Suomen asema

Suomen asema () on yksi Pietarin kaupungin viidestä suuresta matkustajarautatieasemasta. Se sijaitsee Leninin aukiolla Nevan pohjoisrannalla kaupungin keskustan tuntumassa.
Suomen asemalta liikennöivät Karjalankannaksen paikallisjunat sekä pikajunat Viipuriin ja Käkisalmeen. Suomen asema on saanut nimensä siitä, että se on Venäjän ja Suomen (Pietarin ja Helsingin) välisen kansainvälisen matkustajaliikenteen pääteasema. Alun perin se oli Suomen Valtionrautateiden liikennöimä ja omistama asema vuoteen 1920, jolloin se ratapohjineen Suomen rajalta Pietariin luovutettiin Tarton rauhansopimuksessa Neuvosto-Venäjälle. Vuosina 2010–2022 reitillä liikennöi Allegro-suurnopeusjuna, joka taittoi matkan 3 tunnissa ja 27 minuutissa, kun Pasilan aseman pysähdykset karsittiin maaliskuun 2016 lopulla.
Asemarakennus.
Asema valmistui vuonna 1870 Riihimäki–Pietari-radan pääteasemaksi. Alkuperäisen asemarakennuksen on suunnitellut arkkitehti Pjotr Kupinski. Alun perin rakennuksessa oli erilliset tilat keisarin perheen käyttöön.
Vuosina 1955–1960 rakennettu uusi asemarakennus otettiin käyttöön 4. kesäkuuta 1960. Monumentaalinen, selkeä ja lakoninen rakennus edustaa Stalinin kuoleman jälkeistä funktionalismia, jossa on palattu 1930-luvun modernisoituihin uusklassisiin muotoihin. Nevalle avautuvaa pääjulkisivua hallitsee lasitettujen syvennysten leikkaama yksinkertainen pylväikkö. Syvennysten yläosaa koristavat vallankumoustapahtumia esittävät veistosryhmät. Pietarin perinteistä arkkitehtuuria heijastaa terävään huippuun päättyvä lasitettu kellotorni.
Aseman länsisiipeen on sisällytetty osa vanhasta asemarakennuksesta. Länsisiivessä on myös Ploštšad Leninan metroaseman sisäänkäynti. Metroaseman toinen sisäänkäynti avautuu Botkininkadulle, jolla sijaitsee Suomen rautatien työntekijöitä varten vuosina 1907–1908 rakennettu, Frithiof Mieritzin ja Ivan Gerasimovin suunnittelema jugendtyylinen asuinkompleksi (Botkininkatu 1). Vanhemmat, insinööri Aleksandr Gešvendin 1880-luvulla rakentamat rautatieläisten asuintalot sijaitsevat aseman itäpuolella (Komsomolinkatu 35).
Historia.
Suomen rautatieasema on yksi lokakuun vallankumouksen muistomerkeistä. Vladimir Lenin saapui junalla asemalle 16. huhtikuuta 1917 (vanhan ajanlaskun mukaan 3. huhtikuuta) aloittaakseen Venäjällä kommunistisen vallankumouksen. Leninin vastaanottajilleen panssariauton katolta pitämän puheen muistoksi vanhan asemarakennuksen luokse pystytettiin vuonna 1926 kuvanveistäjä Sergei Jevsejevin sekä arkkitehtien Vladimir Štšukon ja Vladimir Hellfreichin suunnittelema muistomerkki. Nykyään se sijaitsee aseman ja Nevan välille toisen maailmansodan jälkeen raivatun aukion keskellä. Asemalaiturille rakennettuun lasipaviljonkiin on asetettu näytteille Leninin Venäjälle lokakuussa 1917 tuoneen junan höyryveturi nro 293, jonka Suomen valtio lahjoitti Neuvostoliitolle vuonna 1957.
Leningradin piirityksen aikana Suomen asema oli ainoa käytössä ollut rautatieasema kaupungin alueella. Ensimmäinen elintarvikejuna saapui sinne 7. helmikuuta 1943. Piiritettyä kaupunkia huoltaneesta elämän tiestä muistuttaa museoveturin viereen vuonna 1973 pystytetty kilometripylväs.
Asemalla oli alkuvuosikymmeninä runsaslukuinen suomalainen henkilökunta.