Beninin koulutus

Beninin koulutus koostuu peruskoulusta, toisesta asteesta ja korkeakoulutuksesta. Koulutuksen kattavuudessa on tapahtunut suuria muutoksia, ja nuorista ikäluokista on lukutaitoisia paljon suurempi osa kuin ennen.
Benin on poistanut koulumaksut vuonna 2006 ja toteuttaa vuoden 2007 koulutusfoorumin suosituksia. Aikaisemmin koulutusjärjestelmä ei ollut ilmainen.
Koulujärjestelmä.
Koulutus on pakollinen 6–11-vuotiaille lapsille. Peruskoulu kestää kuusi vuotta, ja yläaste sekä lukio seitsemän vuotta. Yläkoulun neljännen vuoden lopussa oppilaiden on suoritettava O-tason tutkinto (Brevet d’Etudes du Premier Cycle: BEPC). Kolmen vuoden kuluttua opiskelijoiden on suoritettava A-tason (Baccalauréat: BAC) tentti, joka vastaa Yhdysvaltain high schoolin tutkintotodistusta.
Beninissä on neljä julkista yliopistoa, Abomey-Calavin yliopisto, Parakoun yliopisto, tekniikan Université Nationale des Sciences, Technologies, Ingénierie et Mathématiques ja Kansallinen maatalousyliopisto. Abomey-Calavin yliopisto tunnettiin aiemmin nimillä Dahomeyn yliopisto ja Beninin kansallinen yliopisto. Nimi Abomey-Calavi otettiin käyttöön vuonna 2001, jolloin myös perustettiin maan toinen julkinen yliopisto Parakoun yliopisto.
Kustannukset ja vaikutus.
Valtio on omistanut koulutukseen yli 4 prosenttia bruttokansantuotteesta vuodesta 2009 lähtien. Unescon tilastokeskuksen mukaan julkiset menot olivat vuonna 2015 4,4 prosenttia suhteessa BKT:hen. Koulutusmenojen kokonaismäärästä Benin on omistanut melko suuren osan korkea-asteen koulutukseen: 0,97 prosenttia BKT: stä vuonna 2015.
Vuosina 2009–2011 yliopistoon osallistuneiden nuorten osuus nousi 10 prosentista 12 prosenttiin 18–25-vuotiaista, joka on yksi suurimmista määristä Länsi-Afrikassa. Korkeakouluopiskelijoiden opiskelijoiden määrä kaksinkertaistui vuosien 2006 ja 2011 välillä 50 225:stä 110 181:een. Nämä tilastot kattavat kandidaatin, maisterin ja tohtorin tutkintojen lisäksi myös keskiasteen jälkeisen koulutuksen.
Opetuskielet.
Beninin virallinen kieli ranska on yleensä opetuskieli.
Koulutustaso ja osallistumisaste.
Vaikka Beninissä on pakollinen peruskoulutus, vuonna 2011 noin 24 prosenttia peruskouluikäisistä (6–11-vuotiaista) ei ole koulussa. Pojista koulussa ei ollut 21 prosenttia ja tytöistä 27 prosenttia. Köyhimpien perheiden lapsista peräti 43 prosenttia ei ole koulussa. Toisen asteen koulutukseen osallistui vuonna 2011 noin 60 prosenttia nuorista. Köyhimmistä perheistä vain 40 prosenttia oli toisen asteen koulussa.
Benin on lähestymässä 2010-luvulla , sillä vuonna 2011 pojista kaikki ilmoittautuivat peruskouluun ja tytöistä 90 prosenttia. Koulun suoritti vuonna 2016 pojista 85 prosenttia ja tytöistä 76 prosenttia. Maailmanlaajuisesti tilasto on huono, mutta Saharan eteläpuolisessa Afrikassa määrä on ylempää keskiluokkaa. Toisen asteen koulutukseen siirtyi vuonna 2015 85 prosenttia peruskoulun suorittaneista tytöistä ja 83 prosenttia pojista.
Beniniläisten lukutaito yli 15-vuotiailla miehillä oli vuonna 2012 noin 45 prosenttia ja naisilla 22 prosenttia. Samana vuonna 15–24 miehistä osasi lukea 64 prosenttia ja naisista 41 prosenttia. Benin oli viiden huonoimman prosentin joukossa maailman maista.
Unescon vuoden 2017 tilastojen mukaan Beninissä oli 44 oppilasta opettajaa kohden, mikä on enemmän kuin matalan tulotasojen maiden mediaani.
Koulun muodollinen suorittaminen ei vielä takaa, että oppilas hallitsee edes perustaidot. Vuonna 2006 tehdyn tutkimuksen mukaan 6-vuotisen peruskoulun päättäneistä naisista noin neljännes oli lukutaidottomia. Tämä luku on parempi kuin useissa Länsi-Afrikan maissa.
Historia.
1980-luvun lopulla Beninin marxilaisen hallituksen alaisuudessa koulutuksen laatu heikkeni vakavasti. Vuoteen 1989 mennessä koulutusjärjestelmä oli romahtamassa. Beninin koulutusuudistuksen keskeinen tapahtuma oli vuonna 1990 järjestetty kansallinen koulutusalan konferenssi (Etats Généraux de l'Education, EGE), jossa hyväksyttiin kansallinen politiikka ja strategia koulutuksen parantamiseksi. Beninin hallitus aloitti vuonna 1991 merkittävät muutokset Beninin koulutusjärjestelmässä. 
Koulutus on parantunut opetukseen pääsyssä ja opetuksen/oppimisen olosuhteissa. Koulutukseen ilmoittautumisen bruttomäärä on noussut 49,7 prosentista vuonna 1990 96 prosenttiin vuonna 2004, ja tyttöjen ilmoittautuminen on noussut 36 prosentista vuonna 1990 84 prosenttiin vuonna 2004. Sukupuolten tasa-arvo ja maantieteellinen tasa-arvo ovat parantuneet peruskouluun osallistuvien tyttöjen ja heikossa asemassa olevien alueiden lasten bruttomäärään peruskouluissa. Kuitenkin edelleen on suuria rajoituksia ja haasteita.