Prasat Preah Vihear

Prasat Preah Vihear tai Prasat Phra Viharn (, ) on muinainen khmeriläinen hindulaiselle jumalalle Shivalle omistettu temppeli Kambodžassa. Temppeli sijaitsee 525 metriä ympäröivää tasankoa korkeammalla ja 657 metriä merenpinnasta "Pey Tadin" () kallioisella kielekkeellä, joka on osa Thaimaan vastaista rajaa myötäilevää Dângrêk-vuoristoa. Thaimaassa kukkulaa ja sen laella olevaa temppeliä kutsutaan yleisesti nimellä "Khao Phra Viharn" () .
Hallinnollisesti Prasat Preah Vihear kuuluu sen mukaan nimettyyn "Preah Vihearin" provinssiin. Phnom Penhiin on matkaa 405 km ja Bangkokiin 630 km . Thaimaan puolella lähin rajanylityspaikka on "Ban Phumi Saronin" kylässä tambol "Bueng Malussa" amphoe Kantharalakissa Sisaketin provinssissa .
Historia.
Rakentaminen.
Prasat Preah Vihearin temppelikokonaisuuden alkuperäinen nimi on "Sri Sikharesvara" ja sen pääpyhäkön "Bhavalai" . Preah Vihearin temppelikokonaisuuden rakentaminen aloitettiin jo 800-luvun lopulla kuningas Yasovarmanin aikana. Meidän päiviimme säilyneet osat ovat peräisin hänen seuraajiensa Suryavarman I ja Suryavarman II laajennustöistä .
Kambodžan sisällissota.
Preah Vihearin temppeli on ollut Kambodžan sisällissotien näyttämönä ja kärsinyt taisteluissa huomattavia vahinkoja. 1975 vallasta syöstyn Lon Nolin hallituksen joukot kokoontuivat viimeisiin puolustusasemiin temppelin alueelle, ja 1979 punaisten khmerien vuoro oli vetäytyä samaiselle rajaseudulle Vietnamin invaasion edessä . Sotaponnisteluiden rahoittamiseksi rakennuksista irrotettiin kuvapatsaita ja muita osia myyntiä varten, minkä seurauksena temppelin kunto heikkeni hälyttävästi. Muistomerkki oli sotatoimialueena, raskaasti miinoitettuna ja huonojen kulkuyhteyksien takana (lyhyttä katkoa 1992–1993 lukuun ottamatta ) matkailijoiden saavuttamattomissa vuoteen 1998 saakka, jolloin temppeliin linnoittautuneet punakhmeritaistelijat siirtyivät hallituksen joukkojen puolelle . Tällöinkin pääsy oli käytännössä mahdollista vain Thaimaan puolelta, sillä kalliojyrkänteelle rakennettiin Kambodžasta tie vasta paljon myöhemmin .
Thaimaan-Kambodžan rajakiista.
Preah Vihear on historiansa saatossa ollut vuoroin osa Thaimaata, vuoroin Kambodžaa. Ayutthayan kuningaskunta laajeni 1400-luvulla heikentyneen khmerien valtakunnan alueelle ja liitti itseensä myös Angkorin ja Preah Vihearin temppelit. Vuosisatoja myöhemmin 23. maaliskuuta 1907 Siamin kuningas Chulalongkorn allekirjoitti sopimuksen Ranskan siirtomaavallan kanssa, jossa hän vaihtoi Siĕm Réabin, Băt Dâmbângin ja Srisophonin Tratiin, Chanthaburiin ja Dan Sain piiriin Loeissa - samalla luovuttaen Preah Vihearin Ranskan Indokiinalle .
Toisen maailmansodan jälkeen Thaimaa on vaatinut muistomerkkiä itselleen, mutta temppeli määrättiin 1962 Haagin kansainvälisen tuomioistuimen päätöksellä kuuluvan Ranskan protektoraatin asemasta vasta itsenäistyneelle Kambodžalle . Siitä huolimatta kiista temppelialueen haltijuudesta herää aika-ajoin eloon, kuten 2008, jolloin molempien maiden armeijat lähettivät sotilaansa raja-alueelle. Kiistan kirvoitti Unescon 7. heinäkuuta 2008 temppelille myöntämä maailmanperintöluokan status.
Kansainvälinen tuomioistuin ICJ teki marraskuussa 2013 päätöksen, että temppeliä ympäröivä alue kuuluu pääosin Kambodžalle, ja Thaimaan on vedettävä sieltä joukkonsa. Thaimaa ei ole enää vaatinut temppeliä, vaan kyse oli alueesta temppelin ympärillä. Thaimaa tyytyi virallisesti päätökseen, mutta Bangkokissa on ollut päätöstä vastustavia mielenosoituksia.
Arkkitehtuuri.
Preah Vihearin rakennustaide muistuttaa yksityiskohdiltaan Angkor Watia, vaikka onkin kokonaisuutena ja perusratkaisuiltaan huomattavan erilainen. Kumpaisellekin muistomerkille on yhteistä pyrkimys havainnollistaa myyttistä jumalien asuinpaikkaa Meru-vuorta maan päällä . Angkorissa vuori on keinotekoinen, kun taas Preah Vihearissa on hyödynnetty luontaista maisemaa ja topografiaa saman efektin aikaansaamiseksi. Preah Vihearin käsityön jälki ja reliefit ovat erittäin korkealaatuisia, mikä liittää sen angkorilaisen taideperinteen huippukauteen, vaikka se on tunnetumpaa kumppaniaan vanhempi. Sijainti korkealla kukkulalla on vaikuttava ja omiaan lisäämään rakentajia kohtaan tunnettua arvostusta. Toisin kuin Angkor, Preah Vihear on ollut aina vaikeapääsyinen erakkoluostari, jonne päästäkseen pyhiinvaeltajien on täytynyt nähdä suurta vaivaa.
Preah Vihearin temppeli sijaitsee kallionjyrkänteellä, jonne johtaa osin peruskallioon hakattu, osin kivilohkareista koottu portaikko. Suuri portaikko jakautuu kahteen osaan: ensimmäisessä on 162 askelta ja toisessa 54 askelmaa. Ensimmäinen on leveydeltään kahdeksan metriä ja pituudeltaan 78,50 metriä, toinen neljä metriä leveä ja 27 metriä pitkä. Portaikkoa reunustaa kivinen kaide, joka on alun perin ollut koristeltu leijonaveistoksin. Leijonat ovat sittemmin kaatuneet maahan tai hävinneet kokonaan. Portaikon länsipuolella on avoimia sadevesisammioita. Suuri portaikko päättyy seitsemän metriä leveään ja 31,80 metriä pitkään kivettyyn Nagaraj-tasanteeseen, joka on toiminut pyhiinvaeltajien levähdyspaikkana heidän noustuaan uuvuttavat 216 askelmaa kohti Bhavalain pyhäkköä.
Matkan varrella kohti Bhavalaita on viisi ristin muotoista gopuraa tai pylväin koristeltua seinätöntä paviljonkia, joiden keskellä on taidokkaasti kivestä veistetyt oviaukot. Aivan keskustemppeliä ennen on kaksi suljettua perättäistä sisäpihaa, joiden takana kohoaa Bhavalain khmer-tyylinen prang. Prangia ympäröi pylväskäytävä. Kaikkein pyhimmässä on alun perin ollut Shivaa esittävä patsas, mutta nykyään siellä kunnioitetaan hindujumalan sijasta valaistunutta Buddhaa .