Kyūdō Suomessa

Kyūdō (, "jousen tie") on perinteinen japanilainen jousiammuntalaji.
Kyūdōn harrastajia on Suomessa joitakin kymmeniä, Euroopassa ja Amerikassa muutama tuhat ja Japanissa puolisen miljoonaa. Suomessa toimii Suomen kyudoliitto, vanhimmat seurat ovat Porvoossa ("Yosaiki") ja Helsingissä ("Hikari"). Suomalaisen kyūdōn kummisetänä on toiminut Feliks Hoff, joka on saanut oppinsa "Heki-ryū Insai-ha" -koulukunnan mestarilta Genshirō Inagakilta, joka levitti 1960-luvulta alkaen kyūdōa Euroopassa, opettaen kursseilla pääasiassa Saksassa, Italiassa ja Suomessa.
Kyudon alku Suomessa.
Harjoitellessaan Japanissa Tokion Kodokanissa judoa 1970-luvulla uusikaupunkilainen kultaseppä Pentti Nieminen vieraili myös Budokanissa ja tutustui siellä japanilaiseen jousiammuntaan, kyūdōon. Innostus lajiin oli vielä olemassa Suomeen palatessa, mutta Nieminen joutui toteamaan, ettei kyūdōa vielä tuolloin harjoiteltu Suomessa. Ajatus kyūdōsta jäi kuitenkin kytemään melkein vuosikymmeneksi, ja palasi tuoreena Niemisen mieleen, kun hän vuosia myöhemmin sai luettavakseen saksalaisia lehtiä, joissa oli myös kyūdōaiheisia artikkeleita. Yhdessä niistä oli saksalaisen Feliks Hoffin kuva, ja Nieminen päätti yrittää yhteydenottoa. Kirje ei kuitenkaan saapunut perille, sillä Hoff oli juuri muuttanut. Nieminen ei kuitenkaan antanut periksi, ja kontakti Hoffiin saatiin lopulta Suomeen muuttaneen, ja sittemmin urheiluvälineliike ""Nidan":in perustaneen, Peter Schildin kautta. Porvoolainen Leif Bagge, toimi tuolloin Porvoon Judon puheenjohtajana. Hän oli myös kyūdōsta kiinnostunut ja suostutteli judoseuraa toimimaan virallisena järjestäjänä. Bagge hoiti sitten käytännön järjestelyt. Ensin hän kutsui Hoffin Suomeen kyūdōleiriä pitämään ja sitten hän varasi juuri valmistuneesta Porvoon ammatti-koululta liikuntasalin. Hän lähetti 168 leirikutsua kaikille jūdō-, karate- ja aikidō- seuroille. 24.–25.11.1984 pidetylle ensimmäiselle kyūdōleirille saapui 22 osallistujaa. Leirin jälkeen perustettiin ensimmäinen suomalainen kyūdōseura, Heiwa No Yumi. Tämä tapahtui joulukuun 15. päivänä 1984 Porvoossa. 
Suomen Kyudoliitto.
Jotta tästä tapahtumasta ei olisi tullut yhden kerran juttu, Bagge päätti kutsua kaikki leirillä olleet liiton perustamiskokoukseen. Pertti Lehväslaiho Meido-Kan ry:stä, Helsingistä, joka oli ollut leirillä, järjesti kokoustilat Olympiastadionin yhteen kokoustilaan. Kokous pidettiin 26.1.1985. Siinä päätettiin perustaa Suomen Kyudoliitto- nimistä yhdistystä kyūdōn suomen katto-organisaatioksi. Jäsenet saisivat liittyä henkilöjäseninä siihen asti kunnes yhdistystä saataisiin rekisteröityä. Tämän jälkeen hyväksyttäisiin vain seuroja jäseniksi. Liiton ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Leif Bagge. 
Kyudo leviää - seurojen määrä kasvaa.
Kun siemenet kyūdōharjoitteluun Suomessa oli kylvetty, alkoi harjoittelu toden teolla. Feliks Hoff tulikin Suomeen uudestaan jo 1985 maaliskuussa. Saman vuoden elokuussa suomalaisryhmä, joka käsitti Baggea, Juhana Niittylää, Outi ja Risto Jalavaa ja Pentti Niemistä, matkusti harjoittelemaan kyūdōa Hampuriin ensimmäiselle ulkomaanleirille. Siellä Suomalaiskyūdōkat tapasivat ensimmäistä kertaa Genshiro Inagaki -sensein (1911-1995) (8. dan hanshi), joka oli Japanilaisen kyūdō-koulukunnan Heki ryū Insaihan päämies. . Hänelle myönnettiin muutama vuosi myöhemmin 9.dan hanshi'n arvo. Syyskuussa samana vuonna Suomalais-Japanilainen yhdistys täytti 50 vuotta. Suomen kyūdōkoita pyydettiin esittämään lajia juhlassa. Heillä ei olisi riittänyt taitoa siihen, mutta se järjestettiin siten, että liitto kutsui saksalaisen professorin Manfred Speidelin (kyūdō 5.dan) Aachenista Suomeen. Hän piti näytöksen Finlandia-talossa. Tämän jälkeen hän piti viikonloppuleirin Porvoossa. Feliks F. Hoff on se, joka eniten on vaikuttanut Suomen kyūdōn toimintaan avatessaan suomalaisille ovia leireille, joihin eivät muuten oli päässeet ja vetämällä leirejä Suomessa. 
1986 Bagge sai kutsun tulla käynnistämään kyūdō-toiminnan Kouvolassa. Kutsun esitti Kouvolalaisen judo-seuran puheenjohtaja Kirsi Hokkanen. Samana vuonna Kari Laine Helsingistä suoritti ensimmäisenä suomalaisena 1.danin kyūdōssa. Tämä tapahtui EKF:n vuotuisalla leirillä Sveitsissä. Vuonna 1987 kaikkien suomalaisten kyūdō-harrastajien toiveesta tuli totta! Mestari Inagaki saapui avustajansa professori Toshio Morin kanssa viikon pituista leiriä pitämään. Leiripakaksi valittiin Kouvola. Kari Laine suoritti samana vuonna 2.danin ja Bagge 1.danin EKF:n leirillä Hampurissa. Vuonna 1989 Suomi isännöi EKF:n leiriä. Paikkana oli Pajulahden Urheiluopisto. Osallistujia oli kaikista EKF:n jäsenmaista. Siitä lähtien liitolla on ollut joka vuosi leiri Pajulahdessa. Niihin on kutsuttu kyūdō-harrastajia muistakin maista. 
Suomessa oli yhdessä vaiheessa 80-luvun lopulla n.70 jäsentä, joka teki meistä silloin EKF:n harjoittelijamäärältään kolmanneksi suurimman kyūdō-maan Euroopassa. Toimintaa on parhaimpina vuosina ollut seitsemällä paikkakunnalla.
Suomalainen kyudo Euroopassa.
Suomen kyūdōliitto on aktiivinen jäsen vuonna 1980 perustetussa Euroopan kyūdōliittossa (EKF). Vuonna 1989 Suomessa järjestettiin edellä mainittu EKF:n vuotuinen kyūdō seminaari ja muutamaa vuotta myöhemmin 1993 kyūdōn Euroopan mestaruuskilpailu. Suomalaisen kyūdōn toistaiseksi suurin kilpailumenestys saavutettiin vuonna 1995, jolloin Antti-Jussi Voutilainen voitti kyūdōn Euroopan mestaruuden. Suomen kyūdōkat suorittavat korkeammat vyöarvonsa (1. dan alkaen) pääasiassa EKF seminaareissa.