Västervikin kunta

Västervikin kunta () on Kalmarin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Västervik.
Kunnan maapinta-ala on 1 874,47 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 36 747 henkeä (31.12.2021).
Västervik on Närpiön ystävyyskaupunki.
Vuonna 2007 kunnassa oli 200,15 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,6 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen Västervikin kunnan alueella sijaitsi Västervikin kaupunki, 13 maalaiskuntaa ja Gamlebyn epäitsenäinen kauppala (ruots. "municipalköping"). Vuonna 1918 perustettiin Gamlebyn taajaväkinen yhdyskunta, joka ei ollut rajoiltaan sama kuin epäitsenäinen kauppala. Vuonna 1931 perustettiin alueelle vielä 14. maalaiskunta, Överumin maalaiskunta erottamalla se Gamlebyn, Dalhemin, Loftan, Västra Edin ja Uknan maalaiskunnista.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin yhdeksän "suurkuntaa":
Västervikin kaupunkiin tämä uudistus ei vaikuttanut. Gamlebyn epäitsenäinen kauppala ja taajaväkinen yhdyskunta lakkautettiin vuonna 1956. Vuonna 1967 Gladhammarin maalaiskunta liitettiin Västervikin kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin nykyinen Västervikin kunta yhdistämällä Västervikin kaupunki, Gamlebyn, Hallingebergin, Hjortedin, Loftahammarin ja Överumin maalaiskunnat sekä Blackstadin seurakunta Locknevin maalaiskunnasta, Uknan seurakunta Uknadalenin maalaiskunnasta ja Västra Edin seurakunta Tjust-Edin maalaiskunnasta.
Vaakuna.
Nykyinen vaakuna on entisen Västervikin kaupungin vaakuna. Myös eräillä maalaiskunnilla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 390 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 3,6 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 520 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,3 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 174 016 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 64 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Västervikissä toimi 1800-luvulla sellu- ja paperitehtaita: Totebossa 1749–1880, Helgerumissa 1758–1913 ja viimeisenä Edsbrukissa 1890–1992.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 10 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 80,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 7 078 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Jenny on sittemmin kasvanut yhteen Västervikin taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Västervikin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Västervikin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.