Arwad

Arwad on saari Syyriassa Välimeren rannikolla lähellä Tartusin kaupunkia. Saaren asukkaat tunnettiin historiallisesti etenkin laivastoistaan. Saari on pieni, mutta tiheään asuttu. Vuonna 2004 sen asukasluku oli 4 403.
Maantiede.
Arwad sijaitsee Syyriassa Välimerellä noin kolme kilometriä Tartusin kaupungin rannikolta. Saari on noin 800 metriä pitkä ja 500 metriä leveä. Saarella ei ole lainkaan vesilähteitä tai viljelykelposta maata. Se on rakennettu hyvin tiheästi.
Historia.
Arwad mainitaan historiallisissa lähteissä ensimmäisen kerran 1400-luvulla ennen ajanlaskun alkua nimellä "Arvad". Tuolloin Egyptin hallitsija Thutmosis III:n mainitaan Karnakin temppelialueen Amonin temppelin seinässä liittäneen saaren omaan valtakuntaansa. Saari itsenäistyi ilmeisesti myöhemmin ja kävi kauppaa muiden kanaanilaisten kaupunkivaltioiden kanssa. Arvadilaiset laivat palkkautuivat muiden kaupunkivaltioiden käyttöön. Merikansojen jälkeisellä kaudella alueella alkoivat vaikuttaa foinikalaiset ja saari mainitaan esimerkiksi Amarna-kirjeissä. Saaren asukkaat perustivat lopulta myös kaupungin mantereelle, jota kutsuttiin nimellä Antarados. Kaupunki edelsi nykyistä Tartusia.
Arwadin hallitsijat maksoivat ajoittain tribuuttia esimerkiksi Assyrialle ja vuonna 539 eaa. heidät valloitti akhaimenidien Persian hallitsija Kyyros II Suuri. Myöhemmin Arwadin alukset taistelivat persialaisten puolella Salamiin taistelussa ja Arrianos mainitsee Aleksanteri Suuren saapuessa armeijoineen vuonna 333 eaa. Arwadin ("Arados") kuningas Gerostratosin pojan Stratonin antautuneen Aleksanterille. Saari menetti sittemmin merkitystään laivastoineen, mutta saaren asukkaat jatkoivat sen asuttamista harjoittaen pääasiassa kalastusta.
Arwad mainitaan Rooman valtakunnan kaudella vain suhteellisen harvoin ennen Bysantin kautta. Arabit valtasivat saaren Bysantilta vuoden 650 paikkeilla. Kristittyjen asukkaiden sanotaan muuttaneen muualle, ja saaren muurit hajotettiin ja kaupunki poltettiin maan tasalle. Kuvernööri Mu‘awiya ei halunnut, että Bysantti käyttäisi niin lähellä mannerta olevaa saarta laivastotukikohtana. Saari oli ollut aikaisemmin tunnettu valtavasta muuristaan, joka oli rakennettu mahdollisesti jo foinikalaisten kaudella. Muurista säilyi kuitenkin pieniä osia nykypäiviin saakka.
Saari oli seuraavat 500 vuotta ei-kenenkään-maata, kunnes ristiretkeläiset saapuivat 1000-luvun lopussa Arwadille, ja sinne asettuivat temppeliherrat. Tartus menetettiin Saladinin joukoille vuonna 1188, mutta ristiretkeläiset pitivät edelleen hallussaan sen edustalla olevaa Arwadia ja Tartusin linnoitusta. Linnoitus menetettiin vasta Egyptin mamelukkihallitsija Qalawunille vuonna 1291 temppeliherrojen vetäydyttyä Kyprokselle, ja Arwad menetettiin vuonna 1302. Saarella on edelleen 1100-luvulta peräisin oleva ristiretkeläislinnoitus.
Ranskan mandaattikaudella ensimmäisen maailmansodan jälkeen Syyriassa saarella toimi vankila, jossa pidettiin esimerkiksi arabinationalisteja. Sittemmin saari on ollut osa itsenäistä Syyriaa. Syyrian sisällissodan alettua saari on säästynyt taisteluilta. Saari on ollut Syyrian aielistalla Unescon maailmanperintöluetteloon vuodesta 1999.
Väestö, talous ja liikenne.
Arwadin asukasluku oli vuoden Syyrian vuoden 2004 väestönlaskennan mukaan 4 403. Kausittain asukasluku voi olle tosin 5 000–10 000. Saaren nykyiset asukkaat ovat arabeja.
Saaren talous perustuu nykyisin kalastukselle. Saarelle on tullut myös matkailijoita Syyrian mantereelta. Talous on kärsinyt maan sisällissodan alettua. Ajoittain saarelle on kuitenkin sodankin aikana kaavailtu hotellien rakentamista.
Saarelta on veneyhteys Tartusiin.