Herakleion (Kreeta)

Herakleion (, myös ; ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Kreetan saarella Kreikassa. Se sijaitsi nykyisen Iraklionin kaupungin paikalla.
Maantiede.
Herakleionin poliksen kaupunkikeskus sijaitsi Kreetan pohjoisrannikolla samalla paikalla kuin nykyinen Iraklionin kaupunki, noin 20 stadioninmittaa eli viisi kilometriä pohjoiseen sisämaassa sijainneesta Knossoksen kaupungista, jonka satamana se toimi. Kaupungin keskus sijaitsi samalla kukkulalla, jossa nykyisin on Iraklionin venetsialaisaikainen vanhakaupunki. Kaupunki oli lähellä Kairatos (nyk. Katsampadianós eli Katsampás) -joen suuta.
Herakleionin kaupunkivaltion aluetta ei tunneta kovin hyvin. Sen kooksi on arvioitu noin 100–200 neliökilometriä, mukaan lukien rannikkotasanko kaupungin ympärillä.
Historia.
Herakleionin paikka on ollut asuttu viimeistään neoliittisella kaudella ja edelleen minolaisella kaudella eli Kreetan pronssikaudella 1000-luvulla eaa. Paikka toimi jo tuolloin läheisen Knossoksen palatsikeskuksen satamana, ja kukoisti 1500–1300-luvuilla eaa. Kaupungin esihistoriallista nimeä ei tunneta.
Herakleionin polis-kaupunki sai alkunsa noin 800-luvulla eaa. Kreikkalaisessa mytologiassa se sai nimensä Idan daktyyleihin kuuluneesta Herakleesta eli Herakles Idaioksesta. Myöhempinä aikoina tämä yhdistettiin tunnetumpaan heeros Herakleehen. Kaupunkia ei juurikaan mainita antiikin kirjallisuudessa joitakin maantieteellisiä teoksia lukuun ottamatta. Stefanos Byzantionlainen mainitsee sen sijalla 17 tuntemastaan 23 "Herakleia"-nimisestä kaupungista. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Hērakleiōtas" ().
Antiikin aikana Herakleion toimi Knossoksen poliksen satamana yhdessä läheisen Amnisoksen kanssa. Vaikka kaupunki on luetteloitu polikseksi eli itsenäiseksi kaupunkivaltioksi, sen todellinen asema tunnetaan kuitenkin huonosti, ja sen asema poliksena jo klassisella kaudella perustuu lähinnä oletuksiin. Herakleion on ollut todennäköisesti aina historiansa aikana enemmän tai vähemmän Knossoksen alaisuudessa; Knossoksen vallan alla sen tiedetään olleen ainakin hellenistisellä kaudella. Varhaisin maininta kaupungista poliksena kaupunkivaltion merkityksessä on peräisin vasta 200-luvulta eaa., Miletoksen Kreetan polisten kanssa tekemässä sopimuksessa. Herakleionin ei tiedetä lyöneen omaa rahaa.
Herakleion toimi Knossoksen poliksen satamana edelleen roomalaisella kaudella. Tuolloin sen merkitys oli kuitenkin vähäisempi, sillä Kreetan keskus oli tuolloin Gortynissä saaren eteläosassa. Herakleionia ei mainita piispanistuimena varhaisissa kristillisissä lähteissä. Nikean toisen kirkolliskokouksen asiakirjoissa vuodelta 787 mainitaan kuitenkin muiden Kreetan piispojen joukossa Theodoros, ”Herakleopoliin piispa”.
Nykyinen Iraklionin ("Irákleio") kaupunki, joka keskiajalla ja osmanivallan aikana tunnettiin muun muassa nimillä "Candia" ja "Megalon Kastron", nimettiin uudelleen antiikin aikaisen kaupungin mukaan 1800-luvun lopulla, tosin nykykreikkalaisessa nimimuodossa.
Rakennukset ja löydökset.
Iraklionin alueella on suoritettu suhteellisen vähän arkeologisia kaivauksia, koska nykyinen suhteellisen suurikokoinen kaupunki sijaitsee suoraan esihistoriallisen ja antiikin aikaisen asutuksen paikalla. Joitakin löytöjä on tehty sattumalöytöinä ja pelastuskaivauksissa.
Minolaisaikaisia löytöjä on tehty useista paikoista eri puolilta nykyisen kaupungin aluetta ja ympäristöä. Löytöihin lukeutuu sekä asutuksen että satamarakennelmien jäänteitä. Merkittävimmät esihistorialliset löydöt, sekä neoliittiselta että minolaiselta kaudelta, ovat peräisin Katsampás-joen suusta. Antiikin ajalta on löydetty nykyisen kaupungin paikalta hautoja geometriselta kaudelta arkaaiselle kaudelle 600-luvulle eaa. saakka, sekä merkkejä asutuksesta viimeistään klassiselta kaudelta lähtien. Löytöjen vähäisyyden vuoksi kaupungin pohjakaavasta ja rakennusten kokonaisuudesta ei ole mahdollista saada kovinkaan hyvää kuvaa.