Lähetyskunnan mitali

Lähetyskunnan mitali on Venäjän keisarillisen ritarikunnan myöntämä kultainen muistomitali, jonka Venäjän keisari Aleksanteri I luovutti Pietarissa vuosina 1808–1809 Suomalaiselle lähetyskunnalle, sen porvaris- ja talonpoikaissäädyn edustajille, palkinto lyötiin Suomen lähetyskunnan työstä, Pietarissa Anitškovin palatsin kabinetissa käytyjen "hylling"-neuvottelujen muistoksi, jotka koski Suomen suuriruhtinaskunnan perustamista, ruotsinvallan aikaisten yhdistys- ja vakuuskirjan vahvistamista, sekä Suomen keskushallinntoa ja Suomen Pankkia koskevista esityksistä.
Mitalin myöntöperusteet.
Suomen lähetyskunnan memoriaaliin lukeutui kaikkiaan 17 vaatimusta:
Suomen suuriruhtinaskunta perustettiin (Jul. 24 joulukuuta 1808 / Greg. 5. tammikuuta 1809) itsehallinnolliseksi Venäjän keisarikunnasta erillään toimivaksi maakunnaksi, jonka keskushallinnoksi perustettiin Suomen Hallituskonselji, sekä korkein sotilas- ja siviiliviranomaisen toimielin kenraalikuvernementti sekä kenraalikuvernöörin toimi, jonka perustamisesta annettava ohjesääntö annettiin 1. joulukuuta 1808, lisäksi Suomeen esitettiin perustettavaksi keskupankki eli Suomen Waihtolaina konttori (Suomen Pankki) josta esitys annettiin 18/30. marraskuuta 1808.
Mitalin kuvaus.
Suomen lähetyskuntaan osallistuneet seitsemän porvarissäädyn ja viisi talonpoikien edustajaa saivat keisarilta kultaisen, kaulassa kannettavan mitalin. Mitaliin kaiverretun päivämäärän perusteella se jaettiin keisarin toimesta 18/30. marraskuuta lähetyskunnan edustajille järjestettyä audienssia edeltävänä päivänä, eli juliaanisen kalenterin 17. marraskuuta, (gregoriaanisen kalenterin 29. marraskuuta) 1808. Porvarien mitali painoi 20 dukaattia (70 grammaa) ja talonpoikien mitali 10 dukaattia (35 grammaa). Porvarien mitalin vaaleansininen nauha vastasi Pyhän Andreaksen ritarikunnan ja talonpoikien mitalin punainen nauha Pyhän Aleksanteri Nevskin ritarikunnan nauhaväriä. Porvarien mitalin halkaisija on 51 millimetriä. Ne ovat 24 karaatin kultaa.
Mitalin etusivulla on muotokuva Aleksanteri I:tä Preobražensk rykmentin henkikaartin sotilaspuvussa, mitalin kaiversi saksalainen Carl Leberecht, aikakautensa tunnetuin mitalitaiteilija Venäjällä. Takasivun venäjänkielisestä tekstistä ilmenee mitalin aihe. Mitalit valmistettiin Pietarin rahapajalla. 
Mitalin saajat.
Mitali myönnettiin seuraaville:
Mitaleiden myöhempi historia.
Porvarien mitalia on tiettävästi säilynyt vain yksi kappale, joka kuului alun perin kauppias Johan Linderthille. Se lunastettiin Helsingin yliopiston kokoelmaan Linderthin perillisiltä vuonna 1869, ja on nykyisin Suomen kansallismuseon kokoelmissa Rahakammiossa. Myös talonpoikien mitalia tiedetään säilyneen yksi kappale, joka kuului alkujaan Matti Pikkaraiselle. Se oli ainakin vielä 1900-luvun jälkipuolella suvun hallussa Pohjois-Suomessa. Kirjailija Sara Wacklin mainitsee Pikkaraisen kaulassaan kantaman punanauhaisen kultamitalin kahdesti teoksessaan "Sata muistelmaa Pohjanmaalta" (1844–1845), mutta yhdistää sen virheellisesti Porvoon valtiopäiviin.
Talonpoikien mitaleista on säilynyt kuvia Emanuel Thelningin maalauksessa "Porvoon valtiopäivien avajaiset 1809" (1812) sekä Robert Wilhelm Ekman valtiopäiväkuvauksen luonnoksessa, mitali on kuvattu myös Helsingin säätytalon päätykolmiossa Pehr Klockarsin muotokuvaa esittävässä patsaassa, siten että mitalista näkyy vain kaulanauha, mitalin peittää Klockarsin silinteri, Maalauksessa sekä Ekmanin valtiopäivien kuvissa talonpoikaissäädyn puhemiehellä Pehr Klockarsilla on mitali kaulanauhassa. Thelning kuitenkin liioitteli mitalien kokoa, jotta ne erottuisivat ryhmäkuvassa paremmin. Porvoon museossa taas on Johan Linderthiä esittävä miniatyyri, jossa hänet on kuvattu sininauhainen kultamitali kaulassaan. Myös lähetyskuntaan kuuluneesta helsinkiläisestä raatimies Eric Borgströmistä on säilynyt karikatyyri, jossa hän kantaa sininauhaista mitalia kaulassaan ulkoiluttaessaan koiraansa.
Muistomerkit ja maalaukset.
Lähde: