Turun yliopiston ylioppilaskunta

Turun yliopiston ylioppilaskunta (TYY) on julkisoikeudellinen yhteisö, johon kuuluvat kaikki Turun yliopistossa perustutkinto-opiskelijat automaattisesti. Jäsenyys on pakollinen tutkintoa suorittaville, jatko-opiskelijat voivat halutessaan liittyä TYYn jäseneksi.
TYY on perustettu vuonna 1922, ja se liittyi Suomen ylioppilaskuntien liittoon vuonna 1927. Se on Suomen neljänneksi suurin ylioppilaskunta. Jäseniä TYYssä on yhteensä noin 17 000. Toimintaa sillä on Turussa, Raumalla ja Porissa.
Vuonna 2010 TYY ja Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunta yhdistyvät Turun yliopiston ja Turun kauppakorkeakoulun yhdistymisen myötä.
Historia.
Ylioppilaskunnan perustaminen.
Ensimmäinen lukukausi Turun yliopistossa alkoi 27.6.1922. Yliopiston sääntöjen mukaan opiskelijoiden lähin valvonta kuului rehtorille ja inspehtorille, joten rehtori Artturi Virkkunen kutsui opiskelijat koolle 18.7.1922 ylioppilaskunnan perustamiseksi. Turun yliopistossa opiskeli ylioppilaita, jotka olivat aiemmin opiskelleet Helsingin yliopistossa, joten ylioppilaskunnan perustamisessa päätettiin nojata heidän asiantuntemukseensa. Kokous päätti yksimielisesti perustaa Turun Suomalaisen Ylioppilaskunnan.
Ylioppilaskunnan ylimmäksi päättäväksi elimeksi asetettiin kaikille jäsenille tarkoitettu joka toinen viikko kokoontuva ylioppilaskunnan kokous. Järjestäytymiskokouksessa 28.10.1922 ylioppilaskunnan ensimmäiseksi kuraattoriksi valittiin Erkki Vuori. Kuraattorin tehtävänä oli laatia kokouksiin esityslistat sekä johtaa kokousta, jos inspehtori ei ollut paikalla. Sääntöjen mukaan valtuuskuntaan, jonka nimi sitemmin muutettiin ylioppilaskunnan hallitukseksi, kuului vuosittain enemmistövaaleilla valitut neljä salkutonta jäsentä sekä kaksi varajäsentä. Valtuuskuntaan kuuluivat lisäksi kuraattori, taloudenhoitaja ja sihteeri. Valtuutuskunnan tehtävänä oli valita yliopiston henkilökunnan joukosta inspehtori valvomaan ylioppilaskunnan toimintaa. Ensimmäiseksi inspehtoriksi valittiin matematiikan professori Kalle Väisälä. Ylioppilaskunta merkittiin yhdistysrekisteriin 28.12.1932.
Ylioppilaskunnan alkuvaiheet.
Alkuvaiheessa ylioppilaskunnan ohjelmassa korostettiin suomalaisuutta, sillä ylioppilaskunta oli ensimmäinen suomenkielinen toimija Suomessa, kun Helsingissä yliopistoyhteisö oli ruotsinkielinen. Ylioppilaskunta olikin ajamassa suomen kielen aseman parantamista sekä nimien suomalaistamista. Ensimmäisiä ylioppilaskunnan käsittelemiä asioita oli sen nimen muuttaminen. Nimeä Turun Suomalainen Ylioppilaskunta pidettiin huonona, sillä sen nähtiin tukevan ruotsin kielen valta-asemaa. Vuonna 1923 nimeksi päätettiin vaihtaa Turun Yliopiston Ylioppilaskunta.
