Divetymonoksidihuijaus

Divetymonoksidihuijaus () on huijaus, jolla demonstroidaan sitä, kuinka helposti puutteellinen tieteen tunteminen tai yksipuolinen analyysi voi aikaansaada vääriä pelkoja. Huijauksessa luetellaan ”divetymonoksidin” haitallisia ominaisuuksia ja vaaditaan sen käytön rajoittamista tai kieltämistä. Kyseessä on todellisuudessa veden kemiallinen nimitys: kemiallisten yhdisteiden nimeämiskäytännöt mahdollistavat yhdisteen nimeämisen siten, että kemiallinen rakenne voidaan päätellä nimestä. Arjessa käytettyjä nimiä, kuten "vesi" tai "potaska" (kaliumkarbonaatti), joita historiallisesti käytettiin myös tieteellisessä yhteydessä (nykyään vain harvoille yhdisteille, joista yksi on vesi), kutsutaan "triviaalinimiksi." Ne eivät anna suoraa tietoa yhdisteen rakenteesta.
Huijaus perustui siihen, että divetymonoksidi on kemiallinen nimi vedelle (käytetään myös nimitystä divetyoksidi). Vesimolekyylin kemiallinen kaava on H2O, jolloin kaksi vetyatomia liittyy happiatomiin. Etuliite "di" tarkoittaa kahta ja "mono" tarkoittaa yhtä. Vesi on amfolyytti, eli se voi toimia sekä happona että emäksenä.
Huijauksessa luetellaan pelkästään veden haitallisia ominaisuuksia, kuten eroosiota ja sen aiheuttamia kuolemia hukkumisen kautta. Monoksidi-sana saatetaan yhdistää myrkkyihin, esimerkiksi hiilimonoksidiin. Divetymonoksidin haitoista kertomisen jälkeen ihmisiltä kysytään usein mielipiteitä siihen, kuinka tätä selvästi vaarallista ainetta tulisi käsitellä. 
Tausta ja huijaustapauksia.
Huijauksen keksivät ystävykset Eric Lechner, Lars Norpchen ja Matthew Kaufman vuonna 1989, ja huijaus sai mainetta Craig Jacksonin ansiosta vuonna 1994. Laajimmalle levinnyt julkisuus syntyi kuitenkin vasta vuonna 1997, kun 14-vuotias koulupoika Nathan Zohner keräsi kannanottoja ”DHMO”:n täyskieltoon osana koulunsa tiedeprojektia nimellä ”"How Gullible Are We?"” (suom. ”"Kuinka hyväuskoisia olemme?"”). Myös "Penn ja Teller: Bullshit!" -showssa oli jakso DHMO:sta.
Joulukuussa 2010 raportoitiin, että vastaava huijaus oli onnistunut myös Yhdistyneiden kansakuntien ilmastokokouksessa Cancúnissa, Meksikossa: useat kokousedustajat olivat allekirjoittaneet vetoomuksen veden kieltämisestä.
Vuonna 2006 Louisvillessä Kentuckyssa David Karem asensi suihkulähteeseen varoituskyltin, jonka mukaan vesi sisälsi suuria pitoisuuksia vetyä. Tarkoituksena oli aikaansaada assosiaatioita vetypommiin.
Suomessa.
Suomessa huijaus esiintyi myös vuoden 2011 eduskuntavaalien aikana eräässä vaalikoneessa, jossa kysyttiin divetymonoksidin käytön ja saatavuuden lain tiukentamista. 49 prosenttia ehdokkaista kannatti divetymonoksidin käytön rajoitusta.
Muun muassa Tampereen yliopiston luonnontieteiden opiskelijoiden perinteinen pila vuonna 2021 eli jäynä liittyi divetymonoksidiin ja sen haitallisuuteen.
Sisältö.
Craig Jacksonin alkuperäinen verkkoversio sisälsi seuraavat tiedot.
Divetymonoksidi:
*tunnetaan myös nimellä hydroksyylihappo, happosateiden tärkeä aineosa
*lisää kasvihuoneilmiötä
*saattaa aiheuttaa vakavia palovammoja
*lisää maaperän eroosiota
*aiheuttaa korroosiota ja ruostumista useille metalleille
*saattaa tuhota sähkölaitteita ja alentaa jarrujen tehoa autoissa
*on löydetty usein kuolemaan johtavista syövistä sairastuneilta potilailta poistetuista kasvaimista
*saattaa aiheuttaa epämiellyttävän tukehtumiskuoleman.
Vaaroista huolimatta divetymonoksidia käytetään usein:
*teollisena liuottimena ja jäähdytysaineena
*ydinvoimaloissa
*styroksin valmistuksessa
*sammutusaineena
*erilaisissa julmissa eläinkokeissa
*torjunta-aineiden levityksessä, kemikaali pysyy tuotteessa myös pesemisen jälkeen
*tiettyjen ”roskaruokien” ja valmisruokien lisäaineena.