kilometriä Leipzigista pohjoiseen ja runsaat 100 kilometriä Berliinistä lounaaseen. Etäisyys Saksi-Anhaltin pääkaupungista Magdeburgista on noin 40 kilometriä kaakkoon.
Zerbst rajautuu lännessä ja etelässä Elbeen, jonka keskijuoksu jakaa sirpin muotoisen Anhalt-Bitterfeldin piirikunnan etelä- ja pohjoisosaan. Zerbst on pinta-alaltaan Saksan suurimpia kaupunkeja, ja se muodostaa yksinään piirikuntansa pohjoisosan. Elben eteläpuolella on Zerbstin naapurikaupunkina Aken. Koillisessa Zerbst rajautuu Brandenburgin osavaltioon.
Zerbst/Anhalt muodostettiin tammikuussa 2010. Tuolloin Zerbstin kaupunkiin liitettiin Verwaltungsgemeinschaft Elbe-Ehle-Nuthe, joka oli tammikuussa 2005 perustettu hallintoyksikkö. Alueella virtaavien jokien mukaan nimetty yksikkö koostui yli 20:stä aiemmin itsenäisestä maalaiskunnasta ja Lindaun pikkukaupungista. Hallintoyksikön alueella asui vuonna 2006 noin 9 400 ihmistä. Heinäkuussa 2007 yksikön pohjoisia maalaiskuntia siirrettiin Jerichower Landin piirikuntaan.
Kaupunkikuva.
Zerbstin vanhassa kantakaupungissa on säilynyt toisen maailmansodan tuhoilta yksittäisiä rakennuksia, mutta ne eivät enää muodosta kaupunkikuvallisesti yhtenäistä kokonaisuutta. Nykyinen rakennuskanta on pääosin 1900-luvun jälkipuoliskolta.
Historia.
Zerbst oli aikoinaan slaavilainen hallintopaikka ja siitä on varhaisin asiakirjamaininta Brandenburgin hiippakunnan dokumentissa vuodelta 948 muodossa "Cievisti". Kaupunki alkoi kasvaa vanhan, vallihaudan suojaaman linnoituksen ympärille. Zerbst ajautui Anhaltin kreivin läänityksiin ja siitä kehittyi 1300- ja 1400-luvuilla yksi keskisen Saksan merkittävistä kaupungeista: kaupankäynti, käsityöläisyys, maatalous ja oluenpano loivat vaurautta.
Keskiaikaisesta kukoistuskaudesta on muistona muun muassa Butterjungfer-patsas. Zerbstiin rakennettiin kolme luostaria ja kaksi kirkkoa, ja 1430-luvulla kaupungin ympärille rakennettiin muuri, joka edelleen ympäröi vanhaakaupunkia. Niin sanottu uskonpuhdistus saavutti Zerbstin varhain - naulasihan Martti Luther teesinsä kirkonoveen Wittenbergissä, joka sijaitsee vain muutaman kymmenen kilometriä Zerbstistä itään. 1600-luvulla käyty kolmikymmenvuotinen sota aiheutti suurta tuhoa kaupungille. Sotatuhojen lisäksi ruttoepidemia tappoi suuren osan Zebstin väestöstä.
Vuodesta 1603 vuoteen 1793 Zerbst oli Anhalt-Zerbstin ruhtinaskunnan residenssikaupunki. Ruhtinaskuntaan kuului eksklaavina myös Jever Pohjanmeren rannalla. Strategisesti merkityksetön Zerbstin keskiaikainen keskusta pommitettiin 16. huhtikuuta 1945 lähes maan tasalle, minkä jälkeen alkoi jälleenrakennus. Saksojen jälleenyhdistymisen jälkeen Zerbstissä on panostettu kaupungin historiallisen perinnön vaalimiseen.
Talous ja liikenne.
Zerbstissä toimii erinäisiä keskisuuria käsityö- ja palveluyrityksiä. Paikalliset teollisuusalueet on rakennettu kiinteästi kantakaupungin kylkeen; niillä harjoitetaan muun muassa koneenvalmistusta ja elintarviketeollisuutta.
Rataosuus Trebnitz–Leipzig kulkee Zerbstin halki. Zerbstin rautatieasema muutettiin vuonna 2013 rautatieliikennepaikaksi (Haltepunkt). Maantieliikenteen tärkeimmät yhteydet ovat Bundesstraße 184 (Leipzig–Magdeburg) ja 187a (Köthen–Zerbst). Zerbstin lähimmät moottoritieyhteydet ovat BAB 2 ja BAB 9. Lähin kansainvälinen lentoasema on Flughafen Leipzig/Halle.
Lindau.
Zerbstin pohjoisosassa sijaitseva Lindau oli vuoteen 2010 itsenäinen kaupunki. Sen historiallisia muistomerkkejä on rauniolinna Burg Lindau, jonka historia alkaa 800- tai 900-luvulta alueelta löydettyjen slaavilaisten jäännösten perusteella. Ensimmäinen maininta linnasta on vuodelta 1179. Myös Quastin kylässä Lindaun keskustan koillispuolella oli aikoinaan linna. Vuonna 1315 sen omisti Ulricus Quast, joka oli anhaltilaisen Quastin aatelissuvun kantaisä. Lindaussa on myös myöhäisromaaninen kirkko.
Lindaussa asui vuonna 2015 runsaat tuhat ihmistä ja sen pinta-ala on noin 35 neliökilometriä. Lindauhin liitettiin 1950 maalaiskunnat Kerchau, Lietzo ja Quast.