tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
The Daily Telegraph

The Daily Telegraph on vuonna 1855 perustettu brittiläinen sanomalehti. Vuonna 2018 sen levikki oli 363 183; seuraavasta vuodesta alkaen lehti ei ole enää osallistunut julkisiin levikintarkastuksiin.
"The Daily Telegraph" tunnetaan näkökannaltaan oikeistolaisena. Leikillisesti lehteä on usein nimitetty ”Daily Torygraphiksi” (konservatiivipuolueen kannattajien tory-kutsumanimestä).
Historia.
"The Daily Telegraphin" perusti eversti Arthur B. Sleigh vuonna 1855. Hän myi sen pian Joseph Moses Levylle. Hän laski lehden myyntihinnan yhteen pennyyn, ja pian lehti myi enemmän kuin "The Times".
Vuonna 1928 Levyn poika, Levy-Lawson, paroni Burnham myi lehden Camrosen varakreiville. Molemmat perheet olivat mukana hallinnossa, kunnes lehti myytiin vuonna 1986 Conrad Blackille.
Vuonna 1937 "Telegraphiin" liitettiin konservatiivinen "The Morning Post". Telegraphin sisarlehti "The Sunday Telegraph" perustettiin 1961.
Tammikuussa 2004 lordi Black syrjäytettiin lehden omistavan Hollinger Internationalin johtokunnasta ja haastettiin oikeuteen. Telegraph Groupin ostivat veljekset sir David ja Frederick Barclay heinäkuussa 2004 665 miljoonan punnan hintaan.
Paavo Cajander

Paavo (Paul) Emil Cajander (24. joulukuuta 1846 Hämeenlinna – 14. kesäkuuta 1913 Helsinki) oli suomalainen runoilija ja kaikkien aikojen työteliäin suomentaja.
Henkilötietoja.
Cajanderin vanhemmat olivat nahkuri Frans Henrik Cajander ja Maria Sofia Ylén. Hän tuli ylioppilaaksi 1863 ja valmistui filosofian maisteriksi 1873. Cajander oli Helsingin yliopiston suomen kielen lehtori 1890–1912, oltuaan ensin viran vt. hoitaja 1886–1888. Yliopiston kunniatohtoriksi hänet vihittiin 1907.
Cajander on haudattu Hietaniemen hautausmaalle.
Kirjallinen toiminta.
Cajander tunnetaan etenkin William Shakespearen näytelmien ensimmäisenä suomentajana. Suomennokset ovat säilyttäneet asemansa uudempien suomennosten rinnalla. Myös J. L. Runebergin "Vänrikki Stoolin tarinat" tunnetaan parhaiten Cajanderin vuoden 1889 suomennoksena. Suomen kansallislauluna tunnettu "Maamme" on usein laitettu Cajanderin nimiin, mutta se periytyy Julius Krohnin vuoden 1867 käännöksestä.
Merkittävän työn Cajander teki myös Zacharias Topeliuksen "Maamme kirjan" suomennostyössä. Hän muokkasi perusteellisesti Johan Bäckwallin suomennosta vuoden 1878 toisesta painoksesta lähtien lukuisissa uusissa painoksissa vuosisadan vaihteeseen asti. Cajanderin suomentama on myös Josef Julius Wecksellin näytelmä "Daniel Hjort".
Cajanderin oma tuotanto runoilijana oli niukka ja on pääosin jäänyt unohduksiin. Kansanvalistusseura julkaisi hänen runojaan "Valikoima runoelmia" -nimisenä kokoelmana "Helmiä Suomen runoudesta" -teoksen 6. vihkona vuonna 1898 ja A. V. Koskimies toimitti hänen runoistaan teoksen "Runoelmia" vuonna 1914.
Guarana

Guarana eli amazoninguarana ("Paullinia cupana") on saippuamarjakasvien heimoon kuuluva pieni puu tai pensas, joka on kotoisin Etelä-Amerikasta. Sen kasvualue on pääosin Orinoco-joen varrella Venezuelassa ja Amazon-virran alueella Brasiliassa.
Kasvin nimi tulee guaraní-heimosta, joka on käyttänyt sitä poistamaan nälän tunnetta. Kasvia viljellään koska sitä käytetään virvoitusjuomien valmistuksessa. Kasvissa syötäviä ovat lehdet, mehu ja siemenet. Guaranamassan valmistamiseksi kasvin siemenet korjataan talteen, jauhetaan sekä sekoitetaan veteen ja tärkkelykseen. Näin saadaan massa, joka sitten kuivataan auringossa tai savustetaan kuivaksi.
Guarana sisältää kofeiinia, teobromiinia, teofylliinia ja muita aineosia, joilla on samanlainen piristävä vaikutus kuin kahvilla. Runsas käyttö voi aiheuttaa ylimääräisiä sydämenlyöntejä eli ekstrasystoliaa.
Brasiliassa guaranaan pohjautuvat virvoitusjuomat ovat erittäin suosittuja. 90-luvulta lähtien niitä on myyty myös Portugalissa. Pepsi pyrki, tosin huonolla menestyksellä, Josta-merkkisellä juomalla USA:n guaranamarkkinoille. Coca Colalla on Brasiliassa oma merkkinsä, Kuat, mutta paikallisia myyntitilastoja johtavat brasilialaiset merkit kuten AmBev-yhtiön Guaraná Antarctica ja Guaraná Brahma sekä Guaraná Jesus.
Ailigas

Ailigas () on pohjoissaamen kieltä ja tarkoittaa pyhää tai tietynmuotoista (pyöreälakista) tunturia. Suomen Lapissa on kolme Áilegas-nimistä tunturia ja kaikki ne ovat Utsjoen kunnassa lähellä kuuluisaa lohivirtaa, Tenojokea. 
Ylimmäinen Ailigas on Karigasniemellä, lähellä paikkaa missä rajajoki Norjan kanssa muuttuu Teno-nimiseksi. Tämä Ailigas on näyttävä 620 metriä korkea tunturi. Seuraava Ailigas lähtee jyrkkään nousuun aivan Tenon rannasta, Nuvvus-kylän kohdalta, ja on saanut siitä nimekseen Nuvvus-Ailigas. Sekin on näyttävä tunturi ja korkeutta komeat 535 metriä. Kolmas ja alimmainen Ailigas kohoaa Utsjoen kirkonkylän kotitunturina ja on sisaruksista pienin vain 342 metriä korkea. 
Jokaisen Ailikkaan laella kohoaa TV:n ja muun viestiliikenteen linkkimasto.
Pachycephalosaurus

Pachycephalosaurus (nimen merkitys: ”Paksupäinen lisko”) oli myöhäisellä liitukaudella 76–65 miljoonaa vuotta sitten elänyt paksupäihin kuulunut dinosaurus. "Pachycephalosaurus" tunnetaan parhaiten sen pään päällä sijainneesta luukupolista.
Fossiilit.
"Pachycephalosauruksen" fossiileita ollaan löydetty Wyomingista, Etelä-Dakotasta ja Montanasta, Yhdysvalloissa. Melkein yhden täydellisen kallon lisäksi tunnetaan myös joitain yksittäisiä pääkallonkappaleita. Charles W. Gilmore luokitteli "Pachycephalosauruksen" löydöt "Troodon"-sukuun vuonna 1931. Vasta vuonna 1943 Barnum Brown ja Erich Schlaikjer huomasivat, että tämä oli uusi suku, jolle he antoivat sille nimen "Pachycephalosaurus."
"Pachycephalosauruksen" fossiileita ollaan löydetty pääasiassa Pohjois-Amerikasta, mutta myös Aasiasta muun muassa Mongoliasta.
Kuvaus.
"Pachycephalosauruksen" pituus oli arviolta noin 4,5–5 metriä ja noin 450 kilogramman painoinen. Pachycephalosauruksella oli päänsä päällä luukupoli jonka paksuus oli noin 25 senttimetriä. Niiden kallot olivat lyhyet ja niiden kalloissa sijaitsivat suuret silmäkuopat, jotka osoittivat eteenpäin merkiten siihen, että niillä saattoi olla hyvä näkö. "Pachycephalosauruksella" oli luultavasti pitkät ja vahvat takajalat joilla se pystyi juoksemaan jopa 35 kilometrin tuntinopeudella. "Pachycephalosauruksen" uskottiin olleen noin farmariauton pituinen. "Pachycephalosauruksella" oli kahdenlaiset hampaat: poskihampaat joilla se pureskeli muun muassa lehtiä ja sillä oli myös teräväkärkiset hampaat sen yläleuassa. Sen kuonossa ja takaraivossa oli piikkejä joita se on luultavasti käyttänyt puolustautumiseen.
Käyttäytyminen.
"Pachycephalosaurus"-koiraiden on uskottu puskeneen toisinaan päät vastakkain pässien tapaan muun muassa naaraan suosiosta tai reviiristä, mutta tätä teoriaa eivät kaikki hyväksy. Jotkut tutkijat eivät usko, että niiden kaulat olisivat kestäneet tällaisia törmäyksiä. Joidenkin mielestä ne ovat voineet huitoa toisiaan päällään sivusuunnassa kirahvin tapaan. Luukupoli on myös saattanut olla vain koriste kumppanin hurmaamiseksi, koska puskeminen on voinut olla vaarallinen tapa ratkaista kahden kilpailijan välinen kiista.
Luokittelu.
"Pachycephalosaurus" kuului paksupäädinosauruksiin eli pakykefalosauruksiin ("Pachycephalosauria").
Kaksi muuta paksupäädinosaurusta, "Dracorex" ja "Stygimoloch" saattavat olla keskenkasvuisia "Pachycephalosauruksia". "Dracorex" oli nuorin ja "Stygimoloch" oli esiaikuinen ennen "Pachycephalosaurusta". Siinä tapauksessa ne ovat "Pachycephalosauruksen" synonyymejä.
Elimistö

Elimistö on elimien muodostama kokonaisuus. Elinjärjestelmät muodostuvat samoihin tehtäviin erikoistuneista elimistä, esimerkiksi verenkiertoelimistö muodostuu sydämestä ja verisuonista.
Elimistössä eri elimissä toimivat solut ovat erikoistuneet tiettyyn, yksilön elämän kannalta oleelliseen, tehtävään. Eliön kasvun alussa solut ovat omnipotentteja, eli ne voivat erikoistua minkä tahansa täysikasvuisen yksilön elimen rakentumiseen. Näitä ns. kantasoluja tutkitaan nykyään laajalti.
Elimistön toimintaa ohjaa keskushermosto ja sen osasta varsinkin aivoilla on suuri merkitys.
Dogmi

Dogmi (; ’opinkappale’, ’oppilause’, ’uskonkappale’) on jonkin uskonnon, kirkkokunnan tai uskonnollisen auktoriteetin uskoa tai oppia koskeva väite. Dogmit on usein koonnettu kirjalliseen muotoon. "Dogma" tarkoittaa kristinuskon sisällöllistä kokonaisuutta. Filosofiassa dogmi merkitsee todistamatta päteväksi katsottua lausetta.
Dogmatiikka tarkoittaa teologian oppialaa, joka käsittelee dogmeja ja dogmaa, etenkin kristinuskon opinkappaleita ja ajattelua. "Dogmaatikko" tarkoittaa dogmatiikan tutkijaa.
Sanoja "dogmaatikko" ja "dogmaattinen" voidaan käyttää myös kuvaannollisesti, usein pejoratiivisessa mielessä. Tällöin tarkoitetaan henkilöä tai asennetta, jossa oppilauseisiin suhtaudutaan ehdottoman tosina.
Suuvesi

Suuvesi on kaupoista ja apteekeista saatavaa nestettä, jonka tarkoituksena on joko desinfioida suuta ja nielua, raikastaa hengitystä tai estää hampaiden reikiintymistä. Suuvettä ei niellä vaan sitä purskutetaan suussa noin puolen minuutin ajan. Nielun desinfioiminen tapahtuu niin sanotusti kurlaamalla vettä kurkussa.
Desinfioivana ainesosana suuvedessä toimii esimerkiksi alkoholi, mutta jälkimaun ja raikastusvaikutuksen tehostamiseksi suuvesissä on myös muita hajusteaineita, esimerkiksi minttua. Reikiintymistä estävissä suuvesissä ei kuitenkaan usein ole alkoholia vaan fluoria ja esimerkiksi ksylitolia, joilla on reikiintymistä ehkäiseviä vaikutuksia.
Viidakkokissa

Viidakkokissa eli kaislikkokissa eli ruovikkokissa ("Felis chaus") on pieni kissaeläin, jolla on pitkät jalat ja terävät korvat. Se elää Aasian eteläosissa ja Koillis-Afrikassa. Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut lajille uutta nimeä "suokissa".
Koko ja ulkonäkö.
Viidakkokissan pituus on täysikasvuisena noin 50–94 cm ja sen hännän pituus on 23–31 cm. Täysikasvuinen yksilö painaa 4–16 kg. Lajin turkki on väriltään hiekanvärinen tai ruskehtavan harmaa ja sen kuviointi on epäselvä. Lyhyehkössä hännässä on tummia renkaita.
Levinneisyys ja elinympäristö.
Viidakkokissalla on varsin laaja, mutta myös laikkuinen levinneisyysalue, joka ulottuu Egyptistä Etelä-Aasiaan ja aina Indokiinaan ja Sri Lankaan asti. Egyptissä sitä tavataan vain Niilijoen laaksosta, ja Etu-Aasiassakin se elää lähinnä paikallisesti jokien varsilla. Sen levinneisyysalue jatkuu Kaukasukselle ja Venäjälle aina Volgan suistoon asti. Viidakkokissaa tavataan myös Keski-Aasiassa. Etelä-Aasiassa viidakkokissa elää lähes koko Intiassa ja myös Sri Lankassa, Bangladeshissa, Bhutanissa ja Nepalissa. Kaakkois-Aasiassa sen levinneisyys tunnetaan huonosti, mutta sitä on ainakin Myanmarissa, Thaimaassa, Kambodžassa, Laosissa, Vietnamissa ja eteläisessä Kiinassa. Malakan niemimaalla sen asuinalue ei jatku enää Kran kannaksen eteläpuolelle.
Viidakkokissa ei nimestään huolimatta ole sademetsien laji, vaan sen keskeistä asuinaluetta ovat erilaiset kosteikot, joissa on tiheää kasvillisuutta. Tällaisia ympäristöjä löytyy muun muassa ruoikot, suot, merien, järvien ja jokien rantavyöhykkeet, pensaikot ja siipipuumetsät.
Lisääntyminen.
Viidakkokissauros ulvoo kiima-aikana äänekkäästi haukkumista muistuttavalla äänellä. Naaras parittelee usean uroksen kanssa. Vähän yli yhdeksän viikon kuluttua se vetäytyy pesäänsä ja synnyttää sinne vastasyntyneinä sokeat poikasensa. Emo imettää poikasia noin 2 kuukautta, jonka jälkeen se opettaa niille saalistustaitoja. Poikaset selviävät omillaan 2–3 kuukauden kuluttua, jolloin ne myös hakeutuvat omille elinalueilleen. Paikoin naaras voi synnyttää kaksikin poikuetta vuodessa.
Ravinto.
Viidakkokissa käyttää ravinnokseen pääasiassa kaniineja sekä hiiriä, rottia ja muita jyrsijöitä, joita se vaanii aluskasvillisuudessa. Laji voi toisinaan syödä myös liskoja, sammakoita ja käärmeitä.
Sarmaatit