Alkuvuosinaan TYY toimi yliopistolla, mutta jäsenmäärän kasvaessa ylioppilaskunta muutti useaan kertaan. Syyskuussa 1927 asetettiin toimikunta valmistelemaan pysyvää ratkaisua huoneistokysymykseen. Toimikunta piti parhaimpana ratkaisuna oman talon rakentamista, sillä oli melko varmaa, että yliopisto luovuttaa tontin Iso-Heikkilästä. TYY aloittikin varainhankinnan uutta ylioppilastaloa varten. TYY perusti oman kirjaston vuonna 1928, kun se sai kirjalahjoituksen tohtori Arne Tarénin kuolinpesältä. 
TYY teki 1928 aloiteen Suomen uudesta kansallislaulusta alkuaan ruotsinkielisen Maamme -laulun tilalle. Tilalle ehdotettiin V. A. Koskenniemen runoa ”Isänmaan kasvot”. Ehdotus ei edennyt, mutta laulu vakiintui TYYn omaan käyttöön. Vuonna 1931 päätettiin perustaa TYYlle oma ylioppilaslehti. Suomalaisuuskysymykset pysyivät TYYssä keskiössä myös 1930-luvulla. TYY päätti muun muassa osallistua nimien suomalaistamiseen liittyneeseen kampanjaan. TYYllä ja Åbo Akademis Studentkårilla oli vallitsevassa ilmapiirissä monia erimielisyyksiä, jonka seurauksena ylioppilaskunnat olivat välirikossa. Kieliriita kuitenkin haudattiin talvisodan jälkeen.
Myös maanpuolustukseen liittyvät teemat olivat esillä. TYY kokosikin vapaaehtoisia mukaan Karjalankannaksen linnoitustöihin kesällä 1939. Turun yliopiston opetus keskeytettiin lokakuussa 1939 sodan uhan takia, ja talvisodan alkaessa Turussa oli paikalla enää vähäinen määrä TYYn jäseniä. Jatkosodan aikana toiminta oli normaalia hillitympää.
Sotien jälkeen.
TYY oli sotien päättymisen jälkeen uudenlaisen tilanteen edessä, ja toiminnalle oli luotava uusi pohja. Tavoitteena oli valaa opiskelijoihin tulevaisuudenuskoa. Kansallisen yhteisymmärryksen lisäämiseksi TYY alkoi järjestämään keskustelutilaisuuksia työläisnuorille. Lisäksi TYY aloitti yhteistyön Turun työväenopiston kanssa järjestäen yhteisiä retkiä ja juhlia opiskelijoiden ja työläisnuorten kanssa. Kaikesta huolimatta opiskelijaelämän perinteiset tapahtumat palautuivat sodan jälkeen osaksi TYYn toimintaa. TYYssä varauduttiin mahdolliseen lakkauttamiseen Moskovan välirauhansopimuksen perusteella. Ylioppilaskuntien toiminta joutui 1946 Punaisen Valpon tarkkailuun, mutta niiden olemassaolo ei kuitenkaan vaikuta olleen uhattuna tänä aikana.
TYYn tavoite omasta rakennuksesta eteni, kun useiden vaihtoehtojen jälkeen Turun kaupunki tarjosi sille maa-aluetta Ryssänmäeltä. TYY osti tontin kaupungilta 1950. Vuotta myöhemmin yliopisto päätti kokonaisuudessaan muuttaa samaan paikkaan, mistä lähtien TYY on toiminut keskellä kampusta. Muuton jälkeen Ryssänmäkeä alettiinkin kutsumaan Yliopistonmäeksi. Ylioppilastalo rakennettiin nykyiselle paikalleen vuosina 1951-1952. TYY aloitti myös ravintolatoiminnan syksyllä 1952.
Puoluepolitiikkaan suhtauduttiin varauksella ja TYY pidättäytyi poliittisista kannaotoista, ja määritti selkeän rajan isänmaallisuuden ja politiikan välille. Esimerkiksi suhtautuminen Unkarin kansannousuun oli maltillista. TYY aloitti opintoneuvonnan vuonna 1952, mutta tämä siirtyi pitkälti yliopiston vastuulle 1960. Tavoitteena oli lisäksi aloittaa oppikouluihin suuntautunut opintoneuvonta ja rekrytoida tulevaisuudessa uusia opiskelijoita Turkuun, sillä kilpailu yliopiston opiskelijoista oli kiristynyt. Opintoihin liittyvissä asioissa TYY pyrki vaikuttamaan opiskelijoiden opintoedellytysten parantamiseen.
