Jönköpingin kunta

Jönköpingin kunta () on Jönköpingin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Smålandiin. Kunnan keskustaajama on Jönköping.
Kunnan maapinta-ala on 1 480,21 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 142 427 henkeä (31.12.2020).
Vuonna 2007 kunnassa oli 182,37 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 12,2 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Uusien kunnallislakien astuessa voimaan 1.1.1863 nykyisen kunnan alueella sijaitsivat Jönköpingin ja Grännan kaupungit sekä 21 pitäjää. Jokaisesta pitäjästä muodostettiin oma maalaiskunta. Vuonna 1907 Hakarpin maalaiskunnasta erotettiin Huskvarnan kauppala, joka jo vuonna 1911 muutettiin Huskvarnan kaupungiksi. Ljungarumin maalaiskunta liitettiin Jönköpingin kaupunkiin vuonna 1910. Sandserydin maalaiskunta muutettiin Norrahammarin kauppalaksi vuonna 1943. Järstorpin maalaiskunta jaettiin vuonna 1951, jolloin osa siitä liitettiin Bankerydiin ja osa Jönköpingin kaupunkiin.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa muodostettiin seuraavat "suurkunnat":
Samalla Grännan maalaiskunta liitettiin Grännan kaupunkiin. Bankerydin, Hakarpin, Månsarpin ja Visingsön maalaiskuntiin, Norrahammarin kauppalaan sekä Huskvarnan ja Jönköpingin kaupunkeihin uudistus ei vaikuttanut.
Vuonna 1967 Hakarpin maalaiskunta liitettiin Huskvarnan kaupunkiin. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin yhteen kuntamuotoon ja muodostettiin Jönköpingin kunta yhdistämällä kolme edellä mainittua kaupunkia, kauppala ja seitsemän maalaiskuntaa (Bankeryd, Lekeryd, Månsarp, Norra Mo, Skärstad, Tenhult ja Visingsö) sekä Norra Unnarydin seurakunta jaetusta Södra Mon maalaiskunnasta. Loppuosa muodosti Södra Mon kunnan, kunnes se liitettiin Gislavedin kuntaan vuonna 1974. Asutusrakenteellisesti Huskvarnan kanssa jo yhteenkasvaneesta Jönköpingistä tehtiin uuden kunnan keskustaajama.
Vaakuna.
Vaakunaselitys: (Ruotsiksi: "I rött fält en från en vågskura bildad blå stam uppskjutande krenelerad borg av silver med tre krenelerade torn, det mellersta högst, svarta fönster, dörrar och port samt upphissat portgaller av silver.")
Kunnan vaakuna perustuu 1400-luvulta olevaan sinettiin ja vahvistettiin Jönköpingin kaupungille vuonna 1935. Vaikka yhden tai useamman tornin sisältävä vaakuna on melko tavallinen, eikä erityislaatuinen, niin se rekisteröitiin muuttamattomana uuden kunnan käyttöön vuonna 1974. Grännan, Huskvarnan ja Norrahammarin vaakunat menettivät asemansa vuoden 1971 kuntauudistuksessa.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 136 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 6,4 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 552 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 192 163 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 68 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 14 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 89,8 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 13 008 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu. Ölmstadin taajaman nimi oli aiemmin Brötjemark.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Luettelossa mainituista taajamista Lockebo ja Norrahammar ovat sittemmin kasvaneet yhteen Jönköpingin, Barnarp Odensjön, Månsarp Tabergin ja Trånghalla Bankerydin taajaman kanssa.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Asteriski (*) tarkoittaa, että pientaajama kuuluu osittain toiseenkin kuntaan. Ekeryd kuuluu osin myös Habon kuntaan.
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Jönköpingin kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Jönköpingin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.