Sarmaatit olivat Etelä-Venäjän, Ukrainan ja Unkarin aroseuduilla vaikuttaneita antiikin ajan paimentolaisheimoja. Sarmaatit muuttivat alueille Uralvuorten kautta, jonne he saapuivat Keski-Aasiasta noin 500-luvulla eaa. Sarmaatit puhuivat indoeurooppalaista kieltä. Roomalainen historiankirjoittaja Tacitus luonnehti sarmaatteja rumiksi ja likaisiksi. Sarmaattiratsumiehet kuitenkin kelpasivat Rooman valtakunnan armeijaan.
Sarmaatit sulautuivat vähitellen muihin kansoihin, kuten hunneihin.
Aguascalientes

Aguascalientes on osavaltio Meksikon keskiosassa. Sen pääkaupunki on Aguascalientes. Osavaltion pinta-ala on 5 618 neliökilometriä ja asukasluku noin 1 270 200 (2014). 
Aguascalientes on ollut olemassa vuodesta 1835 lähtien. Sitä ennen se oli ollut osa Zacatecasin osavaltiota. Aguascalientes jakautuu yhteentoista kuntaan (municipios). Osavaltion asukkaaseen viitataan joskus espanjankielisellä nimellä "hidrocálido".
Baja California

Baja California () on Meksikon pohjoisin osavaltio. Se sijaitsee Kalifornian niemimaan pohjoisosassa. Osavaltio rajoittuu lännessä Tyyneen valtamereen, etelässä Baja California Surin osavaltioon, idässä Kalifornianlahteen ja Sonoran osavaltioon sekä pohjoisessa Yhdysvaltojen Kalifornian osavaltioon. Baja Californiassa on (2015). Yli 75 prosenttia heistä asuu Mexicalin, Ensenadan ja Tijuanan kaupungeissa. Osavaltion pääkaupunki on Mexicali. Baja Californiasta tuli vuonna 1952 Meksikon 29. osavaltio.
Historia.
Ensimmäiset ihmiset saapuivat niemimaalle yli sitten. Kolme eri alkuperäiskansaa asuttivat tuolloin aluetta, Cochimít, Guaycurat ja Pericu-heimot. Eurooppalaiset saapuivat Baja Californiaan vuonna 1532 Hernán Cortésin johdolla. Vuonna 1539 Francisco de Ulloa teki tiedusteluretkiä Baja Californian itärannoilla ja huomasi alueen olevan niemimaa, eikä aiemmin luultu saari. Myöhemmin aluetta asuttivat jesuiitat, fransiskaanit ja dominikaanit.
Espanjan siirtokunta California jaettiin kahteen osaan vuonna 1804, jolloin niemimaan eteläosasta tuli Baja California. Entinen pohjoisosa Alta California on kuulunut Yhdysvalloille sitten vuoden 1848.
Maantiede.
Alueeltaan pienellä niemimaalla on varsin rikas maantiede. Vuoristo jakaa niemimaan keskeltä kahtia itä- ja länsiosiin. Vuorten välissä olevat laaksot ovat oivaa maata maanviljelylle. Miedot tuulet Tyyneltä valtamereltä ja kylmä Kalifornianvirta tekevät ilmastosta miellyttävän. El Rosario -joesta etelään, maisema vaihtuu välimerellisestä aavikkoiseen.
Eläimet ja kasvillisuus.
Tyypillisiä puita alueelle ovat jeffreynmänty, sokerimänty ja pinyonmänty. Alueelle tyypillisiä eläimiä ovat matelijat ja nisäkkäistä erityisesti puumat, punailvekset, muulipeurat, jänikset ja oravat. Lintulajeista esiintyy valkopäämerikotkia, maakotkia, jalohaukkoja, tikkoja, mustakondoreita ja variksia.
Hallinto ja politiikka.
Baja Californian osavaltio jakautuu viiteen eri kuntaan, jotka ovat Ensenada, Mexicali, Tecate, Tijuana ja Rosarito.
Väestö.
Suurin osa alueen väestöstä on mestizoja, vaikka osavaltiossa on myös 40 prosenttia valkoisia eurooppalaisia meksikolaisia. Pieniä Guyacurien ja Pericu-alkuperäiskansojen jälkeläisten yhteisöjä on myös olemassa. Mexicalissa on suuri kiinalainen yhteisö, sekä filippiiniläinen yhteisö. Tijuana ja Ensenada toimivat tärkeinä satamina aasialais–amerikkalaisten saapuessa Baja Californian kautta Yhdysvaltoihin.
Vuoden 2010 väestönlaskennassa Baja Californian väestöstä 72,1 prosenttia oli roomalaiskatolisia, 15,1 muita kristittyjä, kymmenen prosenttia ateisteja ja loput muita uskontoja tai määrittelemättömiä.
Koulutus.
Baja Californiassa on yksi Meksikon parhaista koulutusjärjestelmistä. 6–14-vuotiaista peruskoulua käyvistä oppilaista 87 prosenttia käy julkisessa koulussa. Julkinen koulujärjestelmä toimii esikoulusta yliopistoon asti.
Osavaltiossa on 32 yliopistoa, jotka tarjoavat 103 eri ammattitutkintoa.
Baja California Sur

Baja California Sur on osavaltio Baja Californiasta etelään, Kalifornian niemimaalla Meksikossa. Lännessä se rajoittuu Tyyneenmereen ja idässä Kalifornianlahteen. Vuonna 2014 Baja California Surin asukasluvuksi arvioitiin noin 741 000. Osavaltion pinta-ala on 73 922 neliökilometriä. Osavaltio jakautuu viiteen kuntaan ja sen hallinnollinen keskus on La Paz.
Baja California Sur on harvaan asuttu alue ja sen itä- ja keskiosissa on tulivuoria. Matkailu on tärkein osa osavaltion taloutta. La Paz ja Cabo San Lucas ovat merkittäviä matkailukohteita. Kalastus on myös merkittävssä roolissa osavaltion taloudessa. Lisäksi alueella viljellään erityisesti vehnää, puuvillaa ja papuja. Tijuanasta Cabo San Lucasiin kulkeva valtatie valmistui vuonna 1973.
Nykyisen Baja California Surin alueen arvellaan olleen asutettu jo noin 11 000 vuotta eaa.
Kalifornian niemimaa

Kalifornian niemimaa () on Meksikon länsiosassa sijaitseva niemimaa. Se on noin 1 300 kilometriä pitkä ja 40–200 kilometriä leveä. Niemimaa on enimmäkseen aavikkoa ja aroa, jossa kasvaa kaktus- ja agaavemetsää. Eurooppalaiset löysivät Kalifornian niemimaan 1500-luvulla ja luulivat sitä aluksi saareksi. Niemimaalla sijaitsee kaksi Meksikon osavaltiota: Baja California ja Baja California Sur.
Kalifornian niemimaalla elää monia kotoperäisiä eläinlajeja, joita ei ole muualla maailmassa.
Kalifornianlahti

Kalifornianlahti (, ) on Tyynenmeren merialue, joka erottaa Kalifornian niemimaan muusta Meksikosta. Sen rannikolla sijaitsee neljä Meksikon osavaltiota: Baja California, Baja California Sur, Sonora ja Sinaloa. Kalifornianlahtea kutsutaan joskus myös Cortésinmereksi (esp. "Mar de Cortés", engl. "Sea of Cortez").
Kalifornianlahden eteläraja kulkee Meksikon Piastla Pointista (23°38' N) Kalifornian niemimaan eteläpäähän. 
Kalifornianlahdella on kaksi isompaa saarta, Isla Ángel de la Guarda ja Isla del Tiburón. Kalifornianlahteen laskee Coloradojoki.
Campeche

