Manksin kieli

Manksi (omakielinen nimi: "Gaelg") on kieli, jota puhutaan Mansaarella. Manksin kieli kuuluu kelttiläisten kielen goeidelilaiseen alaryhmään. Sen lähimmät sukulaiskielet ovat iiri ja skottigaeli. Vuonna 1974 kuollutta Ned Maddrellia pidettiin kauan viimeisenä manksin äidinkielisenä puhujana, mutta kieltä on nykyaikana alettu elvyttää ja sitä käytetään ainakin yhdessä koulussa opetuskielenä – kielellä opetetaan siis suurin osa oppiaineista, eikä kieltä opeteta ainoastaan yksittäisenä oppiaineena. Näin on onnistuttu kasvattamaan uusi sukupolvi manksia sujuvasti puhuvia nuoria ja joissakin yksittäisissä perheissä manksia käytetään jälleen kotikielenä ja lapset oppivat sitä äidinkielenään. Kielen kuitenkin katsotaan toisinaan olevan kuollut.
Historia ja nykyaika.
Manksin kieli on peräisin jo 1400-luvulta, jolloin kieli erottui iiristä ja gaelista. Kielen katoaminen alkoi 1800-luvulla kun englanti syrjäytti sen. 1848 J. G. Cumming totesi, että saarella on enää hyvin harvoja pelkkää manksia puhuvia. Vuonna 1874 manksia osasi noin 30 % väestöstä. 1921 kieltä osasi enää 1,1 % Mansaaren väestöstä. Vuonna 1899 perustettiin "Yn Cheshaght Ghailckagh", eli Manksin kielen järjestö. 
Nykyisin monet Mansaaren asukkaat opiskelevat ja käyttävätkin manksia toisena kielenään. Useat vanhemmat ovat kasvattaneet lapsensa tarkoituksella manksin kielellä. 2000-luvulla syntyi taas lapsia jotka alkoivat käyttää manksia äidinkielenään. Kun vuonna 1991 manksin kielellä puhumaan kykeneviä oli 643, oli sama luku vuonna 2001 jo 1 689. Manksin kielellä annetaan kouluopetusta, ylläpidetään lasten leikkikouluja ja muutamat lapset on jopa kasvatettu manksi äidinkielenään. Mansaaren hallitus, Tynwald, käyttää manksin kieltä englannin rinnalla.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin.
Fonologia.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Lähde:
Kielen piirteet.
Manksi on kehittynyt kantaiiristä, josta myös gaeli ja nykyiiri ovat kehittyneet. Siksi nämä kielet muistuttavat suuresti toisiaan. Manksi eroaa näistä molemmista kirjalliselta muodoltaan, koska se on menettänyt kokonaan yhteytensä iirin oikeinkirjoitusperinteeseen ja näyttää englantilaisen korvakuulolta kirjoittamalta: iirin sanoja "Éireannach" "irlantilainen", "Albanach" "skotlantilainen", "pósadh" "avioliitto", "deireadh an tsamhraidh" "kesän loppu" vastaavat manksissa "Yernagh", "Albinagh", "poosey", "jerrey yn touree". Manksin kielellä oli vielä sen alkuperäisten puhujien ollessa hengissä murre-eroja. Manksi voitiin jakaa pohjois- ja etelämurteisiin, mutta niiden erot olivat melko pieniä ja lähinnä ääntämyksellisiä. Nykyisin murre-eroja ei enää ole.
Kielinäyte.
Isä meidän -rukous manksin kielellä&lt;br&gt;
Ayr ain&lt;br&gt;
"Ayr ain t'ayns niau,"&lt;br&gt;
"Casherick dy row dty ennym."&lt;br&gt;
"Dy jig dty reeriaght."&lt;br&gt;
"Dty aigney dy row jeant er y thalloo,"&lt;br&gt;
"myr te ayns niau."&lt;br&gt;
"Cur dooin nyn arran jiu as gagh laa."&lt;br&gt;
"As leih dooin nyn loghtyn,"&lt;br&gt;
"myr ta shin leih dauesyn ta jannoo loghtyn nyn 'oi."&lt;br&gt;
"As ny leeid shin ayns miolagh,"&lt;br&gt;
"agh livrey shin veih olk:"&lt;br&gt;
"Son lhiat's y reeriaght,"&lt;br&gt;
"as y phooar, as y ghloyr, son dy bragh, as dy bragh"&lt;br&gt;Lähde: