Suomi–Espanja seura

Suomi–Espanja Seura ry (SES) on suomalainen ystävyysseura, joka on perustettu Espanjan kansallispäivänä 12. lokakuuta 1957. Seuran tavoitteita ovat mm. Suomen ja Espanjan välisten suhteiden kehittäminen; espanjalaisen kulttuurin, kielen, yhteiskunnan ja historian tuntemuksen lisääminen Suomessa; sekä Suomi-tietouden lisääminen Espanjassa. Seura järjestää espanjalaisen elokuvan viikkoja ja muita kulttuuritilaisuuksia (esimerkiksi kokkauskursseja, viininmaistotilaisuuksia) sekä espanjan kielen kursseja, tarjoaa neuvontapalveluja sekä julkaisee SES-lehteä. Seura järjestää myös seminaareja ajankohtaisista aiheista.
Seura käynnisti vuonna 2011 ns. kummitoiminnan yhteistyössä Club Españolin kanssa. Ideana on esimerkiksi neuvoa äskettäin maahan muuttaneita espanjalaisia käytännön asioissa, joihin he törmäävät Suomessa. Toiminta antaa myös hyvän mahdollisuuden espanjan kielen harjoitteluun. 
Seurassa on noin 750 jäsentä (helmikuu 2017).
Historiaa.
Syntyvaiheet.
Diplomiarkkitehti, Rakennushallituksen pääjohtaja Jussi Lappi-Seppälä järjesti fil. lis. Antti Soinisen kanssa perustavan kokouksen kotonaan 2.9.1957. Perustavaan kokoukseen osallistuivat Lappi-Seppälän ja Soinisen lisäksi varatuomari Paavo K. Aropaltio (1910–1979); fil. tri., Helsingin yliopiston romaanisen filologian dosentti Erik von Kraemer; Turun yliopiston ylikirjastonhoitaja Eero K. Neuvonen; Helsingin kauppakorkeakoulun professori Martti Saario; taiteilija Christina Snellman (1928–2014); fil. maist., kirjailija Tyyni Tuulio sekä fil. maist., Helsingin kauppakorkeakoulun lehtori Erkki Vierikko. Jussi Lappi-Seppälä valittiin perustavan toimikunnan puheenjohtajaksi, ja hän toimi alkuvuosina seuran hallituksen jäsenenä.
Tyyni Tuulio toimi varapuheenjohtajana sekä Suomi-Espanja Seuran perustavassa toimikunnassa että ensimmäisissä hallituksissa. Tuulio oli myös puheenjohtajana järjestävän toimikunnan ensimmäisessä kokouksessa 12.10.1957, joka hyväksyi seuran säännöt. Professori, Helsingin kauppakorkeakoulun rehtori Kaarlo Hildén valittiin seuran ensimmäisessä yleiskokouksessa 14.11.1957 Suomi-Espanja Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. Hän hoiti tehtävää kuolemaansa saakka. 
Seuran yleissihteeriksi valittu Erkki Vierikko oli alkuvuosien keskeinen organisaattori ja käytännön toiminnan pyörittäjä. Hän laati seuran säännöt Paavo K. Aropaltion kanssa, toimi hallituksen ja työvaliokunnan sihteerinä sekä huolehti puheenjohtajien ohella yhteydenpidosta mm. Espanjan edustustoon Helsingissä ja Suomen edustajiin Madridissa. 
Ensimmäiseen hallitukseen valittiin edellä mainittujen henkilöiden lisäksi professori Ludvig Wennervirta (taidejaoston puheenjohtaja); lääketiet. lis. R. J. Kurkiala (tiedejaoston puheenjohtaja); Martti Saario (kauppa- ja teollisuusjaoston puheenjohtaja); varatuomari Yrjö Laakso; professori Erkki Leikola; Erik von Kraemer; Eero K. Neuvonen sekä taidemaalari Eva Cederström. 
Suomi-Espanja Seuran ensimmäiset säännöt osoittavat, että perustajat halusivat seuran kehittävän Suomen ja Espanjan välisiä suhteita erittäin laajasti. Sääntöjen 5 §:n mukaan "...seura jakaantuu neljään jaostoon, jotka edustavat 1) Espanjan kieltä ja kirjallisuutta, 2) taidetta, 3) tieteitä yleensä ja 4) teollisuutta ja kauppaa. Jaostot puolestaan voivat jakautua kerhoihin eri toimintakohteiden mukaan."
Tyyni Tuulion johtama kieli- ja kirjallisuusjaosto toimi erittäin aktiivisesti. Kielikurssit käynnistettiin 20.1.1958, ja jo ensimmäisenä vuonna pidettiin 58 oppituntia. Erkki Vierikko opetti ensimmäisellä kaudella alkeisryhmää ja D. Francisco Carregui jatkoryhmää. Espanjankielinen keskustelupiiri Circulo español kokoontui vuonna 1958 yhteensä 15 kertaa ja kirjallisuuspiirikin järjesti ainakin neljä tapaamista. Tiedejaosto aloitti toimintansa 25.4.1958 kokouksella, jossa sen puheenjohtaja R. J. Kurkiala alusti Espanjan arabien lääkintätaidoista. Seuran kauppa- ja teollisuusjaosto järjesti 21.11.1958 tilaisuuden, jossa valt. maist. Taneli Kekkonen ulkoasiainministeriöstä puhui Suomen ja Espanjan välisen kaupan kehityksestä, sen tuolloisesta passiivisesta vaiheesta sekä tulevaisuuden näkymistä.
Suomi-Espanja Seuran hallinto käynnistettiin ripeästi. Rekisteriviranomainen vahvisti säännöt tammikuussa 2018 ja postisiirtotili avattiin helmikuussa 2018. Seuran kirjasto syntyi 18.2.1958 WSOY:n lahjoitettua seuralle lähes 20 Espanjaa käsittelevää teosta. Myös Tammi ja Otava tukivat kirjastoa lahjoituksillaan. 
Rahoitus.
Opetus- ja kulttuuriministeriö myöntää valtakunnallisten ystävyysseurojen toimintaan yleisavustuksia eli vuotuiseen toimintaan tarkoitettuja toiminta-avustuksia. Ehtona on, että toiminta on vakiintunutta sekä yhteiskunnallisesti ja kulttuuripoliittisesti vaikuttavaa. Eduskunta päättää vuosittain, minkä enimmäissumman ministeriö käyttää avustuksiin. Vuosina 2012–2020 ministeriö on myöntänyt Suomi–Espanja seuralle yleisavustuksia valtakunnalliseen ystävyysseuratoimintaan seuraavasti: