Euboia

Euboia ( tai "Évvia", , , ) on Kreikan saari, joka sijaitsee Manner-Kreikan itärannikon edustalla. Se on Kreikan toiseksi suurin saari. Saaren pinta-ala on ja asukasluku (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Saaren pääkaupunki on Chalkída.
Maantiede.
Euboia sijaitsee Egeanmeren länsilaidalla Keski-Kreikan itärannikon edustalla. Saari on pitkä ja kapea. Sen suurin pituus pohjoisesta etelään on noin 180 kilometriä ja sen leveys vaihtelee kuuden ja 48 kilometrin välillä. Pinta-alaltaan Euboia on Kreikan toiseksi suurin saari Kreetan jälkeen. Euboian erottavat mantereesta Évripos- eli Euripossalmi sekä sen pohjoisenpuoleinen Pohjoinen Euboianlahti ja etelänpuoleinen Eteläinen Euboianlahti.
Euboiasta on siltayhteys mantereelle Évripos-salmen yli Chalkídan kaupungin kohdalla. Lisäksi sekä saaren pohjois- että eteläosista on lauttayhteyksiä mantereelle. Koska saari on suurikokoinen, lähellä Manner-Kreikkaa ja kytketty sillalle mantereeseen, sitä ei Kreikassa useinkaan lueta saareksi varsinaisen saariston tavoin. Samasta syystä sitä ei usein lueta varsinaisiin Egeanmeren saariin, kuten ei myöskään meren eteläreunalla sijaitsevaa Kreetaa.
Euboia on vuoristoinen ja sen korkeimmat vuoret ovat Dírfi (), Pyxariás () ja Óchi (). Muihin vuoriin kuuluu muun muassa Ólympos (). Saaren vuoret ovat Thessalian vuorten jatkeita. Euboian länsirannikon keskivaiheilla sijaitsee Lilántion tasanko, jolla virtaa Lílas-joki.
Euboian edustalla sijaitsee lukuisia pienempiä saaria, joista tärkeimpiä ovat Lichádes-saariryhmän saaret Pohjoisessa Euboianlahdessa Euboian luoteiskulman edustalla, Petalioí-saariryhmän saaret Petaliónlahdessa Euboian saaren eteläkärjen länsipuolella sekä Stýran saari Euboian länsirannikolla. Kauempana Euboian koillispuolella Egeanmeressä sijaitsevat useimmat Pohjoiset Sporadit ja länsipuolella muista erillään samaan saariryhmään luettu Skýros. Euboiasta kaakkoon sijaitsevat Kykladit, lähimpänä Ándros.
Hallinto, kaupungit ja kunnat.
Hallinnollisesti Euboian saari jakaantuu seitsemän kunnan alueelle. Kunnat ovat Chalkída, Dírfys-Messápia, Erétria, Istiaía-Aidipsós, Kárystos, Kými-Alivéri sekä Mantoúdi-Límni-Agía Ánna. Näistä Chalkídan kunta käsittää alueita sekä mantereen puolelta että Euboialta. Muut kunnat sijaitsevat kokonaan saarella. Kaikki kunnat kuuluvat saaresta nimensä saaneeseen Euboian alueyksikköön, johon kuuluu myös Skýroksen kunta.
Saaren suurin kaupunki on pääkaupunki Chalkída ( asukasta vuonna 2011), joka sijaitsee Évripos-salmen kohdalla osaksi saarella ja osaksi mantereen puolella. Saaren muita suurempia kaupunkeja ovat Néa Artáki ( asukasta), Vasilikó (), Psachná (), Kárystos (), Alivéri (), Istiaía (), Erétria (), Amárynthos (), Ágios Nikólaos (), kylpyläkaupunki Loutrá Aidipsoú (), Vathý (), Kými (), Néa Lámpsakos () ja Gymnó ().
Historia.
Antiikki.
Antiikin aikana Euboia tunnettiin myös nimillä "Makris" () ja "Dolikhe" () pitkän muotonsa vuoksi, sekä nimillä "Hellopia" () ja "Abantis" () siellä asuneiden heimojen mukaan. Muita nimiä olivat muun muassa "Asopis" () ja "Khalkodontis" (). Saaren varsinainen antiikin aikainen nykyisinkin käytössä oleva nimi on peräisin kreikan sanoista "eu" (, ”hyvä”) ja "būs" (, ”härkä”); saari oli toisin sanoen ”Hyvien härkien saari” tai ”Hyvä saari härille”.
Antiikin ajalla saaren merkittävimmät kaupungit olivat Khalkis ja Eretria. Khalkis oli merkittävä sekä strategisesti että kauppapaikkana, koska se toimi Euripossalmen ylityspaikkana. Muita merkittäviä kaupunkeja olivat muun muassa Histiaia ja Karystos. Aidepsos oli jo antiikin ajalla suosittu kylpyläpaikka. Euboian kaupungit kukoistivat erityisesti 500-luvulla eaa. Persialaiset tuhosivat saaren ja orjuuttivat sen väestön vuonna 490 eaa. Tämän jälkeen saari päätyi Ateenan valtaan ja kaupungit rakennettiin uudelleen. Euboialaiset kapinoivat Ateenaa vastaan vuosina 446 ja 411 eaa., mutta se ei saavuttanut itsenäistä asemaa.
Myöhempi historia.
Keskiajalla Euboia tunnettiin nimellä "Egripo", mikä oli muuntuma Euripossalmen nimestä. Neljännen ristiretken jälkeen vuonna 1204 saari jaettiin frankkiaateliston kesken. Tämän jälkeen saari päätyi vähitellen venetsialaisten vallan alle 1300-luvulle tultaessa. Venetsian vallan aikana saari tunnettiin nimellä "Negroponte" (”Musta silta”) Khalkiissa olleen sillan mukaan. Turkkilaiset valtasivat saaren vuonna 1470. Venetsialaiset yrittivät vallata saaren takaisin vuonna 1688. Saari liitettiin itsenäistyneeseen Kreikkaan vuonna 1830. Antiikin Aidepsoksen paikalla sijaitseva Loutrá Aidipsoú saavutti aseman suosittuna turistikohteena uudelleen 1800-luvulla.