Campeche on Meksikon osavaltio. Se oli ennen osa Yucatánia, mutta erotettiin 7. elokuuta 1857 omaksi osavaltiokseen. Campechen naapuriosavaltiot ovat Yucatán, Quintana Roo ja Tabasco. Etelässä sillä on yhteistä rajaa Guatemalan kanssa ja lännessä se rajoittuu Meksikonlahteen. Campechen pääkaupunki on Campeche. Muita kaupunkeja osavaltiossa ovat mm. Champotón, Ciudad del Carmen, Escárcega, Bolonchén, Calkiní, Dzitbalché, Hecelchakán, Hopelchén, Lerma, Tenabo ja Sabancuy. 
Osavaltion pinta-ala on 57 924 neliökilometriä ja asukasluku noin 894 100 (2014).
Chiapas

Chiapas on osavaltio Meksikon kaakkoisosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Tabasco, Veracruz ja Oaxaca. Idässä se rajoittuu Guatemalaan, ja etelässä on Tyynimeri. 
Chiapasin pinta-ala on 73 289 neliökilometriä ja asukasluku noin 5,2 miljoonaa (2014). Osavaltion pääkaupunki on Tuxtla Gutiérrez.
Muita kaupunkeja ovat muun muassa San Cristóbal de las Casas, Comitán ja Tapachula. Yksi kolmasosa chiapasilaisista on mayoja.
Osavaltiossa toimii poliittinen vastarintaliike EZLN.
Kehäpäätelmä

Kehäpäätelmä on virheellinen päättely, jonka premissin merkitys on sama kuin johtopäätöksen merkitys. Päätelmän pätevyys perustuu oletukseen johtopäätöksen totuudesta. Toisin sanoen kehäpäätelmä on hyväksyttävä vain siinä tapauksessa, että johtopäätös sattuu olemaan tosi. Kehäpäättely ei osoita mitään syitä, miksi kyseistä väitettä olisi pidettävä totena.
Yleinen muoto.
Yksinkertaisimmillaan kehäpäätelmä kuuluu: Koska asia on näin, asia on näin. Kehäpäätelmän yleinen kaava on seuraava:
Tavallisesti kehäpäätelmät piiloutuvat monimutkaisen esitystavan taakse eikä kehäpäätelmästä ole siksi helppoa antaa selkeää esimerkkiä. Kehäpäätelmässä voi olla myös useampia termejä kuin vain kaksi. Esimerkiksi seuraava päättely on kehämäistä:
Kehäpäätelmä tunnetaan myös latinankielisillä nimillä "petitio principii", "circulus in probando" ja "circulus vitiosus". 
Esimerkkejä.
Kehäpäätelmiä:
Pätevä päätelmä:
Chihuahua (osavaltio)

Chihuahua [tʃiˈwawa] on pinta-alaltaan Meksikon suurin osavaltio. Sen pinta-ala on 247 455 neliökilometriä ja asukasluku yli 3,7 miljoonaa.
Chihuahua on nimetty pääkaupunkinsa, Chihuahuan mukaan. Osavaltion suurin kaupunki on kuitenkin Ciudad Juárez, jonka asukasluku on noin puolitoista miljoonaa (2004). Chihuahua rajoittuu pohjoisessa Yhdysvaltoihin ja jakautuu 67 kuntaan.
Seqenenre Tao

Seqenenre Tao (myös Seqenera Thot-aa tai Sekenenra Taa) oli Egyptin faarao Thebassa. Hänen hallitusaikansa on epävarma. Hänen arvellaan hallinneen Seitsemännentoista dynastian aikana noin vuonna 1560 eaa.–1558 eaa tai 1545 eaa. Hän eli samaan aikaan kun Niilin suistossa hallitsi hyksojen 15. dynastia. Seqenenre Tao menehtyi väkivaltaisesti joko taistelussa tai joutui salamurhan kohteeksi.
Seqenenre oli faarao Ahmosen:n ja kuningatar Tetisherin poika. Seqenenre Tao:n kuoltua Egyptin faaraoksi nousi hänen poikansa Kamose. 
Muumio.
Faarao Seqenenre Taon muumio löydettiin vuonna 1881 Deir el-Bahrin hautausalueelta. Samaan hautaan oli haudattu 18.dynastian ja 19.dynastian faaraot Ahmose (hänen toinen poikansa), Amenhotep I , Thutmosis I, Thutmosis II, Thutmosis III , Ramses I , Seti I , Ramses II ja Ramses IX.
Seqenenren muumion perusteella tiedetään, että hän kuoli väkivaltaisesti. Hänen muumiossaan on viisi vakavaa päävammaa – murskaavan iskun jälki, kolme kirvesvammaa sekä keihään tai miekan piston aiheuttama vamma. Tutkimusten mukaan kirveshaavat on aiheutettu hänen maatessaan maassa, joten osa tutkijoista on arvellut, että Seqenenre murhattiin hänen nukkuessaan. On kuitenkin mahdollista, että hän kuoli taistelussa. Joka tapauksessa hänet on jouduttu balsamoimaan kiireesti eikä raajoja ole järjestetty oikein. Tämä viittaa siihen, että faarao kuoli äärimmäisissä olosuhteissa.
Coahuila

Coahuila (Coahuila de Zaragoza) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee maan pohjoisosassa. Coahuila on Meksikon kolmanneksi suurin osavaltio, ja sen pinta-ala on . Osavaltio koostuu . Vuonna 2014 osavaltion asukasluvuksi arvioitiin noin .
Coahuilan pääkaupunki on Saltillo, ja muita kaupunkeja ovat osavaltion entinen pääkaupunki Monclova sekä Piedras Negras ja Torreón.
Colima

Colima on yksi Meksikon 32 osavaltiosta. Se sijaitsee maan länsirannikolla ja sen pääkaupunki on Colima. Osavaltio rajoittuu pohjoisessa ja idässä Jaliscoon, etelässä Michoacániin ja lännessä Tyyneen valtamereen. Coliman pinta-ala on 5 625 neliökilometriä ja asukasluku noin 650 555 (2010). Revilla Gigedon saaret Tyynessä valtameressä kuuluvat Coliman osavaltioon. Osavaltio on jaettu kymmeneen kuntaan: Armería, Colima, Comala, Coquimatlán, Cuahtémoc, Ixtlahuacán, Manzanillo, Minatitlán, Tecomán ja Villa de Álvarez.
Osavaltion nimi tulee náhuatlinkielisestä nimestä, jolla kutsuttiin entistä Collimanin kuningaskuntaa. Nimi koostuu náhuatlin sanasta "cōlli" ’isoisä, esi-isä’ sekä "-mān" jatkeesta, eli ”paikka, jossa esi-isät hallitsevat”.
Colima on Meksikon neljänneksi pienin osavaltio, ja sen inhimillisen kehityksen indeksi on korkea.
Maantiede.
Maastonmuodot.
Colimassa on suuri tulivuori, Volcán de Colima, joka sijaitsee Coliman ja Jaliscon osavaltioiden rajalla. Tulivuori on osa toisen vuoren, Nevado de Colima, kanssa luonnonsuojelualuetta, jota kutsutaan jälkimmäisen nimellä. Huolimatta tulivuoren aktiivisuudesta, maatalouden kehitys on jatkunut ympäröivällä alueella. Osavaltiossa on kaksi avaraa lahtea: Manzanillo ja Santiago, kuten myös Revillagigedon saaristo. Coliman suurimmat joet tulevat Jaliscosta. Rannikkoalueella sijaitsevat laguunit Potrero Grande, Miramar, San Pedrito, Alcuzahe, Amela ja Cuyutlán, joka on erittäin suolapitoinen.
Ilmasto.
Coliman osavaltiossa on trooppinen kuivan talven ilmasto, lukuun ottamatta vuoria, joissa on semitrooppinen kuivan talven ilmasto, ja Tecománin tasankoa, jossa on trooppinen puolikuiva ilmasto. Osavaltion vuoden keskimääräinen lämpötila on 28 °C astetta ja se vaihtelee korkeimmillaan 38 °C ja matalimmillaan 12 °C välillä. Vuosittainen keskimääräinen sademäärä on 983 millimetriä.
Kulttuuri.
Gastronomia.
Suosituimpiin ja osavaltion tyypillisiin ruokiin kuuluvat "sopito"t – pienet "tostada-"tortillat, joiden päällä on "picadillo"-tyyliin tehtyä lihaa ja paljon kastiketta. Pozole (keitetty maissi) sianlihan kanssa on perinteinen välipala. Atsteekit valmistivat pozolea alun perin ihmislihasta, mutta se korvattiin porsaanlihalla, kun kannibalismi kiellettiin. Muita tyypillisiä ruokia ovat "tatemado", "pepena" ja "cuachala". Comala on tunnettu maitotuotteiden, kuten juustojen ja kerman valmistuksesta.
Taavi Tainio

David (Taavi) Tainio (25. kesäkuuta 1874 Keuruu – 17. maaliskuuta 1929 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja poliitikko. Hän oli ahkera työväen oikeuksien puolustaja sekä yksi Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen perustajajäsenistä: Hänellä oli punainen jäsenkirja N:o 2.
Elämä.
Tainion vanhemmat olivat mäkitupalainen Heikki Kaletoin ja Maria Kaletoin. Tainio jäi orvoksi, mutta kävi kansakoulun ja oppikoulua kolme luokkaa, minkä jälkeen hän työskenteli kirjakauppa-apulaisena Weilin &amp; Göösillä Jyväskylässä 1889–1893, varastokirjanpitäjänä Helsingissä 1893–1896 sekä lankkumaalarina Suomessa, Ruotsissa ja Norjassa 1896–1899.
Tainio oli "Länsi-Suomen Työmiehen" toimitussihteerinä Turussa 1899–1900 ja toimi agitaattorina ja puhujana 1900–1903. Vuonna 1904 hänet pidätettiin kutsuntalakkoihin yllyttämisestä. Tainio siirtyi sitten Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi 1904–1906 "Amerikan Suomalaisen Työmiehen", "Pohjan Tähden" ja "Raivaajan" toimittajana sekä luennoitsijana. Vuonna 1906 hän palasi Suomeen ja oli "Länsi-Suomen Työmiehen" (huhtikuusta 1906 "Sosialisti") päätoimittajana Turussa 1906–1907 sekä 1908 ja tämän jälkeen kansankeittiön omistajana Turussa 1909–1914. Tänä aikana hän oli kahdesti vankilassa, 1909 sakramentin (uskonnon) pilkkaamisesta ja majesteettirikoksesta vuosina 1913–1914.
Tainio muutti taas Yhdysvaltoihin, jossa hän toimi luennoitsijana 1914–1916. Suomeen paluun jälkeen hän oli "Savon Työmiehen" päätoimittajana Kuopiossa 1917–1918. Sosialidemokraattien marraskuun ylimääräisessä puoluekokouksessa hän edusti maltillista parlamentarismin puolella olevaa suuntaa. Hänet pidätettiin vuonna 1918 sisällissodan aikana ja tuomittiin neljäksi vuodeksi vankeuteen, mutta armahdettiin, ja hän vapautui jo saman vuoden aikana.
Tainio toimi Sosialidemokraattisen puolueen puheenjohtajana vuosina 1903–1905 ja sosialidemokraattien puoluesihteerinä vuosina 1918–1926. Hän oli SDP:n kansanedustaja 1907–1909 ja 1911–1914 edustaen Turun läänin eteläistä vaalipiiriä. Suomen itsenäistyttyä hän oli uudelleen edustaja 1922–1927 Kuopion läänin läntisestä vaalipiiristä ja viimeksi 1927–1929 Uudenmaan läänin vaalipiiristä. Vuosina 1926–1929 hän toimi valtion tilintarkastajana.
Tainio suomensi runsaasti yhteiskunnallista ja valtiollista kirjallisuutta ja laati vuonna 1910 lentokirjasen "Valtiokirkko säilytettävä". Postuumina ilmestyi vuonna 1929 kokoomateos "Puheita ja kirjoituksia".
Tainion puoliso vuodesta 1901, Olga Tainio o.s. Johansson, oli sosialidemokraattisen naisliikkeen aktivisti. Heidän poikansa oli OTK:n sihteeri ja kirjallisuuden suomentaja Tauno Tainio.
Durango

Durango (virallinen nimi espanjaksi: "Estado Libre y Soberano de Durango") on osavaltio Meksikossa. Vuonna 2014 osavaltion asukasluku oli noin 1,7 miljoonaa. Myös osavaltion pääkaupunki on nimeltään Durango. Osavaltion pinta-ala on 123 451 neliökilometriä, joten se on Meksikon neljänneksi suurin osavaltio. Durango jakautuu 39 kuntaan.
Aiheesta muualla.
México (osavaltio)

Estado de México eli Méxicon osavaltio on osavaltio Meksikossa. Se rajoittuu pohjoisessa Hidalgoon, idässä Tlaxcalaan ja Pueblaan, etelässä Morelosiin ja Guerreroon sekä lännessä Michoacániin. Sen itäinen osa ympäröi liittovaltion pääkaupunki Méxicoa kolmelta puolelta.
Osavaltion pinta-ala on 22 357 neliökilometriä ja asukasluku noin 16,6 miljoonaa (2014). Estado de México on Meksikon väkirikkain osavaltio. Sen pääkaupunki on Toluca.
Maantiede.
Osavaltio sijaitsee maan keskusylängöllä (Mesa Central), keskimäärin yli kolmen kilometrin korkeudella merenpinnasta. Sen ilmasto on viileä, maaperä rehevää ja sateet runsaita.
Osavaltion pohjoisosa on tasankoa ja kukkuloita, etelässä on rotkoja ja vuoria, idässä on tulivuoria, lännessä vuoria ja kukkuloita. Keskiosassa on laakeita laaksoja. Osavaltion jokia ovat Lerma, Tula, Moctezuma ja Pánuco. Eräillä alueilla ei ole lainkaan vesistöjä.
Miljoonat monarkkiperhoset talvehtivat alueella. Niiden suojelemiseksi perustettu Mariposa Monarcan biosfäärialue sijaitsee Michoacánin ja Estado de Méxicon alueella. Se on Unescon maailmanperintökohde.
Osavaltiossa on yhdeksän kansallispuistoa.
Historia.
Meksikon laaksossa on ollut asutusta ainakin 5000-luvulta eaa. Siellä on kehittynyt monia kulttuureja, joista tunnetuimpia olivat olmeekit ja tolteekit. Teotihuacán rakennettiin vuosina 100-600 ja siitä tuli mesoamerikan kulttuurillinen, kaupallinen ja uskonnollinen keskus. Asteekit vaelsivat alueelle 1200-luvulla ja ottivat vallan. Sitten saapuivat espanjalaiset.
Talous.
Väkirikkaassa osavaltiossa on monenlaista teollisuutta: siellä tuotetaan 
elintarvikkeita, koneita, elektroniikka, kemikaaleja, tekstiileitä ja paperia. Estade do Méxiconssa toimivia yrityksiä ovat Chrysler, Ford, Nissan, Hoechst, Pfizer ja Motorola. Maailmanperintökohteet ja kansallispuistot tuovat matkailijoita. Maatiloilla kasvatetaan vihanneksia ja hedelmiä sekä viljaa.
Guanajuato

Guanajuato (virallinen nimi espanjaksi "Estado Libre y Soberano de Guanajuato") on osavaltio Meksikossa. Myös sen pääkaupunki on nimeltään Guanajuato. Guanajuaton naapuriosavaltiot ovat San Luis Potosí, Querétaro, Michoacán ja Jalisco.
Osavaltion pinta-ala on 30 608 km² ja vuoden 2014 väkiluku noin 5,8 miljoonaa.
Osavaltion talous on pitkään hyötynyt maailman rikkaimpiin kuuluvista hopeakaivoksista.
Kerkko Koskinen

Kerkko Klemetti Koskinen (s. 7. tammikuuta 1973 Espoo) on suomalainen säveltäjä ja muusikko. Hänen tunnetuimpia soolokappaleitaan ovat ”Mayday”, ”Sateentekijä" ja ”Rakkaus viiltää”. Kerkko Koskinen oli myös vuosina 1994–2001 aktiivisesti toimineen Ultra Bra -yhtyeen perustajajäsen ja johtohahmo. Koskinen sävelsi lähes kaikki Ultra Bran kappaleet ja soitti yhtyeessä pianoa.
Koskinen on toiminut muun muassa levy-yhtiö BMG:n kykyjenetsijänä ja säveltänyt musiikkia elokuviin "Nousukausi" (2003) ja "Hymypoika" (2003). Vuonna 2004 hän sai Jussi-palkinnon musiikistaan elokuvaan "Nousukausi". Kerkko Koskinen on säveltänyt kappaleita Vuokko Hovatan soololevylle "Lempieläimiä" (2008), muun muassa euroviisuehdokkaana olleen ”Virginian”. Lisäksi Koskinen on säveltänyt ja sovittanut murhatulle toimittaja Anna Politkovskajalle omistetun kappaleen ”Uuden ajan kynnyksellä”. Vuonna 2006 Koskisen sävellys ”Shanghain valot” pyrki Annika Eklundin laulamana Suomen edustajaksi Euroviisuihin. Kappaleesta syntyi hitti ja yhteistyö Eklundin kanssa jatkui myös seuraavilla albumeilla.
2012 Koskinen perusti superyhtyeen Kerkko Koskinen Kollektiivi. Yhtyeessä ovat Kerkon lisäksi Manna, Vuokko Hovatta ja Maija Vilkkumaa. Yhtyeessä on aiemmin ollut myös Paula Vesala.
Koskiselle myönnettiin valtion kolmivuotinen taiteilija-apuraha 2021.
Yksityiselämä.
Kerkko Koskinen oli vuosina 1996–2001 naimisissa kansanedustajan ja Ultra Bran sanoittajan Anni Sinnemäen kanssa. Vuosina 2004–2008 hän oli aviossa näyttelijä-laulaja Pihla Viitalan kanssa.
Rabbi

Rabbi tai rabbiini (klassisessa , nyky tai , "rabi") on juutalaisuudessa opettaja, viisas henkilö, kirjaimellisesti ”suuri (henkilö)”.
Rabbien rooli juutalaisessa yhteisössä on ollut ja on edelleen hyvin moninainen. Muinaisina aikoina nimityksellä tarkoitettiin niitä henkilöitä, jotka olivat erottautuneet juutalaisuuden pyhien kirjoitusten tutkimiseen. Babylonialaisen Talmudin aikoina 200-luvun jälkeen rabbit olivat auktoriteetteja juutalaisen lain tulkitsemisessa. Keskiajalla rabbit olivat vastuussa juutalaisen uskon ja lain opettamisesta ja lain soveltamisesta. Nykyisin rabbin toimenkuvaan kuuluu usein myös jumalanpalveluksissa toimiminen ja seurakunnan edustaminen ulkopuolelle.
Historia.
Arvonimenä "rabbi" ei esiinny vielä Toorassa. Matteus (23:7) mainitsee sen merkityksessä ”mestarini”, jota fariseukset mielellään halusivat itsestään käytettävän. Rabbinimitykset suoritti sanhedrin 400-luvulle saakka, jolloin se lakkautettiin.
Babylonialaisessa Talmudissa rabbilla tarkoitettiin Raamatun ja suullisen lain tulkitsijaa ja puolustajaa. Rabbilla oli lähes aina myös siviiliammatti, josta hän sai elantonsa.
Keskiajalla rabbista tuli laintulkitsijan lisäksi opettaja, tuomari, saarnaaja ja juutalaisen seurakunnan henkinen johtaja. Yhteisön jäsenet saivat usein valita oman rabbinsa. Rabbin arvo määräytyi hänen oppineisuutensa mukaan, eikä heillä ollut hierarkiaa. Rabbit saivat säännöllistä palkkaa tai urakkapalkkaa suoritetuista tehtävistään riippuen. Rabbin tehtäviin ei vielä keskiajalla kuulunut esimerkiksi jumalanpalveluksen johtaminen tai avioliittoon vihkiminen.
1800-luvulla haskalahin myötä rabbien toimenkuva laajeni käsittämään samoja tehtäviä, joita kristillisen kirkon papeilla on. Rabbit alkoivat johtaa jumalanpalveluksia ja edustaa seurakuntaa ulospäin, eivätkä enää toimineet tuomareina ja opettajina entiseen tapaan. Konservatiivisessa suuntauksessa pyritään yhä säilyttämään myös rabbien vanhaa toimenkuvaa.
Suomen rabbit.
Vuonna 2012 ensimmäiseksi suomenkieliseksi Helsingin juutalaisen seurakunnan rabbiksi valittu Simon Livson toimi koko Suomen ylirabbiinina tammikuusta 2013 marraskuuhun 2021.
Naiset rabbeina.
Nykyisin kaikki juutalaiset suuntaukset ortodokseja lukuun ottamatta sallivat virallisesti myös naisten vihkimisen rabbeiksi. Ensimmäinen rabbiksi vihitty nainen oli berliiniläinen Regina Jonas vuonna 1935. Yhdysvalloissa ensimmäiset naisrabbit vihittiin 1970-luvulla.
Rick Random