Ylioppilaskunta uudistuu.
Kasvava jäsenmäärä pakotti TYYn uudistamaan hallintoaan. Vuonna 1956 siihenastiset ylioppilaskunnan kokoukset korvattiin 40 henkisellä ylioppilaskunnan edustajistolla, jonka tehtävänä oli vahvistaa talousarvio, tilinpäätös ja valita vuosittain uusi hallitus. Hallituksen tehtävänä taas oli käyttää toimeenpanovaltaa eli valmistella edustajistossa käsiteltävät asiat ja huolehtia päätösten toimeenpanosta. TYY piti ensimmäiset edustajistovaalit keväällä 1957, jolloin valittiin ensimmäiset edustajiston jäsenet. Samassa uudistuksessa ylioppilaskunnan esimiehen tehtävistä erotettiin hallituksen puheenjohtajan virka, jonka enimmäiseksi hoitajaksi valittiin Jukka Helani.
Jäsenmäärän nopea kasvu edellytti myös uusien opiskelija-asuntojen rakentamista. Rakennuspaikaksi valikoitui nykyinen Ylioppilaskylän alue, ja rakennustoiminnan edistämiseksi perustettiin 1966 Turun Ylioppilaskyläsäätiö. TYY perusti vuonna 1975 kahvila- ja ravintolapalveluliiketoimintaa varten Iskeri Oy:n, jonka johtokuntaan nimitettiin enimmäkseen edustajiston ja hallituksen jäseniä. Yhtiö aloitti 1978 edustajiston tahdon vastaisen laajennushankkeen, jolloin TYY joutui ottamaan lainaa varsinaisen toimintansa ylläpitämiseksi. Yliopisto irtisanoi lopulta sopimuksen Iskerin kanssa, sillä laajennus oli kustannusarviota oleellisesti kalliimpi, ja yhtiö ajautui konkurssiin 1980.
Turun yliopisto valtiollistettiin 1.8.1974. Tämä muutti myös TYYn olemassaolon ehtoja, sillä valtiollistamisen myötä ylioppilaskunnasta tuli julkisoikeudellinen yhteisö. Samalla muutettiin opettajakoulutuslakia ja yliopistoon perustettiin kasvatustieteiden tiedekunta, jolloin Turun ja Rauman opettajakorkeakoulut liitettiin osaksi Turun yliopistoa. TYYhyn yhdistyivät Turun opettajakorkeakoulun ylioppilaskunta sekä Rauman seminaarin opiskelijat, jotka jatkoivat uuden ylioppilaskunnan alla Opex ry:n ja Opekas ry:n kautta.
TYYn sääntöjä uudistettiin jälleen vuonna 1980, jolloin edustajiston toimikaudeksi tuli kaksi kalenterivuotta ja edustajiston jäsenmääräksi 41. TYY perusti 1990 Universtas Oy:n hoitamaan kahvilatoimintaa kampusalueella. Yhtiö laajensi ravintoloihin 1996, kun Assarin Ullakko perustettiin Ylioppilastalolle. Edunvalvonnan merkitys TYYn tehtävänä alkoi korostua 1990-luvulta alkaen. Yhteistyö yliopiston kanssa syventyi, ja opiskelijat olivat aktiivisemmin mukana yliopistoon kuuluvien asioiden kehittämisessä. Samaan aikaan TYY korostui myös palveluntarjoajana jäsenistölleen.
Ylioppilaskunta uudella vuosituhannella.
TYY on kehittänyt 2000-luvulla omia toimintatapojaan. Kehitykseen on kuulunut hallinnon ammattimaistuminen. Ensimmäinen kokonaisstrategia hyväksyttiin vuonna 2007. Samaan aikaan otettiin käyttöön poliittinen linjapaperi. Tavoitteena oli tehostaa ja selkeyttää opiskelijoiden edunvalvontaa. Uusina teemoina korostuivat kansainvälisyys ja kestävä kehitys.
Merkittävin TYYtä 2000-luvulla kohdannut uudistus oli kuitenkin Turun kauppakorkeakoulun ylioppilaskunnan eli TuKYn yhdistyminen TYYhyn vuonna 2010. TYYn hallintoa uudistettiin 2014, kun valiokunnat muutettiin siiviksi. Sitemmin siivet on yhdistetty yhdeksi isommaksi vapaaehtoisten ryhmäksi. Vuonna 2014 lakkautettiin myös TYYn kirjasto. Sääntöjä uudistettiin 2019, jolloin edustajiston puheenjohtaja menetti äänivaltansa edustajiston kokouksessa, ja tämän kausi rajattiin kalenterivuoden pituiseksi.
Vuonna 2022 TYY täytti 100 vuotta, mitä juhlistettiin muun muassa juhlakirjalla ja -näyttelyllä sekä Logomossa järjestyillä 100-vuotisjuhlilla.
Hallinto.
Turun yliopiston ylioppilaskunnan korkein päättävä elin on edustajisto, joka kokoontuu noin kerran kuussa. Edustajistoon kuuluu 41 edustajaa, jotka ylioppilaskunnan jäsenet valitsevat kahden vuoden välein järjestettävissä edustajistovaaleissa. Edustajisto muun muassa hyväksyy vuosittain talousarvion ja toimintasuunnitelman, valitsee johto- ja toimikunnat sekä opiskelijajäsenet yliopiston eri toimielimiin ja päättää vuosittain jäsenmaksusta. Vuonna 2025 edustajiston puheenjohtajana toimii Elisa Hyvärinen ja varapuheenjohtajana Maisa Pikkarainen.
Edustajiston päätösten toimeenpanosta vastaa ylioppilaskunnan hallitus, joka valitaan vuosittain joulukuussa kalenterivuodeksi. Hallitus hoitaa ylioppilaskunnan jokapäiväisiä asioita ja vastaa toimintasuunnitelman toteuttamisesta ollen vastuussa kaikesta toiminnastaan edustajistolle. Sääntöjen mukaan hallitukseen kuuluu puheenjohtaja sekä viidestä seitsemään hallituksen jäsentä. Vuonna 2025 hallitukseen kuuluu puheenjohtaja Josefina Tuomala ja seitsemän muuta jäsentä.
Ylioppilaskunnan edustajisto asettaa toimikaudekseen valintatoimikunnan sekä taloustoimikunnan hoitamaan niille säännöissä määriteltyjä tehtäviä. Valintatoimikunta valmistelee ylioppilaskunnan pääsihteerin valinnan sekä opiskelijajäsenten paikkojen valinnat eri organisaatioihin. Taloustoimikunnan tehtävänä on valvoa ylioppilaskunnan taloudellista toimintaa sekä kirjanpitoa ja hoitaa talouteen kuuluvat tehtävät, kuten talousarvion valmistelu ja tilinpäätöksen tekeminen. Se toimii lisäksi ylioppilaskunnan omistaman Universtas Oy:n yhtiökokouksena. Yhtiölle valitaan ylioppilaskunnan omistajaohjauksen ohjeistukseen perustuen hallitus. Ohjeistuksen mukaan hallituksen jäsenten osaamisen ja verkostojen tulee tukea Universtaan toimintaa. Liiketoimintaa harjoitetaan kasvuhakuisesti, ja yhtiön johto huomioi samalla riittävän riskienhallinnan. Universtaan toiminnanjohtaja raportoi taloustoimikunnalle kahdesti vuodessa yhtiön liiketoiminnan kehityksestä.
