Kontiomäen rautatieasema

Kontiomäen rautatieasema () on Suomen rataverkon liikennepaikka Kainuussa, Paltamon kunnassa sijaitsevassa Kontiomäen kylässä. Liikennepaikan etäisyys ratakilometreinä Helsingin päärautatieasemalta Pieksämäen kautta on 658,8, ja Oulun kautta 918,9 ratakilometriä. Kontiomäen rautatieasema otettiin käyttöön tammikuussa 1923 Kajaani–Kontiomäki-rataosuuden valmistuessa.
Rautatieasemasta on valmistettu pienoismalli, joka sijaitsi Kontiomäen Shellin yläkerran pienoismallinäyttelyssä. Mallin oli valmistanut Vaihtoehtona työ -projekti.
Gunnar Aspelinin ja Jarl Ungernin suunnittelema hirsirunkoinen asemarakennus tuhoutui tulipalossa 6. toukokuuta 2020.
Museovirasto on luokitellut Kontiomäen rautatieaseman asema-alueen valtakunnallisesti merkittäväksi rakennetuksi kulttuuriympäristöksi.
Risteysasema.
Kontiomäki suunniteltiin alun perin risteysasemaksi. Siellä risteävät Joensuusta, Iisalmesta, Oulusta, Ämmänsaarelta ja Vartiuksesta alkavat rataosat.
Risteysasema Kontiomäestä tuli vuonna 1926, kun rataosuus Vuokatti–Paltamo valmistui. Vuonna 1934 Kontiomäeltä alettiin rakentaa pohjoiseen Ämmänsaaren rataa, jonka ensimmäinen osa avattiin 1939. Vuosina 1974–1976 rakennettiin Vartiuksen rata Kontiomäeltä itään.
Nykyisin matkustajaliikennettä on vain rataosalla Iisalmi–Kontiomäki–Oulu, ja muut rataosat ovat tavaraliikenneratoja. Asemalla pysähtyvät rataosan kaikki junat. Asemalla tapahtuu päivän aikana yksi junakohtaus, jossa IC 713 Ouluun käyttää raidetta yksi ja IC 70 Helsinkiin raidetta kaksi. Muutoin kaikki junat käyttävät raidetta yksi.
Kontiomäen rautatieasema sijaitsee valtateiden 22 ja 5 sekä kantatien 89 risteyskohdassa liikenteellisesti tärkeällä alueella.
Asema-alueen rakennukset.
Kontiomäen asema-alueella on asemarakennuksen lisäksi veturitalli, vesitorni, ravintolarakennus, tavaramakasiini sekä rautatieläisten asuntoja. Suurin osa näistä rakennuksista valmistui 1920-luvulla. Useat rakennukset siirtyivät Senaatti-kiinteistöille vuonna 2007.
Rautatieasema.
Rautatieaseman päärakennus rakennettiin vuonna 1923, jolloin rautatie Kajaanista Kontiomäelle valmistui. Gunnar Aspelinin ja Jarl Ungernin suunnittelema mansardikattoinen asemarakennus noudatteli samaa rakennustyyliä kuin Iisalmen–Ylivieskan radan asemarakennukset. Kyseisellä rataosalla sijaitseva Pyhäsalmen rautatieasema rakennettiinkin samoin piirustuksin kuin Kontiomäen asema.
Ennen kauko-ohjauksen valmistumista Kontiomäen liikenteenohjaajan toimisto siirrettiin asemarakennuksen vierelle sijoitettuun parakkiin asemarakennuksessa olleen homevaurion vuoksi. Asemarakennuksen homevauriot korjattiin myöhemmin.
Asemarakennuksessa syttyi aamuyöllä 6. toukokuuta 2020 tulipalo, joka tuhosi asemarakennuksen kokonaan.
Veturitalli.
Kontiomäelle rakennettiin nelipaikkainen veturitalli, jota laajennettiin myöhemmin 13-paikkaiseksi.
Ratapiha.
Kontiomäen ratapiha on yksi Suomen viimeisiä ratapihoja, jolla ei ollut minkäänlaisia turvalaitteita. Alun perin Kontiomäellä oli ainoastaan ratapihaa suojasivat siipiopastimet, jotka korvattiin 1990-luvulla valo-opastimilla. Kun Matkalan vaihde lakkautettiin ja Kontiomäen ohitusraide valmistui, otettiin ohitusraiteella käyttöön VR-76-tyyppinen releasetinlaite. Kontiomäen ratapihalle mitään turvalaitteita ei valo-opastimien lisäksi kuitenkaan asennettu.
Liikenteenohjaus.
Liikenteenohjaustoiminnot Kontiomäen ratapihalla on hoidettu keskitetysti kaukokäytöllä Oulun rautatieasemalla sijaitsevasta liikenteenohjauskeskuksesta käsin vuodestä 2006 lähtien. Ratapihan muutostöiden yhteydessä liikennepaikalle asennettiin sähkökääntölaitteilla varustetut vaihteet sekä tietokoneasetinlaite. Kontiomäki oli Kainuun viimeinen liikennepaikka, jolla junasuorittajat ohjasivat liikennettä paikallisesti.
1. joulukuuta 2006 sähköistys otettiin käyttöön rataosilla Oulu–Kontiomäki–Iisalmi ja Kontiomäki–Vartius.