Avaruusetsivä Rick Random on kuvitteellinen sarjakuvahahmo, jonka tunnetuin piirtäjä on Ron Turner.
Ron Turner ihaili suuresti "Dan Daren" piirtäjää Frank Hampsonia ja hän tarttui innokkaasti tilaisuuteen, kun sai alkaa piirtää vakituisesti avaruusseikkailusarjaa "Space Detective – Rick Random" lehteen "Super Detective Library" (SDL). Turner oli aikaisemmin piirtänyt sarjaa "Space Ace" "Lone Star" –lehteen, ja Rick Random perikin piirteensä pitkälti tämän sarjan sankarilta, kersantti Bill Craigilta; tukan väri tosin vaihtui tummasta vaaleaan.
Rick Random suoritti ensiesiintymisensä vuonna 1954 tarinassa "Crime Rides the Spaceways" (SDL n:o 37), suomeksi "Kostaja avaruuslaivassa" Korkeajännityssarjassa 24/1954. Rick on Planeettain rikostutkimuskeskuksen johtaja (Head of the Interplanetary Bureau of Investigation, I.B.I.).
Rick Randomilla on seikkailuissaan usein apunaan kaunis naispuolinen apuri Andi Andrews ja vastustajanaan jokin hullu tiedemies. Hän myös usein ratkoo murhatapauksia oikean etsivän tapaan runsaasti tupakoiden. Vaikka seikkailut tapahtuvatkin tulevaisuudessa, sekä hahmot että asenteet ovat hyvin 50-lukulaisia.
Conrad Frost ja tieteiskirjailija Harry Harrison kirjoittivat Rick Random -tarinat.
Rick Randomin toinen vakiopiirtäjä Bill Lacey piirsi Rick Randomin lisäksi sarjoja Mustanaamio (Blackshirt) ja John Steel, joita myös julkaistiin suomalaisessa Korkeajännityssarjassa.
64-sivuisia Rick Random –sarjakuvia julkaistiin viisi vuotta. Britanniassa 60-luvulle tultaessa tulevaisuusseikkailut saivat väistyä menneisyyden sankaritarinoiden, sotasarjojen tieltä. Battler Britton alkoi loputtoman ilmataistelunsa Britannian puolesta, taistelut saksalaisia vastaan jatkuivat ikuisesti. Näin tapahtui myös suomalaisessa Korkeajännitys-lehdessä.
Vuonna 1978 science fiction -sarjakuvaa julkaisevan "2000AD" -lehden erikoisnumerossa uusittiin vanha Rick Random -seikkailu "SOS From Space". Seuraavana vuonna samassa lehdessä ilmestyi kokonaan uusi jatkoseikkailu "The Riddle Of The Astral Assassin" Ron Turnerin piirtämänä lähes 20 vuoden tauon jälkeen. Rick Randomin paluu jäi kuitenkin lyhyeksi, sillä lukijat olivat tottuneet paljon synkempiin tulevaisuusvisioihin Judge Dreddin tyyliin. Rick Random näytti seikkailevan tulevaisuudessa, mutta todellisuudessa hän eli 1950-luvulla.
Ron Turner piirsi sarjakuvia kuolemaansa saakka ja kuoli 76-vuotiaana 19. joulukuuta 1998.
Rick Randomia on julkaistu Suomessa uudelleen Korkeajännityksen erikoisnumeroissa.
Nykykatsojalle sarjan alkuperäisen iän kertoo eritoten se, että sarjan hahmot tupakoivat runsaasti aikakauden tavan mukaan.
Knut Posse

Knut Jönsson Posse (n. 1440–1500) oli ruotsalainen sotapäällikkö, joka muistetaan Suomessa Viipurin linnan menestyksekkäästä puolustamisesta venäläisiä vastaan vuonna 1495. Knut Possen kerrotaan myös olleen Viipurin pamauksen kansantarinan tapahtumien takana. Knut Posse oli Jöns Lage Possen ja Märta Knutsdotterin (Tre Rosor) poika. Knut Posse on haudattu Turun tuomiokirkkoon.
Knut Posse otti osaa Brunkebergin taisteluun vuonna 1471 Tukholmassa, jossa ruotsalaisten porvarien onnistui lakkauttaa saksalaisten oikeus puoleen porvarien ja hallintomiesten säätypaikoista valtakunnan kaupungeissa. Knut Possesta tuli valtaneuvos Ruotsissa 1473, ja hän sai Hämeen linnan linnanisännyyden 1474. Knut Posse valloitti valtionhoitaja Sten Sturelle Raaseporin linnan 1487. Knut Posse sai 1499 myös Kastelholman linnan päällikkyyden.
Viipurin linnanisäntä.
Knut Posse toimi Viipurin linnan linnanisäntänä vuonna 1495, ja 30. marraskuuta käänsi pakosalle Moskovan suuriruhtinaan Ivanin sotaväen, joka oli juuri valloittamaisillaan Viipurin. Kansantarinoiden mukaan puolustusta johtanut Knut Posse olisi räjäyttänyt yhden linnan torneista. Toisten tarinoiden mukaan kyseessä olisi ollut taivaalla nähty valoilmiö, joka olisi muistuttanut esimerkiksi Pyhän Andreaan ristiä (X:n muotoinen). Muutamaa viikkoa myöhemmin hyökkääjät vetäytyivät pois.
Sota ei kuitenkaan loppunut, vaan jatkui vielä talvella 1496. Venäläiset tekivät retkiä Pohjois-Pohjanmaalle, Karjalaan, Savoon ja Hämeeseen. Seuraavana keväänä Knut Posse purjehti yhdessä Svante Sturen kanssa Ivangorodiin, jossa he polttivat linnan ja ottivat mukaansa ryöstösaalista. Vuoden 1497 maaliskuussa Posse neuvotteli Novgorodissa yli 50 vuotta kestäneen aselevon.
Suomen puolustuspolitiikka

Puolustuspolitiikka on Suomessa määritetty kattamaan maanpuolustuksen tehtäviä ja yleisjärjestelyjä koskevaa päätöksentekoa ja poliittista ohjausta. Lisäksi siihen luetaan osallistuminen kansainvälistä rauhaa ja turvallisuutta ylläpitäviin sotilaallisiin toimiin.
On huomattava, että eri maat määrittelevät puolustuspolitiikan eri tavoin johtuen pääasiallisesti erilaisista historiallisista kokemuksista. Esimerkiksi yhdysvaltalainen tai englantilainen käsitteistö ei noudata mannereurooppalaista tai pohjoismaista käytäntöä, koska tarvetta oman maa-alan konkreettiseen puolustamiseen ei siellä ole ollut pitkään aikaan. Englanninkielessä puolustuspolitiikka ("defence policy") onkin jo kauan tarkoittanut yleisesti sotilaspolitiikkaa ja puolustus on voitu suorittaa kaukana kotimaasta ja myös hyökkäyksellisin keinoin "kansallisten etujen puolustamisena".
Puolustuspoliittinen päätöksenteko Suomessa.
Sodanjälkeisessä Suomessa puolustuspoliittinen päätöksenteko on ollut vahvasti hallituksen ja eduskunnan käsissä. Perusratkaisuja valmisteltiin ensin vuosina 1945–1949 toimineessa puolustusrevisiokomiteassa, johon kuului kansanedustajia, upseereita ja eräitä vasemmistopuolueiden yliedustusta tasapainottaneita jäseniä. Puolustusneuvosto aloitti toimintansa vuonna 1958 ja sai merkittävän roolin kokonaismaanpuolustuksen toimintojen johdossa. Sen jäseninä oli keskeisiä ministereitä, upseereita ja muutamia muita puolustusvalmistelujen kannalta tärkeitä henkilöitä.
Puolustusvoimien rahoitusongelmat ja voimistunut puolustuskritiikki antoivat aiheen parlamentaaristen puolustuskomiteoiden käytölle maanpuolustuksen kehittämisohjelmien linjaukseen. Lähes kaikkien puolueiden edustus takasi valmistelutyön laajapohjaisuuden, ja sen tarkoituksena oli eduskunnan sitouttaminen komiteoiden esityksiin. Komiteoiden suosittelemat rahoitusohjelmat eivät kuitenkaan toteutuneet täysimääräisinä, eivätkä kaikki osapuolet olleet tyytyväisiä puolustuskomiteoiden taipumukseen puuttua turvallisuuspoliittisiin linjauksiin.
Kolmas parlamentaarinen puolustuskomitea vuonna 1981 jäi sarjan viimeiseksi. Sitten kokeiltiin puolustuspoliittisia toimikuntia, joilla ei ollut parlamentaaristen puolustuskomiteoiden kaltaista poliittista painoa. Vuonna 1995 valtaan noussut laajapohjainen hallituskokoonpano ei enää antanut puolustuspoliittista valmistelua pois käsistään. Kaksi turvallisuus- ja puolustuspoliittista selontekoa (1997 ja 2001) valmisteltiin hyvin hallituskeskeisesti. Puolustusneuvoston lakkauttaminen ja korvaaminen ministerivaliokunnalla ja puolustusministeriöön keskitetyllä valmisteluorganisaatiolla liittyi omaksuttuun hallituskeskeiseen linjaan. Vuosien 2005 ja 2009 selonteot jatkoivat samalla linjalla.
Elvis Costello

