Von der Leyenin I komissio

Von der Leyenin I komissio oli Ursula von der Leyenin johtama Euroopan komissio, joka toimikausi kesti 1. joulukuuta 2019 – 30. marraskuuta 2024. Von der Leyenin I komissio seurasi tehtävässään Junckerin komissiota.
Euroopan parlamentti valitsi von der Leyenin johtamaan komissiota 16. heinäkuuta 2019. Komission nimittäminen eteni tämän jälkeen siten, että von der Leyen lähetti EU-maiden päämiehille viralliset kirjeet, joissa näitä on kehotettu esittämään ehdokkaitansa komission jäseniksi. Parlamentti kuuli komissaariehdokkaita valiokunnissaan 30. syyskuuta – 8. lokakuuta 2019 välisenä aikana. 
Perussopimusten mukaisesti parlamentin tuli hyväksyä kaikki komission jäsenet. Kuulemisprosessin aikana kolme komissaariehdokasta ei saanut parlamentin luottamusta. Vapaiden komissaaripaikkojen ehdokasmaat joutuivat etsimään uudet ehdokkaat komissaareiksi, jotka nauttisivat parlamentin luottamusta. Lopullinen hyväksyntä Ursula von der Leyenin I komission kokoonpanoksi saatiin 27. marraskuuta 2019.
Komission aloittaessa EU:n jäsenenä ollut Iso-Britannia ei nimittänyt omaa komissaariehdokasta, joten komissiossa oli alusta lähtien 27 jäsentä.
Komission nimittämisprosessi.
Tehtävien ja tavoitteiden muodostaminen.
Von der Leyenin I komission tehtävät rakentuivat Euroopan parlamentilta saatujen suuntaviivojen mukaan. Komission painopisteiksi oli nostettu erityisesti ilmaston, teknologian ja väestörakenteen muutoksiin keskittyminen. Komissio näki Euroopan roolin johtajana maapallon terveystason nostamisessa ja digitaaliseen maailmaan siirtymisessä.
Komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen lausui tiedotteesaan 10. syyskuuta 2019 nimitettävän komission tehtävän seuraavasti:
Uuden komission rakenne.
Von der Leyenin I komissiossa oli kahdeksan varapuheenjohtajaa, joiden joukkoon lukeutuu unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja. Varapuheenjohtajien tehtävänä oli vastata poliittisista suuntaviivoista esitetyissä keskeisissä painopisteissä. Varapuheenjohtajat ohjasivat komission työtä tärkeimmillä aihealueilla, joita ovat muun muassa Euroopan viherelvytysohjelma, digitaaliajan haasteisiin vastaava EU, ihmisten hyväksi toimiva talous, eurooppalaisen elämäntavan suojeleminen, EU:n roolin vahvistaminen ulkopolitiikassa sekä eurooppalaisen demokratian vahvistaminen. Komissaarit olivat uuden kollegion rakenteessa keskeisiä toimijoita ja hallinnoivat komission pääosastoja.
Komission nimittäminen.
Valittu komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen esitti kokoonpanonsa uudeksi komissioksi 10. syyskuuta 2019. Tämän jälkeen komission rakenne eteni Euroopan parlamentin hyväksyttäväksi, jonka oli annettava koko kollegiolle hyväksyntänsä. Tätä ennen parlamentti kuuli komissaariehdokkaita Euroopan parlamentin eri valiokunnissa työjärjestyksen mukaisesti. Kun Euroopan parlamentti on antanut hyväksyntänsä, Eurooppa-neuvosto nimitti virallisesti uuden komission tehtäväänsä.
Parlamentin kuulemisprosessi.
Ennen komissaariehdokkaiden hyväksymistä komissaarin toimeen, Euroopan parlamentti järjesti ehdokkaille kuulemisprosessin. Kuulemisprosessin tarkoituksena oli mitata ehdokkaiden taitoa ja pätevyyttä suhteessa ehdotettuun toimeen. Von der Leyenin komission kuulemisprosessi järjestettiin 30. syyskuuta – 10. lokakuuta 2019 välisenä aikana.
Kuulemisprosessin aikana komissaariehdokkaat Unkarin László Trócsányi, Romanian Rovana Plumb ja Ranskan Sylvie Goulard eivät saaneet parlamentin luottamusta, joten kyseiset jäsenmaat joutuivat etsimään heidän tilalleen uudet ehdokkaat parlamentin hyväksyttäväksi. 
Plumb oli ehdolla liikennekomissaariksi ja Trócsányi laajentumiskomissaariksi. Plumbin kohdalla ongelmaksi muodostui yksityishenkilöltä saatu 800 000 euron laina, jonka alkuperää hän ei pystynyt selventämään tarpeeksi. Trócsányin kohdalla suurimmat kysymykset heräsivät hänen vanhasta asianajotoimistostaan.
Goulard oli ehdolla sisämarkkinakomissaariksi. Avustajan palkkaukseen liittyneen skandaalin vuoksi Goulard oli teollisuus- ja sisämarkkinoista vastaavan valiokunnan kuultavana kahteen otteeseen, mutta ei saanut luottamusta komissaarina toimimiseen.
Uusina ehdokkaina esitettiin Ranskasta Thierry Bretonia, Romaniasta Adina Văleania ja Unkarista Olivér Várhelyita, jotka saivat Euroopan parlamentin luottamuksen 27. marraskuuta 2019 järjestetyssä täysistunnossa äänin 461 puolesta, 157 vastaan ja 89 tyhjää. 
Ursula von der Leyenin johtama komissio oli ensimmäinen komissio, jota johti nainen. Naisten osuus komissaareista oli myös historiallisen korkea. Von der Leyenin I komission toimikausi kesti 1. joulukuuta 2019 – 30. marraskuuta 2024.