Iberian esihistoria

Iberian esihistoria ulottuu nykyihmisen edeltäjien varhaiskivikautisesta kulttuurista Rooman aikaisiin 
puunilaissotiin, jolloin alkoi historiallinen aika. Iberian niemimaa on nykyisin jakautunut Espanjaan ja Portugaliin. Noin 1 000 000–200 000 vuotta sitten alueelle saapuivat nykyihmisen edeltäjät Heidelbergin ihminen ja Neandertalin ihminen. Nykyihmisen kulttuuri alkoi levitä alueella noin 40 000 vuotta sitten. Iberian niemimaan pohjoisosan viime jääkauden aikaiset metsästäjät tuottivat luolataidetta. Noin 12 000 vuotta sitten jääkauden päättymisen aikoihin suurriista hävisi, ja syntyi mesoliittinen kulttuuri. Noin 5000 eaa. alettiin rakentaa Portugalin rannikolla suuria kivirakennelmia, megaliitteja, maanviljelyn levittyä tänne, ja alueesta kehittyi merkittävä myöhäiskivikautinen kulttuurikeskus. Pronssikaudella kehittyi monia alueellisia kulttuureja. Rautakaudella kelttien vaellus muutti vanhoja perinteitä. Ensin Välimeren kauppiaskansat foinikialaiset ja kreikkalaiset, ja lopulta Karthago ja Rooma ulottivat vaikutuksensa Iberiaan.
Paleoliittinen kausi.
Atapuercan alueen luolista on löytynyt Heidelbergin ihmisen luita, joista vanhimmat ovat 1,2 miljoonan vuoden takaa.
Neandertalin ihminen hallitsi aluetta noin 200 000 vuoden ajan, kunnes väistyi nykyihmisten tieltä. Viimeiset neanderthalit sinnittelivät ilmeisesti juuri Iberian niemimaan luolissa. Nykyihminen saapui noin 45 000 vuotta sitten. Iberian niemimaalle kehittyi jääkauden kylmimpänäkin kautena säilynyt paleoliittinen suurriistan metsästyskulttuuri, ja Neandertalin ihminen hävisi noin 40 000 vuotta sitten. Sen viimeinen kulttuuri oli nykyihmisiltä vaikutteita saanut Chatelperronin kulttuuri jota tavataan Cantabriasta ja Kataloniasta.
Paleoliittisen kauden kulttuureja Iberian alueella:
Neoliittisesta kaudesta eteenpäin.
Lännempänä Euroopassa vallinneen mesoliittiset Sauvaterren ja Tardenoisin kulttuurit vaikuttivat Iberian niemimaalla. Länsi-Iberiassa Azilin kulttuurin vaikutus säilyi häiriintymättömänä pidempään. Ne vaikuttivat varsinkin Välimeren seuduilla ja Portugalissa. 
Iberian niemimaalla kukoisti muun muassa mesoliittinen Asturian kulttuuri, johon liittyi pienistä piikivisiruista koottuja mikroliittisia kivityökaluja ja -aseita. Tätä kautta kuvastavat La Almagran tyyppiset saviastiat. Noin 4700 eaa. saapui Itä-Iberiaan sydänsimpukkakeramiikka. Iberia oli yksi varhaisista kuparin käyttöalueista Euroopassa.
Minolaiset tai pelasgit, joiksi heitä kutsutaan, purjehtivat laivoilla Kreikan seuduilta ja Kreetalta Etelä-Iberiaan etsimään kuparia. He loivat noin 3200–2600 eaa. kukoistaneen Los Millaresin kulttuurin, joka rakensi linnoitettuja kaupunkeja kaivosten lähelle. Etelä-Iberian vuoriston kaivoksista saatiin muun muassa kultaa, hopeaa ja kuparia. Sitten kellopikarikulttuuri valtasi Iberian.
Pronssikausi.
Pronssikauden kulttuuri keskittyi Iberian kaakkoisosaan. La Bastinan linnoitus on Euroopan vanhimpia pronssikautisia linnoituksia. Se on noin vuodelta 2200 eaa. Linnoituksen rakentajia kutsuttiin argarilaisiksi läheisen El Argarin kaupungin mukaan. 500 vuoden kuluessa argarilaisten kulttuuri levittäytyi 33 000 km2 alueelle.
Rautakausi.
Keltit saapuivat Iberiaan rautakaudella, ja Foinikian ja Kreikan vaikutus loivat sinne Tartessoksen kulttuurin.