Tuomas Sammelvuo

Tuomas Sammelvuo (s. 16. helmikuuta 1976 Pudasjärvi) on suomalainen lentopallovalmentaja ja entinen lentopalloilija. Hän on voittanut sekä pelaajana että valmentajana lentopallon miesten Mestarien liigan. Valmentajauransa varrella Sammelvuo on valmentanut niin Suomen, Venäjän kuin Kanadan miesten lentopallomaajoukkueita. Kanadan lentopallomaajoukkueen päävalmentajana hän toimi vuosina 2022–2024. Puolalaisseura Zaksa Kedzierzyn-Kozle irtisanoi Sammelvuon päävalmentajan tehtävästä 22. tammikuuta 2024. Sammelvuo valmentaa kaudella 2025–2026 japanilaista Osaka Bluteonia.
Suomen miesten lentopallomaajoukkuetta Sammelvuo luotsasi 2013–2019, kunnes hänet valittiin Venäjän miesten lentopallomaajoukkueen päävalmentajaksi. Tokion olympialaisissa vuonna 2021 Venäjän olympiakomitean lentopallojoukkue pelasi olympiafinaalissa ja saavutti lopulta hopeaa Sammelvuon valmennuksessa. Tiet Venäjän maajoukkueen kanssa erkanivat seuraavana keväänä, kun Venäjä aloitti sodan Ukrainassa. Samoihin aikoihin ilmoitettiin myös Sammelvuon irtisanoutuneen Pietarin Zenitin päävalmentajan tehtävästä. Hänen mukaansa asiasta oli päätetty ennen Venäjä aloittamaa sotaa.
Sammelvuon valmentajaura on ollut kaikkiaan erittäin menestyksekäs. Vuonna 2019 hänen valmentamansa Kuzbass Kemerovo voitti Venäjän Superliigan. Vuonna 2021 Pietarin Zenit otti Venäjän Superliigan hopeaa Sammelvuon alaisuudessa. Venäjän lentopallomaajoukkueen päävalmentajana Sammelvuo voitti olympiahopeaa vuonna 2021. Sammelvuosta tuli ensimmäinen suomalainen valmentaja, joka on johdattanut kesäolympialaisten palloilulajeissa joukkueensa mitaleille.
Suomen maajoukkuetta Sammelvuo valmensi vuosina 2013–2019, jota ennen hän pelasi maajoukkueessa vuosina 1993–2012 lähes 300 ottelua ja toimi myös sen pitkäaikaisena kapteenina. Sammelvuon peliura päättyi keväällä 2013, kun Lentopalloliitto ilmoitti valinneensa hänet Suomen seuraavaksi päävalmentajaksi. Lentopalloilijana Sammelvuo voitti kertaalleen Mestareiden liigan (2005) ja kahdesti Ranskan mestaruuden (1999, 2005). Vuoden lentopalloilijaksi hänet valittiin kolmesti (1997, 2000 ja 2001). Sammelvuon on sanottu usein olevan kaikkien aikojen menestyksekkäin suomalainen mieslentopalloilija.
Sammelvuo on valittu kahteen otteeseen vuoden valmentajaksi Suomessa. Ensimmäisen kerran vuonna 2014, kun lentopallomaajoukkue selvitti tiensä MM-lopputurnaukseen, ja toisen kerran vuonna 2021 Sammelvuon valmentaman Venäjän voitettua olympiahopeaa.
Pudasjärven liikuntahalli on nimitetty Sammelvuon mukaan Tuomas Sammelvuo -saliksi.
Ura.
Nuoruusvuodet.
Sammelvuo aloitti lentopallon vuonna 1985. Hän pelasi Pudasjärven Urheilijoissa vuoteen 1992 saakka, kunnes siirtyi kakkossarjassa pelanneen Oulun Ettan riveihin. Sammelvuo harrasti nuorena myös mäkihyppyä. Hänet opittiin tuntemaan jo nuorena tinkimättömänä harjoittelijana. Tuomaksen isä Seppo Sammelvuo kertoi myöhemmin, kuinka hän yritti pitää säännöllisesti poikansa jalat maassa. Lentopalloa Tuomas harjoitteli viikoittain tuntikausia: oman ikäistensä harjoitusten päätyttyä hän kysyi usein, saisiko hän vielä harjoitella vanhempien poikien kanssa. Jos ei saanut, niin Tuomas pompotteli palloa yksin hallin seinään ja jatkoi sitä vielä illalla kotona.
"Tuomas oli vetänyt velipoikiensa kanssa narun peräkammarin seinästä seinään. Minun oli välillä haettava pallo pois ja pojat jäähylle, kun tavarat tippuivat seiniltä", isä Seppo muisteli Helsingin Sanomien artikkelissa 1. syyskuuta 2014.
Harjoittelun lisäksi Sammelvuo tutki videoilta tarkkaan esimerkiksi amerikkalaisen huippulentopalloilijan Karch Kiralyn otteita. Nuorukainen teki tilastoja siitä, minne Kiraly löi ja miten hän toimi eri tilanteissa.
"Köpi (Sammelvuo) ei ole fyysisesti tai taidollisesti lahjakkain pelaaja, mutta hänellä on lahjakkuuksista suurin: raaka työnteko ja armoton motivaatio. Juuri se ratkaisee, kuka pääsee maailman huipulle", maajoukkuetta vuosina 1995–2004 valmentanut Timo Hoivala sanoi Sammelvuosta vuonna 2014.
Keväällä 1991 "Kaleva" kirjoitti Pudasjärvellä pelanneesta lahjakkuudesta: poika (Tuomas) ratkaisi lähes yksin Pudasjärven Urheilijoille C-nuorten Suomen mestaruuden. Vielä muutamaa vuotta aiemmin Sammelvuo ei ollut vielä erottunut edukseen lentopallossa, mutta hän kehittyi oli todella nopeasti.
Neljä vuotta myöhemmin Sammelvuo pelasi kapteenina nuorten maajoukkueessa, joka saavutti MM-kilpailuissa historiansa parhaimman saavutuksen sijoittuen neljänneksi. Hän opiskeli vuoden verran Varalan lentopallolukiossa Tampereella nuorten lentopallomaajoukkueen mukana, mutta viimeiset kaksi lukiovuottaan hän opiskeli sekä harjoitteli kotikaupungissaan.
Suomen lentopalloliiga.
Sammelvuo pelasi ensimmäisen SM-liigaottelunsa jo 17-vuotiaana Raision Loimun riveissä kaudella 1993–1994. Kyseisellä kaudella Loimu sijoittui runkosarjan viidenneksi ja pääsi pudotuspeleihin. Puolivälierissä Loimu kohtasi Pallavolon, jonka se voitti suoraan voitoin 2–0. Välierissä Loimu sai vastaansa sarjavoittaja KuPS-Volleyn, jolle Loimu hävisi voitoin 3–0. Pronssiottelut Loimu voitti Poliisien Palloseuraa vastaan voitoin 3–1 ja näin Sammelvuo saavutti uransa ensimmäisen SM-mitalin aikuistasolla.
Seuraavat kolme kautta Sammelvuo edusti kuopiolaista KuPS-Volleyta. Hän voitti seuran paidassa heti lentopallon Suomen cupin vuonna 1994. Runkosarjan päätteeksi Kups-Volley oli sarjan ensimmäisenä hävittyään kauden aikana ainoastaan kaksi ottelua. Tämän johdosta seura pääsi ylempään jatkosarjaan, jonka se myös voitti. Kauden päättäneissä pudotuspeleissä KuPS-Volley kohtasi välierissä Perttelin Peikot, jonka se voitti puhtaasti voitoin 3–0. Myös loppuottelusarjan Tampereen Isku-Volleyta vastaan Kups-Volley voitti puhtaalla pelillä, jolloin se varmisti Suomen mestaruuden. Myös seuraavalla kaudella KuPS-Volley oli runkosarjan ensimmäinen joukkue. Tämän lisäksi se voitti Suomen cupin. Joukkue sai pudotuspelien ensimmäisessä osassa vastaansa Vammalan Lentopallon, joka hävisi sille voitoin 2–0. Välierässä Kupsin vastustajaksi asettui Loimu, jonka Kups voitti myös suoraan voitoin 2–0. Loppuottelusarjassa olivat vastakkain Kups-Volley sekä Perttelin Peikot. Tämän sarjan voiton vei Kups-Volley, jolloin Sammelvuo voitti toisen Suomen mestaruutensa. 
1996–1997 Sammelvuon viimeisellä kaudella Suomessa Kups-Volley ei enää voittanutkaan runkosarjaa. Seura oli runkosarjan päätteeksi kuudes, jolloin se oli viimeinen SM-karsinnat välttänyt joukkue ja pääsi samalla pudotuspeleihin. Kups-Volley aloitti pudotuspelien puolivälierät voittaen Perttelin Peikot otteluvoitoin 2–0. Välierissä Kups kohtasi Poliisien Palloseuran voittaen sen voitoin 3–1. Loppuottelusarjan Kups kuitenkin hävisi Rientoa vastaan suoraan voitoin 0–3. Kauden päätteeksi Sammelvuo valittiin kauden parhaaksi liigapelaajaksi ja SM-liigan tähdistökentälliseen.
Siirto Ranskaan.
Sammelvuo teki vuoden sopimuksen ranskalaisen Strasbourgin kanssa kaudeksi 1997. Hän harjoitteli tinkimättömästi ja kovaa uransa ensimmäisellä ammattilaiskaudella. Strasbourgissa oli vain yksi joukkueharjoitus päivässä Sammelvuon joukkueella, joten tuolloin 21-vuotias suomalainen harjoitteli kahdesti päivässä yksinään. 
"Aamulla puntti, päivällä hyppelyharjoitus ja illalla joukkueen treeni. Rakensimme maajoukkueen fysiikkavalmentajan kanssa ohjelman, jota noudatin", Sammelvuo muisteli Urheilusanomien haastattelussa (12/2014).
Vuoden Strasbourgissa pelattuaan Sammelvuo kiinnitettiin sarjan suurimpiin seuroihin lukeutuvaan Poitiersiin kahdeksi vuodeksi. Poitiersissa Sammelvuo voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan kultaa ja seuraavana vuonna hopeaa. Sammelvuo pelasi seuraavat kolme kautta Ranskassa ja teki sitten vuonna 2000 sopimuksen Italian A1-liigaan.
Italian liigaa.
Alun perin Sammelvuon oli tarkoitus pelata Serie B:ssä – toiseksi korkeimmalla sarjatasolla Italiassa – Torinon riveissä, mutta sitten hän sai tiedon, että Serie A:ssa pelaava perinteikäs Cuneon joukkue oli kiinnostunut hänestä. Sammelvuo teki sopimuksen Cuneon kanssa lopulta ja alkoi pelata Serie A:ssa, jota pidettiin tuolloin maailman parhaimpana lentopallosarjana.
Kahden Cuneossa pelatun kauden jälkeen Sammelvuo siirtyi Italiassa pelaavan Piacenzan joukkueeseen. Piacenzassa hän saavutti ensimmäisellä kaudellaan Italian Cupin voiton. Kolme vuotta Italiassa vietettyään suomalainen päätti palata Ranskaan vuonna 2003, Toursin joukkueeseen.
Paluu Ranskaan.
Toursissa Sammelvuo pelasi ehkä uransa menestyksekkäimmät vuodet: hän voitti ensimmäisellä kaudellaan Ranskan liigan kultaa ja Mestareiden liigan pronssia. Toisella kaudellaan Sammelvuo oli mukana voittamassa arvostetuinta seurajoukkuekilpailua Mestareiden liigaa ensimmäisenä suomalaisena mieslentopalloilijana. Naisissa kyseisen seurakilpailun oli aiemmin voittanut Riikka Lehtonen. Sammelvuo voitti myös samalla kaudella Ranskan liigan pronssia.
Siirto Japaniin.
Sammelvuo siirtyi rahakkaaseen Japanin liigaan 2005–2006 kaudeksi, Toyoda Gosein joukkueeseen. Hänellä oli jo valmis sopimus Italian liigassa pelaavan Cuneon kanssa ja kolme muutakin italialaisseuraa oli kiinnostuneita suomalaisesta sisupussista. Japanin liigassa yhdessä joukkueessa sai olla vain yksi ulkomaalainen vahvistus, joka toi myös suuren paineen ulkomaalaisvahvistukselle. Sammelvuo oli myös ensimmäinen suomalaispelaaja, joka esiintyi Japanin liigassa. Japanin liigassa Sammelvuo valittiin All Stars -joukkueeseen.
Kaksi kautta Venäjän superliigaa.
Vuoden Japanissa palaamisen jälkeen Sammelvuo halusi palata Suomeen, SM-liigaan. Hän teki sopimuksen Pielaveden Sammon kanssa, jonka osakkeita hän myös omisti tuolloin. Sammelvuo ei kuitenkaan palannut Suomeen niin kuin luultiin, vaan hänet vuokrasi Sammolta Venäjän liigassa pelannut Dynamo Jantar.
Venäjällä Sammelvuo pelasi ehkä uransa parhaan kauden. Venäjän Superliiga oli noussut haastamaan jo tuolloin Italian A1-liigan maailman kovatasoisimpana lentopallosarjana. Sammelvuon joukkue sijoittui liigassa kuudenneksi. Uransa parhaan kautensa Venäjällä pelannut Sammelvuo päätti jatkaa Dynamossa vuokralla Sammosta myös seuraavalla kaudella. Sammelvuon uusi sopimus oli huhujen mukaan peräti 350 000 euroa, joka merkitsi sitä, että hän ansaitsi kaudella enemmän kuin kukaan suomalainen koskaan aikaisemmin lentopallokentillä. Sammelvuo valittiin Venäjällä liigan kolmanneksi parhaimmaksi pelaajaksi kaudella 2007.
Sammelvuo kärsi nilkan kipeytymisestä EM-kisojen jälkeen, 2007–2008 kauden alussa. Hän pelasi kuitenkin kipeällä nilkalla Venäjän Cupin semifinaaliturnauksessa, jossa hänet valittiin parhaaksi hyökkääjäksi. Dynamo Jantar ei kuitenkaan selviytynyt cupin finaaliin, kun se hävisi Iskra Odintsovalle.
Sammelvuo valittiin kauden puolivälissä Venäjän liigan tähdistöotteluun, jossa muu maailma kohtasi Venäjän maajoukkueen. Sammelvuo pelasi ottelussa liberona.
Italian ja Puolan kautta takaisin Venäjälle.
Kauden 2008 jälkeen Sammelvuo palasi Italian A1-liigaan kun hän teki sopimuksen Tonno Callipon kanssa. Kaudeksi 2009–2010 hän siirtyi puolalaiseen ZAKSA Kędzierzyn-Koźleen. Kaudeksi 2010–2011 hän siirtyi venäläiseen Novosibirskin joukkueeseen. Novosibirskissa hän voitti joulun tienoilla 2010 Venäjän Cupin mestaruuden ensimmäisenä suomalaispelaajana kautta aikojen. Sammelvuon vuodenvaihdetta haittasivat Venäjän liigassa polvivaivat, joiden vuoksi hän joutui jättämään muun muassa Venäjän liigan tähdistöottelun väliin, jonne yleisö äänesti hänet Idän joukkueen toiseksi yleispelaajaksi.
Sammelvuo purki sopimuksensa hyvässä yhteisymmärryksessä vuodenvaihteessa Venäjällä ja palasi Suomeen. Hän halusi keskittyä kuntouttamaan polvensa, joka leikattiin tammikuussa. Sammelvuo oli Suomessa loppukauden mukana Mestaruusliigaseura Pielaveden Sammon apuvalmentajana.
Ja takaisin Italiaan sekä Venäjälle.
Kolmannen kerran Sammelvuo palasi Italian A1-liigaan syksyllä 2011 kauden jo käynnistyttyä. Sammelvuo liittyi vanhojen Cuneon aikaisten pelikavereidensa, silloisen urheilutoimenjohtajan Andrea Sartorettin ja päävalmentajan Ferdinando De Giorgin, johtamaan San Giustinon joukkueeseen lokakuussa.
Sammelvuo palasi kaudeksi 2012–13 Venäjälle. Sammelvuon seura oli jo ennestään hänelle tuttu, Mestarien liigassakin mukana ollut Lokomotiv Novosibirsk, jota hän edusti jo kaudella 2010–2011. "Köpi" pelasi seuran ykkösjoukkueessa Mestareiden liigan otteluissa ja hoiti pelaajavalmentajana seuran kakkosjoukkueen sarjapelit. Sammelvuon sopimus Novosibirskin kanssa päättyi helmikuussa 2013 johtuen hänen siirtymisestään Suomen maajoukkueen päävalmentajan paikalle. Sammelvuon päätös lopettaa pelaajauransa jo ennakoitua aikaisemmin eli ennen kauden loppua sopi seuralle. Alun perin hänen oli tarkoitus palata Suomeen vasta maaliskuun loppupuolella, kun pelit Venäjällä olisivat olleet ohi. Sammelvuolta jäi väliin Mestareiden liigan lopputurnaus, jonne Novosibirsk oli selviytynyt. Sammelvuo totesi myös, että "Jos olisin jatkanut Novosibirskissa, niin olisin todennäköisesti siirtynyt kakkosjoukkueen päävalmentajaksi."
Ura maajoukkueessa.
Suomen miesten lentopallomaajoukkueessa Sammelvuo pelasi ensimmäisen pelinsä jo 17-vuotiaana. Samana vuonna Suomi isännöi historian ensimmäisiä EM-kisoja Suomessa. Sammelvuo ei kuulunut EM-joukkueeseen. Vuonna 1997 Suomi pelasi jälleen EM-kisoissa. Samana vuonna Sammelvuo nousi A-maajoukkueen kapteeniksi. Rooli pysyi hänen harteillaan maajoukkueuran päätökseen saakka.
Suomen maajoukkue pelasi Sammelvuon johdolla historiansa toista kertaa Maailmanliigassa vuonna 2006. Suomi oli lopulta jaetulla yhdeksännellä sijalla. Lentopallon maailmanliigan jälkeen maajoukkue selvitti tiensä EM-lopputurnaukseen kymmenen vuoden tauon jälkeen. EM-lopputurnauspaikka varmisti, että Sammelvuo oli halukas jatkamaan maajoukkueuraansa. EM-lopputurnaus oli Suomelta jättimenestys, kun maajoukkue eteni sensaatiomaisesti välieriin saakka. Lopulta Suomi taipui 4. sijalle mitalipeleissä.
Vuoden 2008 Maailmanliigan Sammelvuo päätti jättää väliin levon tarpeen vuoksi. Vaikka hänen edustustehtävänsä jäivät väliin, häntä kiinnosti edelleen lentopallon EM-kisat vuonna 2009. Sammelvuo teki paluun maajoukkuetehtäviin kesällä 2009. Lentopallon maailmanliigan ottelut jäivät kahta viimeistä ottelua lukuun ottamatta maajoukkuekapteenilta väliin johtuen vatsalihaksen repeämisestä. Sammelvuo teki paluun kunnolla MM-karsinnoissa, joissa Suomi koki jättipettymyksen tippuen kisakoneesta. Myöskään kevään EM-kilpailut eivät tuoneet menestystä kun Suomi ei selviytynyt mitalipeleihin.
Tammikuussa 2010 Sammelvuo ilmoitti lopettavansa maajoukkueuransa antaen tilaa nuoremmilleen. Hänen kapteeninpaikkansa peri keskitorjuja Jukka Lehtonen. Vuoden 2011 alussa Sammelvuo ilmoitti kuitenkin palaavansa maajoukkueeseen. Hän palasi kokoonpanoon toukokuussa 2011 Kiinaa vastaan pelatuissa maaotteluissa ja oli mukana uransa neljänsissä EM-kisoissa Itävallassa syksyllä 2011.
Sammelvuo pelasi kaiken kaikkiaan 296 A-maaottelua ja päätti uransa lopullisesti maajoukkueessa 17. heinäkuuta 2012 lentopallon Maailmanliigan ottelussa Kanadaa vastaan.
Valmennusura.
Valmennusuran alku.
Tuomas Sammelvuo suoritti jo pelaajauransa aikana joitain valmentajatutkintoja Suomessa. Ensimmäistä kertaa hän otti valmennusvastuuta, kun hän purki sopimuksensa Venäjän Superliigassa kesken kauden 2010–11 johtuen loukkaantumisestaan. Hän palasi Suomeen ja halusi keskittyä kuntouttamaan polvensa, joka leikattiin tammikuussa 2011. Sammelvuo oli Suomessa loppukauden mukana Mestaruusliigaseura Pielaveden Sammon apuvalmentajana.
Kesällä 2012 miesten maajoukkueen peräsimessä Sammelvuo oli pelaajana mukana joukkueessa, mutta hänen peliaikansa jäi vähille. Hänet totuttiinkin näkemään aikalisillä vaihtopenkillä antamassa ohjeita nuorille pelaajille.
Kaudella 2012–13 Sammelvuo jatkoi peliuraansa Venäjällä Lokomotiv Novosibirskissa, ottaen samalla seuran kakkosjoukkueessa valmennusvastuuta. Sammelvuo käytännössä valmensi ja pelasi seuran kakkosjoukkueessa pelaajavalmentajana sekä osallistui aina Superliigajoukkueen peleihin, kun joukkue esiintyi Mestareiden liigassa.
Suomen maajoukkueen päävalmentajaksi.
Tammikuussa 2013 Suomen lentopalloliitto ilmoitti, että Tuomas Sammelvuo on maajoukkueen uusi päävalmentaja. Sammelvuo valikoitui noin 30 ehdokkaan joukosta. Sammelvuon kanssa liitto solmi päätoimisen, kestoltaan 2+2 vuotta pitkän sopimuksen. Johtuen Suomen päävalmentajaksi siirtymisestä, Sammelvuo päätti pelaajauransa jo aiottua aiemmin kesken kauden venäläisessä Novosibirskissä. Helmikuun puolessa välissä seurat ja suomalaispelaaja purkivat sopimuksen yhteisymmärryksessä johtuen Sammelvuon halusta keskittyä maajoukkuevalmentamiseen täysipainotteisesti jo ennen maajoukkuekauden alkua.
Sammelvuon ensimmäisenä päävalmentajavuotena maajoukkue ei onnistunut tavoitteessaan edetä Maailmanliigan lopputurnaukseen. Valmennusuran alku oli hankala, ja uusi päävalmentaja sai myös paljon kritiikkiä. Suomi menestyi heikosti Maailmanliigassa, eikä Sammelvuon valmennusmetodit olleet vielä selkiintyneet. Lopulta maajoukkuekesän päätteeksi, tauolla ennen syksyn EM-kisoja, Sammelvuo löysi uusia keinoja kehittää valmentamistaan ja tulosta alkoi syntyä.
Syksyn EM-kisoissa Suomi sijoittui kahdeksanneksi hävittyään puolivälierissä hopealle edenneelle Mauro Berruton valmentamalle Italialle. Yleisesti arvioitiin, että etenkin Maailmanliiga oli pettymys Suomelta ja Sammelvuon työskentelyyn ei oltu tyytyväisiä. Sen sijaan syksyn EM-kisoissa hankittu kahdeksas tila hyvillä otteilla sai lisää luottamusta Sammelvuon valmennukseen. Tammikuussa 2014 Sammelvuon valmennusalaisuudessa Suomi saavutti MM-kisapaikan voittamalla oman karsintaturnauksensa ja eteni näin pitkästä aikaa - vuosikymmenten tauon jälkeen - MM-kisoihin.
Keväällä 2014 EM-karsinnoista Suomi pelasi tiensä jo kuudennen kerran peräkkäin EM-kisoihin. Syksyn 2014 MM-kisoissa Suomi pelasi itsensä yhdeksänneksi, joka oli odotuksiin nähden kova suoritus. Sammelvuon valmennusosaaminen sai paljon kiitosta kisojen aikana ja jälkeen. Sammelvuo valittiin MM-menestyksen myötä Suomessa vuoden valmentajaksi 2014 Urheilugaalassa. Hänen valmentamansa Suomen lentopallomaajoukkue valittiin myös vuoden joukkueeksi Suomessa 2014.
Kauden 2015 Maailmanliigassa Suomi kärsi useista pelaajaloukkaantumisista, eikä joukkue saavuttanut tavoittelemaansa 2-kategorian finaaturnauspaikkaa. Suomi oli lohkonsa kolmas ja koko liigan 17. Syksyn 2015 EM-kisoissa Suomi oli alkulohkonsa kolmas voittaen Slovakian ja häviten Venäjälle ja Serbialle. Suomi tippui ensimmäisellä pudotuspelikierroksella Italialle ja oli kisojen 12. EM-kisojen tulos varmisti kuitenkin Suomen pääsyn kahdeksan parhaan Euroopan maan olympiakarsintaan maanosarankingin myötä.
Lentopalloliitto solmi Sammelvuon kanssa olympiadin käsittävän jatkosopimuksen marraskuussa 2015. Sammelvuon nykyinen sopimus kattoi vielä vuoden 2016 ja loppuvuodesta 2015 solmittu uusi jatkosopimus koskee vuosia 2017-2020 eli koko seuraavan olympiadin aina Tokion kesäolympialaisiin saakka. Uusi sopimus mahdollistaa sen, että maajoukkueen päävalmentajan tehtävän lisäksi Sammelvuo voi toimia myös seuravalmentajana. Se on mahdollista syksystä 2016 alkaen. Sopimus on muotoa 2+2 vuotta.
Tammikuussa 2016 pelatussa Rion olympialaisten Euroopan maanosan olympiakarsintaturnausksessa Suomi ei kyennyt lunastamaan paikkaansa kesäkisoihin 2016. Toukokuussa 2016 julkistettiin Sammelvuon tekemä vuoden mittainen sopimus Venäjän Superliigaan, missä hän valmentaa kaudella 2015-16 Kemerovia. Kemerovossa pelaa kaudella 2016-17 myös suomalaislibero Lauri Kerminen ja Sammelvuon mukana seuran valmennustiimiin liittyy Suomen A-maajoukkueen italialainen kakkosvalmentaja Nicola Giolito.
Kesällä 2016 alkoi Suomen lentopallomaajoukkueessa toden teolla uuden pelaajasukupolven sisäänajo ja joukkueen nuorennusleikkaus. Suomi esiintyi nuorella ryhmällään lentopallon Maailmanliigassa edukseen ja oli lähellä yltää jopa 2-tason lopputurnaukseen asti. EM-karsinnoissa syksyllä 2016 Suomi selvisi lohkovoittajana Puolassa 2017 pelattaviin EM-kisoihin. EM-lopputurnauspaikka oli Suomelle kuudes peräkkäinen. Sammelvuo on ollut jokaisella kerralla mukana joko pelaajana tai valmentajana EM-kisoihin selvinneessä ja myöhemmin pelanneessa joukkueessa.
Sammelvuon taival venäläisjoukkue Kuzbass Kemerovon riveissä alkoi onnistuneesti. Kemerovo siirtyi vahvan syksyn pelanneena joulukuussa kolme viikkoa kestävälle sarjatauolle sarjanelosena. Kemerovin vahva alkukausi poiki Sammelvuolle 3+2-vuotisen jatkosopimuksen tammikuussa 2017. Menestyksellisesti runkosarjan viidenneksi itsensä pelannut Kuzbass Kemerovo ei onnistunut kuitenkaan selviytymään Superliigassa pelattavaan kuuden joukkueen lopputurnaukseen, vaan putosi pudotuspelien avauskierroksella.
Venäjältä Sammelvuo palasi nopealla aikataululla Suomen maajoukkueen vahvuuteen. Lyhyestä valmistautumisjaksosta huolimatta Sammelvuo onnistui saamaan Suomen maajoukkueen hyvään vireeseen toukokuun MM-karsintaturnauksessa Tšekissä. Suomi eteni MM-kisoihin toista kertaa peräkkäin voittamalla karsintalohkonsa puhtaalla pelillä. Sammelvuon valmennuskaudella Suomi on voittanut kaikki kahdeksan pelaamaansa MM-karsintaottelua. Yhdestätoista EM-karsintaottelusta tuloksena on yksi tappio.
Syksyn 2017 EM-lopputurnauksessa Suomen peli takkuili. Suomi ylsi EM-turnauksessa toisen kerran peräkkäin 12 parhaan joukkoon, mutta onnistui voittamaan neljästä pelaamastaan ottelustaan vain yhden. Kisoista suoraan Venäjälle valmentamaan palannut Sammelvuo vei muutamaa kuukautta myöhemmin yllättäen Kemerovon Venäjän Cupin loppuotteluun, jossa joukkue koki niukan 3-2-tappion Zenit Kazanille.
Seuraavana vuonna Sammelvuo luotsasi Kuzbass Kemerovon toista kertaa peräkkäin Venäjän lentopallocupin lopputurnaukseen, jossa Kemerovo ei kuitenkaan yltänyt finaaliin. Eurocupeissa Kemerovo ylsi erävoiton päähän CEV Cupin loppuottelusta. Venäjän lentopalloliigassa Sammelvuon valmentama ryhmä nousi vuorostaan toiseksi runkosarjassa ja ylsi loppuotteluihin.. Niissä Kemerovo kaatoi Zenit Kazanin, joka oli voittanut mestaruuden viitenä vuotena peräkkäin ja vienyt neljänä vuonna peräkkäin mestaruudet Venäjän Cupissa, Super Cupissa ja CEV:n Mestarien liigassa.
Venäjän maajoukkue.
Vuoden 2019 alussa venäläismedia alkoi pitää Sammelvuota vahvana kandidaattina maan miesten lentopallomaajoukkueen seuraavaksi päävalmentajaksi. Venäläinen uutistoimisto RIA Novosti kertoi nimettömänä pysyvään lähteen tietoihin perustuen, että Sammelvuosta tulisi Venäjän lentopallomaajoukkueen uusi päävalmentaja. Myöhemmin Suomen ja Venäjän lajiliitot vahvistivat, että Tuomas Sammelvuo on Venäjän lentopallomaajoukkueen uusi päävalmentaja. Venäjän liitto teki tänään valinnan Sammelvuon ja Pietarin Zenitin venäläisvalmentajan Aleksandr Klimkinin välillä. 
Suomessa Sammelvuon valintaa Venäjän maajoukkueen päävalmentajaksi kuvattiin "kaikkien aikojen valmentajapestiinä" sekä "sensaatiomaiseksi". Yle Urheilun toimittaja Jaakko Parkkinen esimerkiksi arvioi, että lentopallossa merkittävämpi pesti olisi ehkä vain Brasilian maajoukkueen päävalmentajana toimiminen. Sammelvuolle vuodesta 2019 muodostui suurenmoisen menestyksen vuosi. Hän valmensi tammikuussa Suomen lentopallon EM-lopputurnaukseen ennen kuin siirtyi Venäjän maajoukkueen peräsimeen. Keväällä Sammelvuo luotsasi Kuzbass Kemerovon sensaatiomaisesti Venäjän liigan mestariksi ja kesällä alkanut taival Venäjän lentopallomaajoukkueessa toi hänelle heti kansainvälisen huippuliigan Volleyball Nations Leaguen mestaruuden. Syksyllä Sammelvuo valmensi vielä EM-lopputurnauksen kynnyksellä Venäjän lentopallomaajoukkueen Tokion olympiakisoihin. EM-kisoissa Venäjä koki pettymyksen, kun hallitseva mestari putosi puolivälierissä isäntämaa Slovenialle.
Sammelvuon sopimus Venäjän lentopalloliiton kanssa päättyi vuoteen 2021. Venäjän lentopalloliitto olisi halunnut tehdä jatkosopimuksen Sammelvuon kanssa, mutta sopimusta ei lopulta koskaan syntynyt, sillä Venäjä suljettiin ulos kansainvälisestä lentopallokisoista maan hyökättyä Ukrainaan keväällä 2022. Venäjän maajoukkueen lisäksi Sammelvuo kävi neuvotteluita Ranskan lentopallomaajoukkueen päävalmentajan pestistä, mutta hänen sijastaan italialainen Andrea Giani valittiin tehtävään. Sammelvuo sai osakseen voimakasta kritiikkiä, kun hän ei välittömästi lähtenyt Venäjältä Venäjän hyökättyä Ukrainaan vaan vältteli julkisuutta. Sammelvuon perusteli tätä sillä, että hän halusi keskittyä varmistamaan itsensä ja ukrainalaisen puolisonsa turvallinen poistuminen Venäjältä. Hän avasi tapauksen taustoja tarkemmin Radio Suomen Urheiluhullut-ohjelmassa.
Elokuussa 2022 tiedotettiin, että Sammelvuo on tehnyt sopimuksen Puolan pääsarjan joukkueen Zaksa Kędzierzyn-Koźlen kanssa. Uusi osoite on hänelle tuttu, sillä Sammelvuo pelasi kaudella 2009–2010 samassa joukkueessa. Helmikuun lopussa 2023 Sammelvuo juhli ensimmäistä mestaruuttaan uuden joukkueensa kanssa Zaksan voitettua Puolan Cupin. Puolan liigassa Zaksa tuli toiseksi hävittyään finaalisarjassa otteluvoitoin 3-0 Jastrzebski Wegielille. 
Toukokuussa 2023 Sammelvuo valmensi Zaksan Mestarien liigan voittajaksi. Hänestä tuli ensimmäinen suomalainen, joka on voittanut Mestarien liigan sekä pelaajana että valmentajana. Lokakuussa 2023 Sammelvuo valmensi Kanadan olympialaisiin. Kanada sijoittui Kiinassa käydyssä olympiakarsintalohkossa toiseksi. Olympiaturnauksessa Sammelvuo johdatti Kanadan kymmenenneksi. Marraskuussa 2024 uutisoitiin, että Sammelvuo ei jatka Kanadan maajoukkueen päävalmentajana.
Huhtikuussa 2025 julkaistiin tiedote, jonka mukaan Sammelvuo on allekirjoittanut neljän vuoden sopimuksen Japanin pääsarjan Panasonic Panthersin kanssa.
Muuta.
Sammelvuo osaa suomen kielen lisäksi englantia, ranskaa, italiaa, japania ja venäjää. Hän on opetellut jokaisen maan kielen, jossa on pelannut. Sammelvuo opetteli italian kielen jo Ranskassa pelatessaan, koska oli päättänyt, että jonakin päivänä pelaisi Italiassa.
Vuosia ulkomailla pelatessaan Sammelvuo on entistä enemmän arvostanut kotimaataan Suomea. Sammelvuo ja hänen Petra-vaimonsa saivat kutsun itsenäisyyspäivän linnan juhliin vuonna 2007. Lisäksi Sammelvuo oli vaimonsa kanssa Linnan juhlissa vuonna 2012, 2014, 2015. Vuonna 2008 Pohjois-Savon Urheilu ry myönsi Sammelvuolle Hannes Kolehmainen-mitalin lentopalloilijan uran ansioistaan.
Sammelvuo valittiin Speakersforumin vuoden tulokkaaksi Vuoden Puhuja 2015 -gaalassa. Näin valintaa perusteltiin: Sammelvuo teki läpimurron puhuja-alalla vuonna 2015. Hänet tunnetaan äärimmäisen motivoivana ja kannustavana puhujana, joka todella tietää mitä vaaditaan menestysjoukkueen kasaamiseen, tiimihengen virittämiseen ja onnistuneeseen johtamiseen. Tuomaksen palo omaan työhönsä ja oppimansa tiedon jakamiseen välittyvät kuulijalle.
Esikuva.
Sammelvuo valittiin Suomen Urheilugaalassa vuoden 2012 esikuvaksi. Urheilugaalan esittelyssä häntä kuvattiin muun muassa "suomalaisen lentopalloammattilaisuuden pioneeriksi ja esimerkilliseksi ammattilaisurheilun tienraivaajaksi. Vuonna 2014 Sammelvuo valittiin vuoden valmentajaksi Suomessa Urheilugaalassa. Hänen valmentamansa Suomen lentopallomaajoukkue valittiin vuoden joukkueeksi Suomessa 2014.
Yksityiselämä.
Sammelvuolla on kaksi lasta hänen entisen vaimonsa kanssa. Avioliitto päättyi vuonna 2020 eroon. Sammelvuo sai lokakuussa 2024 tytön ukrainalaistaustaisen Alina Agarkovan kanssa.