Edustajisto valitsee myös kalenterivuoden ajaksi kuudesta kymmeneen jäsentä avustutoimikuntaan, jonka puheenjohtajana toimii ylioppilaskunnan hallituksen jäsen. Avustustoimikunnan tehtävänä on määrittää edustajiston hyväksymän pisteytyskriteeristön pohjalta vuosittain jäsenjärjestöjen avustusten suuruus. Lisäksi edustajiston tehtäviin kuuluu valita vuosittain ylioppilaskunnan ansionauhan saaneiden joukosta ansiolautakunta, jossa on puheenjohtaja sekä viisi muuta jäsentä. Lautakunta päättää vuosittain ylioppilaskunnan huomionosoitusten jakamisesta.
Edustajisto nimittää kalenterivuoden ajaksi Turun ylioppilaslehden johtokuntaan puheenjohtajan sekä kuusi muuta jäsentä. Johtokunnalla on yleinen toimivalta lehteä koskeviin asioihin liittyen edustajiston hyväksymän toimintasuunnitelman ja talousarvion puitteissa.
Ylioppilaskunnan hallintoa hoitavat myös palkatut työntekijät. Edustajisto täyttää pääsihteerin ja ylioppilaslehden päätoimittajan virat ja hallitus muut vakituisten työntekijöiden toimet. Ylioppilaslehden johtokunta vastaa kuitenkin muiden lehden työntekijöiden palkkaamisesta. Pääsihteerin tehtävänä on johtaa henkilöstöä sekä huolehtia koko organisaation toiminnasta. Vuonna 2025 ylioppilaskunnassa työskentelee pääsihteerin lisäksi viisi edunvalvonnan asiantuntijaa, tapahtumatuottaja, jäsenpalvelukoordinaattori, taloussihteeri ja ylioppilaslehden päätoimittaja. Rauman kampuksella toimii myös opiskelijakoordinaattori, joka vastaa TYYn palveluista yliopiston Satakunnan kampuksilla.
TYY on Suomen ylioppilaskuntien liiton eli SYLn jäsen. TYY osallistuu vuosittain SYLn liittokokoukseen, jossa hyväksytään liiton toimintasuunnitelma sekä valitaan ylioppilaskuntien asettamista ehdokkaista uusi hallitus seuraavalle vuodelle. Liittokokous on SYLn ylin päättävä elin, ja jokaisella ylioppilaskunnalla on yksi valtakirja oman jäsenmääränsä 1000 henkeä kohden. TYYn edustajisto valitsee valintatoimikunnan esityksestä ylioppilaskunnan äänivaltaiset liittokokousedustajat. Vuonna 2024 TYYllä oli 16 varsinaista edustajaa SYLn liittokokouksessa.
Toiminta.
Edunvalvonta ja palvelut.
Turun yliopiston ylioppilaskunta toteuttaa edunvalvontaa koulutus-, sosiaalipoliittisissa ja kansainvälisissä asioissa sekä yliopistolla, kaupungissa että valtakunnallisella tasolla. Koulutuspoliittinen toiminta keskittyy opetuksen laadun kehittämiseen sekä opiskelijoiden näkökulman huomioimiseen yliopistolla. TYY nimittää opiskelijaedustajat yliopiston eri hallintoelimiin sekä opiskelijoihin vaikuttaviin työ- ja sidosryhmiin. Opiskelijoiden joukosta nimetään muun muassa kaksi jäsentä Turun yliopiston hallitukseen, kymmenen jäsentä yliopiston kollegioon, jäsenet kaikkien tiedekuntien johtokuntiin, kaksi jäsentä Turun ylioppilaskyläsäätiön hallitukseen sekä edustajat yliopiston johtoryhmään, koulutusneuvostoon ja YTHS:n hallintoon. Sosiaalipolitiikassa TYY edistää opiskelukyvyn ylläpitoon tähtäävää toimintaa sekä vaikuttaa opiskelijoiden toimeentuloon liittyvien kysymysten parissa. Tärkeitä yhteistyötahoja ovat YTHS, TYS, sekä yliopiston opintopsykologit ja esteettömyyssuunnittelija. Opiskelijoita avustetaan ja tuetaan myös kiusaamis- tai häirintätilanteiden selvittämisessä.
Kansainvälisellä sektorilla tuetaan maahan saapuvia opiskelijoita sekä edistetään ulkomaille hakevien opiskelijoiden tavoitteita kansainvälisten opintojen suorittamiseksi. Tärkeinä osa-alueina ovat kansainvälisten opiskelijoiden asumiseen ja työllistymiseen liittyvät haasteet. TYY tukee kansainvälisten opiskelijoiden sopeutumista osaksi opiskelijayhteisöä ja pyrkii edistämään heidän osallistamistansa osaksi opiskelijajärjestöjä sekä hallintoa. Turun yliopisto on mukana European Campus of City-Universities (EC2U) -yliopistoallianssissa. TYYn hallituksen edustaja on mukana allianssin johtoryhmässä. TYY toimii mukana hankkeessa, ja osallistuu aktiivisesti allianssin järjestämiin teemafoorumeihin. TYY on mukana Ryhmä 40000 -yhteistyöelimessä muiden paikallisten ylioppilas- ja opiskelijakuntien kanssa. Ryhmä 40K:n tavoitteena on edistää korkeakouluopiskelijoiden etuja Turun kunnallispolitiikassa. Ryhmä edustaa noin 40000 turkulaista opiskelijaa, ja siinä ovat TYYn lisäksi mukana Åbo Akademis Studentkår, Turun ammattikorkeakoulun opiskelijakunta, Studerandekåren Novium vid Yrkeshögskolan Novia, Diakonia-ammattikorkeakoulun opiskelijakunta O’Diako ja Humanistisen ammattikorkeakoulun opiskelijakunta.
Jäsenjärjestöille myönnetään vuosittain rahallisia avustuksia toiminnan tueksi. Avustusten tarkoituksena on kannustaa jäseniä aktiiviseen toimintaan. Järjestöjen tekemät avustushakemukset käsittelee avustustoimikunta. TYY kouluttaa jäsenjärjestöjensä toimijoita vuosittain yhdistystoiminnan perusasioihin. Puheenjohtajille järjestetään myös keskustelutilaisuuksia ajankohtaisista asioista ja muista yhdistyksen johtamiseen liittyvistä käytännöistä. TYY harjoittaa edunvalvontaa ja tarjoaa tuki- ja neuvontapalveluitaan Turun yliopiston Turun, Rauman sekä Porin kampuksilla. Vapaaehtoisryhmä TYYn siipien toiminnan avulla TYY edistää omia arvojaan. Niiden toiminta on itsenäistä ja se Siivet asettavat itse omat tavoitteensa. Toiminta perustuu kansainvälisyyden, kehitysyhteistyön, kulttuurin, ympäristön ja yhdenvertaisuuden teemoihin. Ylioppilaskunta julkaisee myös "Turun ylioppilaslehteä" ja ylläpitää kaikille avointa elokuvakerho Kinokoplaa.
TYY tarjoaa jäsenillensä maksutonta lakineuvontaa järjestämällä viikoittain toimistollansa lakimiehen päivystyksiä. Myös Lex ry:n oikeusapujaosto toimii viikoittain toimistolla antaen neuvontaa esimerkiksi vuokrasopimuksiin tai työsuhteisiin liittyvissä oikeudellisissa kysymyksissä. Neuvontalakimies ja oikeusapujaosto ohjeistavat ainoastaan toimista, joihin opiskelijat voivat ryhtyä omaan asiaansa liittyen. Lisäksi TYYn jäsenet voivat vuokrata ylioppilaskunnan kautta käyttöönsä erilaisia tiloja omiin tapahtumiin ja lainata yhteiskäyttöön hankittuja tavaroita TYYn palvelupisteeltä.
