Kaunas

Kaunas (, kovne) on Liettuan toiseksi suurin kaupunki ja maan entinen pääkaupunki. Se sijaitsee Liettuan keskiosassa, maan kahden suurimman joen Niemenin ja Nerisin yhtymäkohdassa ja Via Baltican varrella. Kaupungissa asui vuoden 2012 alussa runsas 311 000 asukasta.
Kaunasia kutsutaan usein "opiskelijoiden kaupungiksi", sillä kaupungin yliopistossa on yli 25 000 opiskelijaa. Kaunas on väestörakenteeltaan erittäin liettualainen verrattuna maan pääkaupunkiin Vilnaan, jossa on myös puolalaista ja valkovenäläistä vaikutusta. Toisaalta Liettuassa korostetaan historiallisesta syystä sitä, että nimenomaan Vilna on Liettuan pääkaupunki siksi, että se oli itsenäisyyden alkuvuosina Puolan miehittämä ja Kaunasin korostettiin aina olevan väliaikainen pääkaupunki. Se, että Vilna oli Puolan miehittämä, aiheutti jännittyneisyyttä Liettuan ja Puolan tasavaltojen suhteisiin, koska Liettuassa Vilnan takaisin saaminen oli suuri periaatteellinen poliittinen kysymys. Siksi Puolan ja Liettuan vastakkainasettelu 1930-luvulla haittasi muun muassa reunavaltiopolitiikkaa.
Se, että Vilna on Liettuan pääkaupunki mutta Kaunas hyvin liettualainen kaupunki, ilmaistaan sanonnalla: "Vilna on Liettuan pääkaupunki, kun taas Kaunas on liettualaisten pääkaupunki." Kaupunkien liettualaisittain suurehko koko luo niiden välille kilpailuasetelman.
Historia.
Perimätiedon mukaan Kaunas on perustettu 1030, mutta ensimmäinen maininta kaupungista on vasta vuodelta 1361. Kaunas liittyi 1441 Hansaliittoon, ja jo 1500-luvulla kaupunki oli yksi Liettuan suuriruhtinaskunnan tärkeimmistä; vuodesta 1569 suuriruhtinaskunta oli osa Puola-Liettuaa. Vuonna 1665 Venäjän armeija hyökkäsi kaupunkiin useita kertoja. Kaupunki kärsi kulkutaudeista 1657 ja 1708, ja kaiken lisäksi Ruotsi miehitti kaupunkia 1701. Lopullisen Puolan jaon jälkeen 1795 kaupunki siirtyi Venäjän hallintaan. Se kuului aluksi Vilnan kuvernementtiin, mutta oli myöhemmin vuodesta 1843 Kaunasin kuvernementin eli Kovnon kuvernementin keskuskaupunki. Kun Venäjän ja Saksan välinen rautatieyhteys vuonna 1862 valmistui, Kaunasista tuli tärkeä risteysasema. Vuosisadan lopussa Kaunasin väestöstä oli noin 36 prosenttia juutalaisia.
Kun Liettua itsenäistyi vuonna 1918, Vilnan kaupunki siirtyi Puolan hallintaan ja Kaunasista tuli maan pääkaupunki vuoteen 1939 asti. Tuolloin Kaunasin virallinen titteli oli "väliaikainen pääkaupunki ()". Kun Neuvostoliitto miehitti maan, Vilnasta tuli jälleen pääkaupunki. Toisen maailmansodan saksalaismiehityksen aikana kaupunki kärsi huomattavia vaurioita ja noin 30 000 kaupungin juutalaista surmattiin. Näihin tapahtumiin voi tutustua nykyään museona toimivassa Yhdeksännessä linnakkeessa.
Ilmasto.
Seuraavassa oleva taulukko kuvaa Kaunasin ilmastollisia arvoja. Tiedot ovat ilmastolliselta vertailujaksolta 1961–1990 ellei toisin mainita.
Väestö.
Väestön kehitys.
Taulukon jotkut lukuarvot ovat peräisin artikkelin aiemmasta versiosta.
Etninen jakauma.
Väestönlaskennan (2011) tilastojen valossa kaupunki on väestöltään selvästi keskimääräistä liettualaiskaupunkia liettualaisempi. Kaupungin väestön etninen jakauma oli tällöin:
Liikenne.
Kaunasissa on 16 johdinauto- ja 34 bussilinjaa. Kaupunki on yksi Baltian suurimmista jokisatamista, ja kaupungin sijainti Liettuan keskiosassa tekee siitä tärkeän logistisen keskuksen. Vuonna 1953 uudelleen rakennettu Kaunasin rautatieasema tarjoaa junayhteyden Vilnaan, samoin kuin esimerkiksi Kaliningradiin, Minskiin ja Varsovaan. Kaunasin lentoasema sijaitsee 14 kilometriä keskustasta koilliseen.
Urheilu.
Kaunas on liettualaisen koripallon pääkaupunki. Kaupungin kahdesta pääsarjatasolla pelaavasta seurasta tunnetumpi on BC Žalgiris, lähes jokavuotinen Liettuan ja Baltian koripalloliigan voittaja.
Kaupungissa toimii Liettuan pääsarjassa pelaava jalkapallojoukkue FBK Kaunas.
Nähtävyyksiä.
Kaunasin vanhakaupunki.
Kaunasin vanhakaupunki sijaitsee Niemeninjoen ja Neris-joen yhtymiskohdassa. Kaupungin perustana on Kaunasin vanha linnoitus, Kaunasin linna. Kaunasin vanha kaupungintalo sijaitsee raatihuoneentorilla.
Kirkot.
Kaunasin linnan vieressä on fransiskaanien Pyhän Yrjön kirkko, joka Liettuan sosialistisen neuvostotasavallan aikana toimi varastona. Jeesuksen ylösnousemuksen kirkon katolla on näköalatasanne kaupunkiin.
Museot.
Kaupungin museoihin kuuluvat muun muassa Vytautas Suuren sotamuseo joka on myös 20 litin setelin kuva-aihe, Kaunasin keramiikkamuseo, Kaunasin viestintämuseo, Japanin suurlähettiläänä toimineen Chiune Sugiharan kotimuseo, Paholaismuseo ja Liettuan koulutusta 1400-luvulta eli Liettuan vanhimpien yliopistojen perustamisesta nykyaikaan esittelevä Koulutusmuseo.