Storumanin kunta

Storumanin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Lappiin. Kunnan keskustaajama on Storuman.
Kunnan maapinta-ala on 7 299,64 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 808 henkeä (31.12.2021).
Storumanin rajanaapureita ovat Sorselen, Vilhelminan ja Lyckselen kunnat. Lännessä rajana on Norja. Kunnan alueella sijaitsee Tärnabyn kylä, joka on kuuluisa ruotsalaisista alpinisteistaan Ingemar Stenmarkista, Stig Strandista ja Anja Pärsonista. Tärnabyssä sijaitsee myös saamelaisten pyhä vuori Atoklinten. Storumanissa sijaitsee Ruotsin suurin puukirkko, vuodelta 1886 peräisin oleva Stenselen kirkko.
Vuonna 2007 kunnassa oli 8,04 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 0,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Storumanin halki kulkee Sininen tie, joka on matkailutie Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan.
Kuntajaon kehitys.
Stenselen pitäjä erotettiin Lyckselen pitäjästä vuonna 1822. Tärnan seurakunta oli erotettu kappeliseurakunnaksi samaisesta Lyckselen seurakunnasta jo vuonna 1780. Vuoden 1862 kunnallislakien astuessa voimaan Stensele ja Tärna muodostivat yhdessä Stenselen maalaiskunnan. Tärnan maalaiskunta erotettiin omaksi maalaiskunnaksi vuonna 1903. Stenselen maalaiskuntaan perustettiin kaksi taajaväkistä yhdyskuntaa: Storuman vuonna 1936 ja Stensele vuonna 1937. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon. Taajaväkiset yhdyskunnat lakkautettiin vuosina 1963 ja 1964. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa Stenselen ja Tärnan maalaiskunnat yhdistettiin Storumanin kunnaksi, joka sai nimensä keskustaajamansa mukaan.
Vaakuna.
Stenselen maalaiskunnalla oli oma vaakuna, mutta se ei ole käytössä Storumanin kuntavaakunana.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 36 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,6 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,1 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 38 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 0,5 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 165 795 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 91 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 4 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 56,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 663 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Muita paikkakuntia.
Abborrberg, Ankarsund, Bastansjö, Grundfors, Harrsjö, Kaskeluokt, Klippen, Laisaliden, Umnäs
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Storumanin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.