Matthias Calonius

Matthias Calonius (7. tammikuuta 1738 Saarijärvi – 13. syyskuuta 1817 Helsinki) oli suomalainen oikeustieteilijä ja valtiomies. Hänet nimitettiin vuonna 1778 Turun akatemian lainopin professoriksi, jossa virassa hän toimi lähes 40 vuotta kuolemaansa saakka. Lisäksi hän oli Suomen suuriruhtinaskunnan ensimmäinen prokuraattori vuosina 1809–1816 ja Ruotsin korkeimman oikeuden jäsen vuosina 1793–1800.
Calonius kirjoitti lukuisia akateemisia teoksia niin juridiikan kuin historiankin alalta. Tiedemiehenä hän oli niin sanotun historiallisen koulukunnan edelläkävijöitä.
Opinnot ja yliopistoura.
Matthias Calonius oli Saarijärven kirkkoherra Matthias Henrici Caloniuksen (1710-1777) ja Elisabeth Silanderin (1706 - 1797) poika. Hänen opintiensä oli poikkeuksellinen, sillä hän ei varattomuuden takia koskaan suorittanut yliopistollista perustutkintoa. Hänen pätevyytensä talousopin dosentin tehtävään hyväksyttiin poikkeusjärjestelyin 1764. Pian hän sai hoitaakseen yliopiston sihteerin tehtävän ja lainopin professorin viransijaisuuden. Kun professuuri vapautui 1778, Calonius valittiin lainopin professoriksi.
Professorina Calonius toimi voimakkaasti lainopin tieteellisen tason nostamiseksi. Monet väitöskirjat ja luennot kuvaavat osuvasti aikansa Ruotsin lainsäädäntöä, ja hänen luentojensa käsikirjoitukset ovat pääosin säilyneet. Hän luennoi latinaksi ja ruotsiksi, toimi lakimiesroolissa ruotsiksi ja julkaisi suomeksi muun muassa vuoden 1734 lain uudistetun painoksen. Pääosan tieteellisestä tuotannostaan Calonius kirjoitti latinaksi.
Lainkäyttäjänä ja prokuraattorina.
Calonius muutti vuonna 1793 Ruotsiin, kun hänet kutsuttiin Korkeimman oikeuden jäseneksi. Myös käytännön tuomarintyössä Calonius toimi tasokkaasti. Turkuun hän palasi vuonna 1800, ja vaati Suomen sodan aikana suomalaisilta uskollisuutta Ruotsille. Ruotsin menetettyä Suomen Venäjälle Calonius otti keskeisen roolin Suomen suuriruhtinaskunnan hallitusmuotoa ja lainsäädäntöä valmisteltaessa. Hän toimi ensimmäisenä Suomen prokuraattorina eli oikeuslaitoksen ylimpänä valvojana vuosina 1809–1816. Sitä ennen hän oli vuoden 1809 Porvoon valtiopäivien konseljikomitean lakiasiantuntijana. Vuonna 1816 hänet nimitettiin valtioneuvokseksi. Calonius jätti jälkeensä mittavan, noin 3 600 niteen kirjaston. Calonius on haudattu Turkuun, Pyhän Katariinan kirkon hautausmaalle. 
Yksityiselämä.
Calonius eli parisuhteessa pitkäaikasen taloudenhoitajansa Brita Grönbergin kanssa. Calonius sai Grönbergin kanssa kuusi lasta, jotka kaikki kuolivat pikkulapsina. Pisimpään elänyt kuudes lapsi eli puolitoistavuotiaaksi. Sääty-yhteiskunnassa säätyrajat ylittävät avioliitot olivat harvinaisia, eikä Caloniuksen ja Grönberginkään suhdetta koskaan virallistettu. Kuollessaan Calonius jätti koko omaisuutensa Grönbergille, joka toimi Caloniuksen taloudenhoitajana yli 30 vuoden ajan.
Huomionosoituksia.
Calonius on kaiketi Suomen kuuluisin lakimies. Suomen oikeustieteen isäksi kutsutun Caloniuksen mukaan on nimetty Turun yliopiston oikeustieteellisen tiedekunnan päärakennus Calonia. Matthias Caloniuksen mukaan nimetty Caloniuksenkatu on sekä Helsingin Töölössä että Porvoon Hornhattulassa. 
Hänen muistoaan vaalii Matthias Calonius -nimikkoseura. Vuonna 1990 perustetun seuran tarkoituksena on edistää oikeushistorian tutkimusta Suomessa. Osana toimintaansa seura järjestää esitelmätilaisuuksia ja harjoittaa julkaisutoimintaa. 
Caloniuksen synnyinpaikkakunnalla Saarijärvellä sijaitsee Matthias Caloniuksen muistomerkki. Saarijärveläisen kuvanveistäjän Hannes Autereen graniitista veistämä muistomerkki sijaitsee Tarvaalan pappilan pihassa. Muistomerkki on paljastettu 5.6.1938.