Dubai (emiraatti)

Dubai on yksi seitsemästä emiraatista, jotka muodostavat Arabiemiirikuntien liiton. Emiraatin pääkaupunki ja koko valtion suurin pääkaupunki on niin ikään nimeltään Dubai. 
Dubain emiraatti on väkiluvultaan ja pinta-alaltaan toiseksi suurin Abu Dhabin jälkeen. Dubai erottuu muista arabiemiraateista siten, että öljytulot muodostavat vain kuusi prosenttia sen bruttokansantuotteesta. Suurin osa emiraatin tuloista perustuu Jebel Alin vapaasatama-alueelle ja kasvavalle matkailulle.
Dubain öljyvarannot ovat alle kahdeskymmenesviidesosa Abu Dhabin öljyvarannoista, ja öljytulot muodostavatkin nykyään vain pienen osan kaupungin tuloista. Silti arabiemiirikunnissa on verovapaus, koska valtio omistaa yli puolet maan öljyvaroista.
Dubain 2,1 miljoonasta asukkaasta noin 80 prosenttia on ulkomaalaisia. Monet työläisistä ovat kotoisin Sri Lankasta, Bangladeshistä, Intiasta ja Pakistanista, ja ihmisoikeusjärjestöt ovat arvostelleet heidän elinolojaan.
Maantiede ja ilmasto.
Dubai sijaitsee Persianlahden rannalla Arabiemiraattien koillisosassa. Sen pinta-ala on 3 900 neliökilometriä. Se on suunnilleen neliön muotoinen, ja sillä on 72 km Persianlahden rantaviivaa. Naapuriemiraatteina ovat Abu Dhabi lännessä ja etelässa ja Sharja idässä ja koillisessa. Dubailla on myös pieni eksklaavi Al-Ḥajarayn.
Dubai sijaitsee Kravun kääntöpiirillä. Sen ilmasto on kuuma ja aurinkoinen. Vuoden kuumimmat kuukaudet ovat heinä- ja elokuu, keskimääräinen ylin lämpötila on yli 40 celsiusastetta. Viileintä on tammi- ja helmikuussa, keskimääräinen alin lämpötila on alle 15 astetta. Kesäkuusta lokakuuhun ei sada lainkaan, helmikuussa sataa eniten, keskimäärin 36 mm.
Hallinnollisesti Dubai on jaettu 9 sektoriin ja nämä edelleen 224 yhteisöön. Sektorit 1, 3 ja 5 sijaitsevat meren rannalla.
Historia.
Vanhimmat arkeologiset löydöt Dubaissa ovat peräisin pronssikaudelta, noin vuodelta 3000 eaa. 
1700-luvulla nykyisen Dubain ja Abu Dhabin aluetta hallitsi bani yas -heimo, ja niiden kilpailija oli qaewasim-heimo nykyisten Sharjahin ja Ra’s al-Khaiman emiraattien alueella. Tilanteeseen sekoittui Englannin Itä-Intian kauppakomppania, joka sen laivoja vastaan tehtyjen hyökkäysten johdosta liittoutui bani yas -heimon kanssa qawasim-heimoa vastaan ja voitti sen sotaretkellä vuonna 1819. Asemansa vakiinnuttaakseen britit velvoittivat alueen päälliköt solmimaan yleisen rauhansopimuksen. Sopimuksen solmimisen jälkeen Intian kauppareitit oli turvattu ja alueen helmien tuotanto alkoi kukoistaa, mikä hyödytti etenkin tuolloista Dubain aluetta. Vuonna 1833 noin 800 hengen joukko bani yas -heimon al-bu falasah -nimisestä alaryhmästä erosi Abu Dhabista ja muodosti itsenäisen Dubain alueen. Dubain ensimmäinen hallitsija oli Maktoum bin Buti, ja nykyisen Dubain emiirit polveutuvat Maktoumin suvusta.
Helmien tuotanto oli pitkään Dubain pääelinkeino. Sen talous sai huomattavan piristysruiskeen Persian korotettua tulleja satamissaan, minkä johdosta monet kauppiaat, käsityöläiset ja heidän perheensä muuttivat vapaampaan Dubaihin. Vuonna 1929 alkanut maailmanlaajuinen lama iski erityisesti helmientuotantoon, ja siksi Dubaissa alettiin panostaa entistä enemmän kaupan alaan. Talous ei kuitenkaan lähtenyt kovin suureen kasvuun toisen maailmansodan hankaloittaessa kansainvälistä kaupankäyntiä. Muutos tuli vasta vuonna 1966, kun rannikolta löydettiin öljyesiintymiä. Öljy ja sen tuomat tulot mahdollistivat suuret infrastruktuuri- ja teollisuushankkeet, kuten Port Rashidin ja Jebal Ali satamien sekä teollisuusalueen ja alumiinisulaton rakennuksen. Britannia päätti vetäytyä sotilastukikohdistaan Suezin itäpuolella vuonna 1967, ja sopimus sen alaisten sopimusvaltioiden kanssa päättyi 1. joulukuuta 1971. Sopimusvaltioista syntynyt uusi valtio oli nimeltään Yhdistyneet arabiemiirikunnat.