TYY määrittää poliittisessa linjapaperissa kestävän kehityksen kaikkea omaa toimintaansa läpileikkaavaksi teemaksi. Kehitysyhteistyö ja ympäristöasiat huomioidaan osana toimintaa. TYY tukee YK:n asettaman Agenda 2030:n tavoitteita, ja lahjoittaa vuosittain 0,7 prosenttia budjetistaan kahteen määräajoin vaihtuvaan kohteeseen. Ympäristöasioissa TYY on mukana esimerkiksi yliopiston hiilineutraaliustyössä ja Reilun kaupan kampuksen kehittämisessä.
TYYn omistuksiin kuuluu yhtiöitä, näiden tytär- ja osakkuusyhtiöt sekä muuta sijoitusvarallisuutta. Universtas Oy on TYYn omistama liikeyritys. Se hoitaa ylioppilaskunnan sijoituksia ja omistaa muun muassa enemmistön yliopistoalueella ruokala- ja kahvilatoimintaa järjestävästä Unica Oy:stä sekä puolet liikehuoneistoja vuokraavasta UniGe Oy:stä. TYYn liiketoiminnan pitkän aikavälin tavoitteena on omavaraisuus, jolloin ylioppilaskunta pystyy kustantamaan omistuksiensa tuotoilla koko toimintansa. TYY noudattaa sijoitustoiminnassaan YK:n vastuullisen sijoittamisen periaatteita.
Ulkosuhteet ja yritysyhteistyö.
TYYn toimijat osallistuvat vuosittain SYLn järjestämiin avaus- ja syysseminaareihin. Seminaareissa ylioppilaskuntien toimijat saavat koulutusta ja ajankohtaista tietoa sekä pystyvät jakamaan omia käytäntöjään valtakunnalliseen edunvalvontaan liittyen. Paikalla on usein poliitikkoja ja muita puheenpitäjiä. Seminaarien lisäksi TYYn koulutuspoliittinen ja sosiaalipoliittinen sektori osallistuvat SYLn ylioppilaskuntien toimijoille järjestämiin sektorikohtaisiin tapaamisiin. Ylioppilaskunnat tekevät myös alueellista yhteistyötä keskenään. TYY kuuluu Suomen Eteläisten ja Keski-Suomen monialayliopistojen ylioppilaskuntiin eli SEKSMYY-verkostoon. Ylioppilaskunnat tapaavat verkoston muita toimijoita kaksi kertaa vuodessa. SEKSMYY-ylioppilaskunnat järjestävät lisäksi SYLn hallitukseen hakeneille hallituspaneelin tai haastattelun. TYYn lisäksi SEKSMYY -verkostoon kuuluvat AYY, HYY, JYY, TaiYo, TREY sekä ÅAS. 
Suomalaisten ylioppilaskuntien lisäksi TYY on luonut kahdenvälisiä suhteita myös ulkomaisiin toimijoihin. TYY solmi ensimmäisen ystävyysliiton Tarton ylioppilaiden veljesjärjestö Korporaatio Ugalan eli Korp! Ugalan kanssa 11.5.1930. TYY yritti samoihin aikoihin luoda ystävyyssopimuksen myös tarttolaisen sisarjärjestö Korporaatio Indlan kanssa, mutta hanke ei toteutunut. Aktiivinen yhteistyö Korp! Ugalan kanssa vähentyi sotien jälkeen, ja lopulta 1990-luvulla TYYssä osapuolten todettiin kehittyneen organisaatioina eri suuntiin. Vähentyneestä yhteydenpidosta huolimatta TYY ja Korp! Ugala ovat pysyneet ystävyysjärjestöinä. TYYn toinen ystävyyssopimus solmittiin Åbo Akademis Studentkårin kanssa 21.10.1967. Sopimuksessa TYY ja ÅAS sitoutuivat kunnioittamaan suomen- ja ruotsinkielisen kulttuurin edistämistä Turussa. Samalla sovittiin, että osapuolet pyrkivät yhdistämään voimansa työssä jäsentensä opiskeluedellytysten parantamiseksi.
TYY harjoittaa yritysyhteistyötä, jonka tavoitteena on tukea ylioppilaskunnan taloutta. Samalla tuetaan erityisesti paikallisia elinkeinoelämän toimijoita ja tarjotaan etuja ylioppilaskunnan jäsenistölle. TYY painottaa yritysyhteistyössä toimijoita, joiden palvelut hyödyttävät opiskelijoita. Yhteistyökumppanuutta ei tarjota toimijoille, joiden toiminta ei noudata TYYn arvoja, eettistä tai ekologista kestävyyttä. TYYn uudet pääyhteistyökumppanisopimukset hyväksytään hallituksen kokouksen päätöksellä. Vuonna 2025 pääyhteistyökumppaneita ovat Unica, TYS, Viking Line, Lähi-Tapiola Varsinais-Suomi, OP Turun seutu, Turun sanomat, X-Sec Turvapalvelut, Night Club Marilyn, Kesärauha ja Turun kaupunginteatteri.
Järjestöt.
Turun yliopiston ylioppilaskuntaan kuuluu lukuisia jäsenjärjestöjä: ainejärjestöjä, aatteellisia yhdistyksiä ja osakuntia sekä erilaisia harrasteyhdistyksiä. Kaikki TYYn jäsenjärjestöt ovat itsenäisiä rekisteröityjä yhdistyksiä. Jäsenjärjestöjen asemaa säätelee TYYn ohjesääntö järjestöistä ja avustuksista. TYYn järjestöaseman voi saada yhdistys, jonka jäsenistä vähintään puolet ovat TYYn jäseniä, mutta painavasta perusteesta asema voidaan myöntää, vaikka tämä ehto ei täyty. Ehto ei koske yhdistyksiä, joilla ei ole henkilöjäseniä. Järjestön toiminnan tulee kohdistua TYYn jäsenistöön, ja jäsenjärjestön aseman myöntää ylioppilaskunnan hallitus.
Vuonna 2023 ylioppilaskunnan toimii 144 järjestöä.
Ainejärjestöt
Osakunnat
Merkittäviä henkilöitä.
Ylioppilaskunnan pääsihteerit (sihteeri vuosina 1922–1956).
Ylioppilaskunnan sihteeri valittiin virkaan aluksi vuosittain lukuvuoden ajaksi hakemuksen perusteella. Vuonna 1956 perustettiin sihteerin virka muutettiin kokopäiväiseksi sääntömuutoksen yhteydessä. Seuraavana vuonna viralle otettiin käyttöön pääsihteeri -nimitys.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet virassa:
Ylioppilaskunnan puheenjohtajat (kuraattori vuosina 1922–1932 ja esimies vuosina 1932–1980).
Vuoden 1922 sääntöjen mukaisesti Turun yliopiston ylioppilaskunnalle valittiin kuraattori, jonka toimikausi alkoi kesäkuun alussa ja kesti vuoden. Kuraattori muutettiin esimieheksi vuoden 1932 sääntömuutoksen yhteydessä. Taustalla oli ylioppilaskunnassa käyty keskustelu, jossa kuraattorille haluttiin uusi suomenkielinen nimike. Osakuntia johtivat kuraattorit, joten ylioppilaskunnan toimijalle tarvittiin uusi nimi. Esimiehen toimikausi muutettiin samalla kaksivuotiseksi. Ylioppilaskunnan esimiehen nimike muutettiin ylioppilaskunnan edustajiston puheenjohtajaksi vuonna 1980. Viimeisimpänä muutoksena toimikausi muutettiin kalenterivuoden pituiseksi.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet virassa:
Ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajat.
Ylioppilaskunnan hallituksen puheenjohtajan toimi perustettiin vuonna 1957, kun se erotettiin ylioppilaskunnan esimiehen toimesta.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet virassa: