Helsingin tunneliverkosto

Helsingin tunneliverkosto muodostuu useista eri käyttötarkoituksiin rakennetuista tunneleista Helsingissä. Vuonna 2001 tunneliverkoston yhteispituus oli 200 kilometriä.
Liikennettä palvelevat tunnelit.
Tunnetuin on Kivenlahdesta Sörnäisiin ulottuva Helsingin metron tunneli, joka Helsingin osalta alkaa Lauttasaaren kohdalta.
Merkittäviä tieliikennetunneleita ovat muun muassa Vuosaaren tietunneli Vuosaaren sataman läheisyydessä, Teollisuuskadun tunneli lähellä Pasilan asemaa sekä Kivihaan tunneli. Mallaskadun tunneli on vuonna 1969 valmistunut tietunneli, joka alittaa Sinebrychoffinpuiston Hietalahdenrannan ja Uudenmaankadun välillä. 
Paloheinäntunneli on vuonna 2015 valmistunut Keskuspuiston alittava joukkoliikennetunneli, jota käyttävät pelkästään linja-autot. Myös Kampin keskuksen alapuolella olevassa bussiterminaalissa on tunneleita eri uloskäynteineen. Salomonkadun joukko­liikenne­tunnelin uloskäynti on Lapinrinteellä, josta on suora yhteys Ruoholahdenkadulle ja edelleen Länsiväylälle.
Vuosaaren satamarataan kuuluva Labbackan tunneli on Helsingin ainoa käytössä oleva rautatietunneli. Käytöstä poistettuja tunneleita ovat Helsingin satamarataan kuulunut Kaivopuiston satametrinen tunneli sekä 650-metrinen Sörnäisten satamarataan kuulunut Pasilan rautatietunneli.
Huoltotunnelit.
Keskustan huoltotunneli on louhittu keskustakortteleiden alle. Se alkaa lännestä Kampin Lastenlehdonpuistosta, joka suuaukon louhimisurakan jälkeen rakennettiin uudelleen. Tunneli päättyy Fabianinkadulle Kaisaniemeen. Huoltoväylän louhintatyö Kampista Kaisaniemeen päättyi 12. marraskuuta 2007. Osuus Kampista Keskuskadulle otettiin käyttöön toukokuussa 2009, jolloin esimerkiksi Keskuskadusta tuli täysvaltaisesti kävelykatu. Itäinen osuus, joka on tarkoitettu vain huoltoliikenteelle, valmistui syksyllä 2010. Huoltotunneliin ohjataan suuri osa keskustan huoltoliikenteestä, mutta sitä pitkin on ajoyhteys myös kahteen maanalaiseen pysäköintilaitokseen.
Kaivopuistosta on rakennettu kaukolämpö- ja huoltotunneli Suomenlinnaan. Sen kautta voidaan tarvittaessa hoitaa sairaankuljetuksia Suomenlinnasta.
Jalankulkutunnelit.
Helsingin keskustan jalankulkutunneleista vanhin on vuonna 1967 valmistunut Kaivokadun alittava Asematunneli, joka on samalla huomattava liikekeskus. Sen yhteyteen rakennettiin myöhemmin myös Rautatientorin metroasema, josta johtaa tunneleita myös Mannerheimintien ali Forumiin ja Lasipalatsin edustalle. Muidenkin metroasemien yhteydessä on katuja alittavia jalankulkutunneleita. Vuonna 2000 valmistunut Päärautatieaseman kävelytunneli ei johda metroasemalle, mutta yhdistää toisiinsa Elielinaukion ja Kaisaniemen puiston rautatieaseman alla ja on myös reitti aseman laitureille. Tunnelin pohjoispuolelle valmistui keväällä 2024 uusi pyöräily- ja jalankulkuväylä, Kaisantunneli, joka yhdistää Kaisaniemen puiston Töölönlahdenkatuun ja edelleen Baanaan.
Merkittävän tunneliverkoston muodostavat myös keskustan alle rakennetut pysäköintilaitosten kävelytunnelit, joiden kautta pääsee kulkemaan tavarataloihin.
Yhteiskäyttötunnelit.
Muut merkittävät tunnelit ovat niin sanottuja yhteiskäyttötunneleita, joiden kautta on johdettu jäähdytys-, lämpö-, vesi- ja sähköputkistoja. Keskustan sairaalat on yhdistetty kalliotunnelein, joiden kautta voidaan siirtää potilaita ja sairaalatarvikkeita sekä hoitaa pesula- ja jätekuljetuksia.
Kampista on rakennettu jätevesikalliotunneli Viikin jätevesipuhdistamolle, josta on erillinen puhdistetun jäteveden purkuun tarkoitettu kalliotunneli Helsingin merialueen edustalle.
Hanasaaren ja Salmisaaren voimalaitoksilta on aikanaan rakennettu yhteiskäyttötunnelit kantakaupungin energia- ja jäähdytysjakelua varten. Salmisaaren voimalaitosten hiilivarastot oli sijoitettu kalliosiiloihin, josta hiili kuljetettiin erillistä kalliotunnelia pitkin voimalaitokselle poltettavaksi. Ruoholahdessa sijaitsee myös Ruoholahden yhteissuojana tunnettu tunneli, jonka Alko aikanaan rakensi tehtaansa ja varastonsa väliseksi kuljetustunneliksi. 
Muut tunnelit.
Helsingin keskustassa on puolustusvoimien, valtioneuvoston, eduskunnan ja Helsingin kaupungin käytössä useita ei-julkisia tunneleita ja maanalaisia arkistotiloja. Kansanedustajille on rakennettu oma tunneli eduskunnan lisärakennuksesta Eduskuntatalolle.
Töölön pallokentän ja Eläintarhan urheilukentän välillä sijaitsee 340 metriä pitkä tunneli, joka on liikuntakäytössä. Se valmistui vuoden 1983 yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuja varten Kansainvälisen yleisurheiluliiton vaadittua Helsinkiä järjestämään urheilijoille turvallisen kulun Eläintarhan kentältä Olympiastadionille. Sisäharjoittelupaikaksi tunneli muutettiin vuonna 1986.
Tulevaisuus.
Suunnitteilla on edelleen merkittäviä tunneleita, muun muassa toinen metrolinja, Pisararata, keskustatunneli ja keskustan pysäköintitilojen laajentaminen. Keskustan huoltotunnelia on suunniteltu jatkettavan Hakaniemeen Miina Sillanpään kadun kohdalle. 
Helmikuussa 2021 Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Länsisatamasta Länsiväylälle ulottuvan Jätkäsaaren satamatunnelin rakentamisen, ja saman vuoden marraskuussa hyväksyttiin myös Hermannin rantatien ja Sörnäisten rantatien välinen Sörnäistentunneli. Myös Länsiväylän tunnelointia on suunniteltu. Se mahdollistaisi uusia asuntoja Lauttasaareen.