Kuopion kauppakoulu

Kuopion kauppakoulu eli Kopis, perustettu vuonna 1887, oli ensimmäinen suomenkielinen kauppakoulu. Se otti perustamisestaan lähtien oppilaikseen sekä miehiä että naisia.
Kauppakoulun ohjesäännössä vuonna 1887 määriteltiin opiskelijain sukupuolisen tasa-arvon lisäksi myös perustetun oppilaitoksen tarkoitus: 
Kauppakoulu nousi elinkeinoelämän tarpeista, ja johtokunnassa istui alueen tunnetuimpia liikemiehiä ja sivistyneistöä. Muun muassa Minna Canth toimi johtokunnassa koulun perustamisvuodesta aina kuolemaansa vuonna 1897 asti. Canthin suvun panos korostui myöhemmin kun myös Jussi Canth toimi johtokunnassa 1920-luvulla ja Aune Canth opetti koulussa saksan ja ruotsin kieltä 1925–1930. Minnan tytär Maiju Westerlund puolestaan oli koulussa oppilaana.
Kauppakoulun työ jatkuu samassa rakennuksessa vielä nykyisin sijaitsevien Savon ammatti- ja aikuisopiston merkonomi- ja datanomikoulutuksen sekä Savonia-ammattikorkeakoulun tradenomikoulutuksen myötä. Rakennuksen ohella kauppakoulun aikaisia perinteitä edustaa vuonna 2007 115 vuotta täyttänyt opiskelijajärjestö Kuopion kauppaopiskelijat.
Perustaminen.
16. tammikuuta 1886 ilmestyneen Savo-lehden numerossa 7 kuvaillaan otsikolla "Kouluja Kuopioon" kauppakoulun syntymistä edeltänyttä tilannetta.
Opetusaineiksi määriteltiin perustamisen yhteydessä julkaistussa ohjesäännössä suomi, ruotsi, venäjä, saksa, englanti, kauppamaantiede ja historia, yleinen ja kauppalaskuoppi, luonnontiede ja tavaratieto, kauppatiede ja kauppalaki, kansantaloustiede ja Suomen valtio- sekä yhteiskuntalaitoksien pääpiirteet, kirjanpito ja konttorityöt sekä kaunokirjoitus.
Ensimmäiselle luokalle valittiin 51 hakijan joukosta 36 oppilasta; 24 tyttöä ja 12 poikaa.
Koulun johtajat.
Ensimmäiseksi koulun johtajaksi valittiin Kaarlo Brofeldt. Lukioaikana Brofeldt oli opettanut latinaa Minna Canthin tyttärille ja ystävystyi myös kirjailijarouvan kanssa. Brofeldt toimi rehtorina 10 vuoden ajan (1888–1898) ja oli myös porvarissäädyn edustajana valtiopäivillä. Brofeldt siirtyi vuoden 1897 päätteeksi Helsinkiin johtamaan ensimmäisenä Suomen liikemiesten kauppaopistoa (p. 1898) toimien samalla myös Kauppalehden (p. 1897) ensimmäisenä päätoimittajana.
Brofeldtin seuraaja K. A. Widenius oli Herman Saastamoisen luottomies ja palveli monissa rooleissa tämän perheyrityksessä. Widenius perusti myöhemmin, vuonna 1926 Edvin Sederholmin ja Juho Somerin kanssa nykyisen KPMG -tilintarkastusyhtiön. Saastamoisen suvun jäsenet olivat myöhemminkin mukana Kauppakoulun taustalla, mm. kansanedustaja ja diplomaatti Armas Herman Saastamoinen toimi kauppakoulun johtokunnassa vuodesta 1913 ja vuodesta 1922 lähtien puheenjohtajana aina kuolemaansa vuonna 1932 asti.
Johtokunta.
Ensimmäisenä vuonna johtokunta koostui seuraavista henkilöistä: kuvernööri, kenraalimajuri Alexander Järnefelt, kauppaneuvos Jaakko Jernberg, kauppaneuvos Hugo Lignell, lääkäri R. Fabritius, varatuomari August Herckman, rovasti U. W. Telén (erosi marraskuussa 1887, tilalle Minna Canth) ja kapteeni C. Sundman.
Toiminta.
Kauppakoulun vahva tausta paikallisessa elinkeinoelämässä kävi ilmi monin tavoin. Esimerkiksi koulun johtaja markkinoi valmistuneitavuosittain Savo-lehden etusivulla.
Tilat.
Kuopion kauppakoulu on toiminut vuosien saatossa useassa eri paikassa. Varsinkin alkuvuosina muuttoja tehtiin paljon.
Ensimmäinen lukuvuosi aloitettiin Kirkkokadun ja Vuorikadun kulmassa nykyisen Maria Jotunin koulun paikalla, mutta jo samana syksynä koulu muutti torin laitaan, Puijonkadun ja Kauppakadun kulmaan. Tämän tilan vuokrankorotus ajoi kauppakoulun Kuopion kaupungintalon yläkertaan. Lukukaudella 1903–1904 anottiin kauppakoululle omaa koulutaloa, koska haluttiin päästä pois ahtaista kaupungintalon tiloista, joissa oli oltu syksystä 1889 lähtien. Koulutaloa perusteltiin muun muassa tavattoman suurella viikkotuntimäärällä verrattuna muihin, 43 tuntia, joista tosin usea luki vain pakolliset 38. Koulutalo myönnettiin vuonna 1905. Omalle tontille Maaherrankadun ja Suokadun kulmassa alettiin rakentaa uutta koulurakennusta ja uuteen rakennukseen muutettiin vuonna 1907.
Koulurakennusta laajennettiin kahteen otteeseen, vuosina 1926 ja 1937. Tämän jälkeen katsottiin, että laajentamiset olivat tulleet tiensä päähän ja tarvittiin uusi rakennus. 1950-luvulla Presidentinkatu 1:een, niin kutsutulle Mölymäelle, aivan Keskuskentän viereen nousi nykyinen rakennus. Tätäkin rakennusta jouduttiin laajentamaan kerran vuosikymmenessä (1963 ja 1977). Seuraavaa remonttia odotettiin kuitenkin jo pitempään. Alkuperäinen, ns. vanha puoli remontoitiin täysin 1990-luvun lopussa. Uuden puolen remontti aloitettiin pakon sanelemana vuonna 2007.
Keväällä 2009 valmistuneen peruskorjauksen myötä rakennuksen omistaja Savon ammatti- ja aikuisopisto ja osavuokralainen Savonia-ammattikorkeakoulu vaihtoivat tiloja 2009 syyslukukauden alkuun mennessä. Tradenomikoulutus siirtyi ammattikorkeakoulun omistamiin tiloihin – tekniikan yksikköön. Toisen asteen sosiaali- ja terveysalan koulutus puolestaan siirtyi ammattikorkeakoulun sosiaali- ja terveysalan yksiköstä amk-liiketaloudelta vapautuneisiin tiloihin Presidentinkadulle. Kyse on ammattikorkeakoulun kannalta väliaikaisesta ratkaisusta, sillä tradenomikoulutuksen on tarkoitus siirtyä ensimmäisenä, heti tilojen valmistuttua Kuopion yliopistokampukselle Savilahdessa.