HuuMaa

HuuMaa – huumeet ja kehitys on Elämäntapaliiton huumetyöhanke, jonka tarkoituksena on välittää tietoa huumekasvien viljelyn yhteyksistä kehitys- ja ihmisoikeuskysymyksiin. Huumekeskusteluun pyritään tuomaan mukaan kaikkien huumetalouteen tavalla tai toisella osallisten ihmisten näkökulmat, jotta huumeisiin liittyvät ongelmat saataisiin ratkaistua pitkäjänteisellä ja kestävällä tavalla. Huumekauppa lohkaisee ison siivun maailmantaloudesta, YK:n arvioiden mukaan laittoman huumekaupan arvo on n. 400mrd USD vuodessa, eli 8% koko maailmankaupasta, mikä on samaa luokkaa turismin ja öljyteollisuuden liikevaihdon kanssa. 
HuuMaa-toiminta sai alkunsa vuonna 1999, ja melko nopeasti hankkeen pääasialliseksi toimintamuodoksi valikoitui kansainvälisyyskasvatus, jonka keinoin erityisesti nuoria kannustetaan osallistumaan ja ottamaan itse selvää asiosta, jotta he oppisivat ymmärtämään huumekysymysten ja yhteiskunnallisten kehitystekijöiden yhteyksiä. Kuten ulkoministeri Erkki Tuomioja totesi puheessaan huumepoliittisessa seminaarissa, köyhyyden ja huumetuotannon kytkökset ovat monimutkaisia. Unikon viljely Afganistanissa tai kokapensaiden istutus Perussa ovat olleet perinteisiä ja usein lähes ainoitakin tulonlähteitä köyhimmälle väestön osalle. Niihin on suhtauduttu monin paikoin ilman arvovarauksia, luonnollisena toimeentulon muotona. 
Tavoitteet.
Vanhanaikaisen pelottelun ja syyllistämisen sijaan HuuMaa-toiminnan puitteissa on pyritty herättämään ihmisiä pohtimaan asioita itse ja näkemään koko huumetalouden ketju alkaen Afganistanista, Marokosta tai Kolumbiasta päätyen kotinurkillemme. Tavoitteena on näin ollen ollut kehittää opettajien ja oppilaiden käyttöön toiminnallisia työmenetelmiä ja oppimateriaaleja, joiden kautta huumetalouden kansainväliset syyt ja seuraukset tuodaan tarkastelun piiriin. Painopistettä siirretään perinteisestä, huumeiden terveysvaikutuksista globaaliin näkökulmaan, joten materiaali kytkeytyy vahvasti kansainvälisyyskasvatukseen. Tällä hetkellä kansainvälisyyskasvatuksen keinoja hyödyntävää monialaista huumetyön aineistoa ei ole juurikaan saatavilla edes kansainvälisesti. 
Latinalaiseen Amerikkaan ja kansainväliseen huumepolitiikkaan erikoistunut politiikan tutkija Martin Jelsma on todennut, että esimerkiksi kokapensas- ja unikkoviljelmien pakkohävityksillä ei ole onnistuttu supistamaan tuotantoa, heroiinin tuotanto on päinvastoin viimeisen kymmenen vuoden aikana jopa kaksinkertaistunut. Kovakouraiset huumepoliittiset toimenpiteet ovat aiheuttaneet suurta vahinkoa sivullisille muun muassa ihmisoikeusrikkomusten muodossaa. Huumepoliittista keinovalikoimaa onkin tarpeen laajentaa, ja toimenpiteiden valitsemisessa ja hyödyntämisessä on luotettava myös tutkimustietoon.
Toiminta.
Hankkeen teemoista on tuotettu oppimateriaalia yläkoulu- ja lukioikäisille, sillä opettajilla, kasvattajilla ja nuorilla on usein kokemusta vain terveysperusteisesta päihdekasvatuksesta, jonka rinnalle tarvitaan toimintaa ohjaamaan yhteiskunnallisen ajattelun kehittymistä ja maailmankansalaisuuteen kasvamista. Tätä tarkoitusta palvelemaan Elämäntapaliitto on koonnut ja julkaissut työkirjan Huumeet ja maailma - YK:n kehitystavoitteet ja huumetalouden torjuminen. Kirja antaa kuvan huumetalouden toiminnasta ja sen monitahoisista vaikutuksista tavoitteenaan antaa erilaisia virikkeellisiä näkökulmia asioihin. HuuMaa-toimintaa on esitelty myös erilaisissa tapahtumissa, muun muassa YK:n huumeiden vastaisen päivän Value Life! -tapahtumassa, Maailma kylässä -festivaaleilla ja Educa-messuilla.