Dubailaiset kauppiaat rikastuivat erityisesti Irakin–Iranin sodan aikana, jolloin he veivät tavaraa Iraniin. Dubain kuivasatamasta tuli puolestaan houkutteleva satama, koska sitä pidettiin sodan aikana turvallisempana, kuin esimerkiksi Iranin tai Kuwaitin satamia. 1980-luvulta lähtien Dubaista kasvoikin Persianlahden vilkkain satama. Taloudelliseen kasvuun vaikutti myös Dubain kevyt verotus ja sisäinen vakaus. 1990-luvulta lähtien Dubain taloutta on pyritty monipuolistamaan entisestään, koska öljyn tiedetään loppuvan aikanaan. Niinpä 2000-luvulle tultaessa emiraatissa oli vireillä useita eri kokoisia rakennushankkeita. Vierastyöläisten lakkoilu ja globaalit talousongelmat johtivat maan velkaantumiseen ja suuriin lainoihin naapuriemiraatti Abu Dhabista. 
Talous.
Nykyään Dubai on tärkeä matkailukohde ja satama, mutta myös kasvava palvelualan keskus, jossa on muun muassa informaatioteknologiaa ja pankkitoimintaa. Matkailu tuo noin viidenneksen bruttokansantuotteesta.
Useimpien Arabiemiraattien pankkien ja vakuutusyhtiöiden pääkonttorit sijaitsevat Dubaissa.
Dubaihin on perustettu vapaatalousalueita ympäri kaupunkia. "Dubai Internet City" ja "Dubai Media City" ovat informaatioteknologian organisaatioiden keskuksia, joissa toimivat muun muassa EMC, Oracle, Microsoft ja IBM sekä media-alan organisaatioita, kuten MBC, CNN, Reuters, ARY ja AP.
Rahoitusongelmat.
Dubain valtion sijoitusyhtiö Dubai World joutui syksyllä 2009 pyytämään puolen vuoden lykkäystä vajaan 40 miljardin euron velkojensa takaisinmaksuun. Samalla selvisi, että koko Dubain emiirikunta on joutunut niin vakavaan velkakierteeseen, että tilanne horjutti jo koko maailmantaloutta. Talous, joka on perustunut yksinomaan ulkomaiseen velanottoon, on ollut kaukana tasapainosta pikkuvaltion ylimitoitettujen hankkeiden vuoksi, ja sen odotettiin joutuvan konkurssiin. Valtio takasi Dubai Worldin velkoja, ja sille tehtiin maksuohjelma tuleville vuosille. Ohjelman mukaan Dubai Worldin olisi pitänyt myydä omistuksiaan monista yhtiöistä, kuten yhdysvaltalaisista tavarataloista ja kiinteistöyhtiöistä. Myytäväksi suunniteltujen yhtiöiden kurssit laskivat kuitenkin huomattavasti ostohintaan verrattuina, ja osa teki konkurssin.
Liikenne.
Liikenneyhteyksiä hoitaa vuonna 1985 perustettu valtiollinen Emirates-lentoyhtiö, joka kuljettaa 40–60 miljoonaa matkustajaa vuosittain. Yhtiön kotikenttä on Dubain kansainvälinen lentoasema, joka oli vuonna 2016 maailman kolmanneksi vilkkain lentoasema matkustajamäärällä mitattuna.
12-kaistainen Šeikki Zayedin moottoritie (Sheikh Zayed Road) kulkee lähes koko emiraatin läpi. Yhteyksistä maan ulkopuolelle vastaavat Dubain kansainvälinen lentoasema sekä Jebel Alin satama. Dubaissa on myös metro-ilmajuna, joka valmistui syyskuussa 2009. Metrossa on käytössä kaksi linjaa (punainen ja vihreä).
Koulutus.
Dubaissa on sekä julkisia että yksityisiä kouluja. 90% opetuksesta tapahtuu yksityiskouluissa. Koulunkäynti on pakollista 5–15-vuotiaille, ja maan omille kansalaisille se on ilmaista. Niille, joille arabia ei ole äidinkieli, arabian opetus vieraana kielenä on pakollista 9. luokalle asti.
Julkisissa eli valtion omistamissa kouluissa opetuskieli on arabia, englantia opiskellaan yleensä vieraana kielenä.
Dubain yliopiston lisäksi emiraatissa toimii 26 ulkomaalaisen yliopiston etätoimipisteitä.
Laki ja oikeus.
Dubain lainsäädäntö ja sosiaaliset normit perustuvat šaria-lakiin. Arabiemiraattien lain mukaan raiskauksen todistamiseen vaaditaan, että raiskaaja myöntää teon tai neljän aikuisen miehen silminnäkijän todistus. Vuonna 2013 norjalainen liikematkalla ollut nainen tuomittiin 16 kuukaudeksi vankilaan, kun hän ilmoitti poliisille työkaverinsa raiskanneen hänet. Dubain hallitsija šeikki Muhammad ibn Rašid Al Maktum kuitenkin armahti hänet. 
Alkoholin nauttiminen julkisilla paikoilla on kiellettyä, mutta alkoholia saa ostaa alkoholiliikkeistä. Dubaissa alkoholin ostaminen alkoholiliikkeestä vaatii erikseen anottavan luvan, mutta sen saaminen on nykyään helppoa ja siihen riittää passi. Alkoholia voi myös nauttia hotelleissa ja hotellien yhteydessä toimivissa baareissa ja ravintoloissa. Vuonna 2020 avioliiton ulkopuolinen seksi laillistettiin. 
Viihde ja urheilu.
Dubaissa on vuonna 2005 valmistunut kilparata nimeltä Dubai Autodrome. Radalla on ajettu muun muassa A1GP-sarjan kilpailuja. base-hypyn maailmanennätys rikottiin Dubaissa vuonna 2010, kun kaksi miestä hyppäsi vastavalmistuneesta Burj Khalifasta.