Elvis Costello (oikealta nimeltään Declan Patrick Aloysius MacManus, s. 25. elokuuta 1954 Lontoo) on brittiläinen rockmuusikko, joka luetaan rockin uuden aallon keskeisimpiin lauluntekijöihin ja esiintyjiin. Hän on pitkän ja tuotteliaan uransa aikana tehnyt hyökkäävän ja punkvaikutteisen rockin ohella myös soulia, kantrimusiikkia, balladeja ja jazz-lauluja.
Elämä ja ura.
Declan Patrick MacManus syntyi 25. elokuuta 1954 Paddingtonissa, Lontoossa. Hänen isänsä oli big bandin laulaja ja trumpetisti. MacManus alkoi soittaa kitaraa ja kirjoittaa lauluja 15-vuotiaana. Vanhempiensa erottua hän muutti Liverpooliin äitinsä kanssa.
MacManus meni 1970-luvun alussa naimisiin, sai lapsen ja asettui Lontooseen. Hän teki musiikkia ja esiintyi, joskus käyttäen sukunimeä Costello. Hänen isänsä oli käyttänyt taiteilijanimeä Day Costello, Costello oli isän isoäidin tyttönimi. Perheensä hän elätti tietokoneoperaattorin työllä. Vuonna 1975 MacManus jätti työnsä ja ryhtyi Brinsley Schwarzin roudariksi. MacManus teki vuonna 1976 levytyssopimuksen Stiff Recordsin kanssa ystävänsä Nick Lowen suosittelemana. Hänen managerikseen tuli Jake Riviera, joka vaihdatti hänen taiteilijanimekseen Elvis Costello.
Costellon ensimmäinen single "Less Than Zero" julkaistiin huhtikuussa 1977. Hänen esikoisalbuminsa "My Aim Is True" (1977) teki Costellosta kulttisuosikin ja nousi Britannian top-20:een. Albumia seurasi kiertue uuden Attractions-yhtyeen kanssa. Yhtye esiintyi myös yhdysvaltalaisessa "Saturday Night Livessä" joulukuussa 1977.
Costellon seuraavat albumit saivat myös kiitosta. Hän herätti huomiota kiertueillaan myös ivallisuudellaan ja juopottelullaan, mutta 1980-luvun alussa hän siisti käyttäytymistään. Hänen tyylinsä muuttui samalla punkin minimalismista soulmaiseen popmusiikkiin. Hän erosi vaimostaan vuonna 1985 ja nai Pogues-basisti Caitlin O'Riordanin seuraavana vuonna. Costello sai vuonna 1989 hitin Paul McCartneyn kanssa kappaleella "Veronica". Costello levytti 1990-luvulla albumin "The Juliet Letters" England's Brodsky Quartet -jousikvartetin kanssa. Vuonna 1994 hän levytti ja esiintyi jälleen Attractionsin kanssa, kunnes lähti taas omilleen 1995. Hän teki yhteistyötä Burt Bacharachin kanssa, mikä toi kaksikolle Grammyn albumin "Painted from Memory" (1998) kappaleesta "I Still Have That Other Girl". Costello näytteli 1990-luvulla myös joissain elokuvissa.
Costello sai Los Angelesin University of Californiasta musiikinopettajan toimen vuonna 2001. Vuonna 2002 hän erosi O'Riordanista ja seuraavana vuonna hän avioitui jazzmuusikko Diana Krallin kanssa. Costello on tehnyt 2000-luvulla edelleen ahkerasti albumeita, jotka ovat olleet tyyliltään vaihtelevasti niin rockmusiikkia kuin oopperaa, R&amp;B:tä ja jazziakin.
Kesällä 2018 Costello sairastui syöpään, minkä vuoksi hänen Euroopan-kiertueensa keskeytyi.
Diskografia.
Albumit.
Nimen perässä korkein listasijoitus Britanniassa (UK) ja Yhdysvalloissa (US)
Tietorakenne

Tietorakenne on tietojenkäsittelyssä esiintyvä termi, joka tarkoittaa tapaa säilöä ja käsitellä dataa tietokoneella tyypillisesti tietokoneen muistissa tietokoneohjelman suorituksen aikana. Tiedostoihin tallennetun tiedon järjestämisestä (siirtäminen, pysyvä säilytys) käytetään termiä tiedostomuoto. Säilömistä tai toiselle koneelle siirtämistä varten tietorakenteet on serialisoitava tarkoitukseen sopivassa muodossa.
Taustaa.
Algoritmit riippuvat tietorakenteiden suunnittelusta. Tietorakenteen vaihtaminen ei vaikuta algoritmin "oikeellisuuteen", mutta se voi tarjota vaihtoehtoja ja vaikuttaa operaatioiden tehokkuuteen, jolloin suorituskyky voi parantua dramaattisesti. 
Matematiikassa muuttujat luokitellaan tiettyjen tärkeiden piirteiden mukaan, josta esimerkkinä jakaminen reaali- ja kompleksilukuihin tai joukkoihin arvoja. Luokittelu on vähintään yhtä tärkeää tietojen käsittelyssä ja muuttujilla, vakioilla, lausekkeilla ja aliohjelmilla on tietty tyyppi. Tyyppien lisäksi yleiskäyttöisen ohjelmointikielen on tarjottava menetelmä koostaa tietoa rakenteisiin. Rakenteet voivat vaihdella yksinkertaisista monimutkaisiin ja ne voivat olla kiinteitä tai dynaamisesti muodostettuja.
Taulukko on yksi tunnetuimmista tietorakenteista koska monissa kielissä kuten Fortran ja ALGOL se on ainoa eksplisiittisesti saatavilla oleva tietorakenne. Taulukko on homogeeninen tietorakenne, joka koostuu komponenteista, jotka ovat kaikki samaa tyyppiä (perustyyppi). Taulukkoa voi käyttää hajasaantina ja jokaiseen elementtiin voi lukea ja kirjoittaa missä tahansa järjestyksessä. Taulukossa yksittäiseen elementtiin viitataan indeksillä, joka voi olla eri tyyppiä kuin taulukon perustyyppi.
Monissa tapauksissa tarvitaan tietojen yhdistelmää esimerkiksi koordinaattijärjestelmä voi vaatia pisteelle kahta numeroa ilmaistuna tai luonnolliseen henkilöön voidaan liittää etu- ja sukunimi, syntymäpäivä ja niin edelleen. Yhdistelmätyypistä käytetään tietojenkäsittelyssä termiä tietue. Eri yhdistelmätyyppejä voi muodostaa kielestä riippuen muun muassa codice_1 tai codice_2 -tyyppeinä, joissa ensimmäisessä jäsenkentät ovat nimettyjä kun taas jälkimmäisessä ne eivät ole: tämä vaikuttaa tietojen käsittelyn helppouteen.
Joukko on taulukon ja tietueen ohella perustava käsite, joka voi sisältää x kappaletta muun tyyppistä elementtiä.
Spatiaaliset tietorakenteet.
Spatiaalinen tietorakenne on sellainen tietorakenne, jossa määrätyn etäisyysmitan perusteella lähimmän alkion hakeminen on tehokasta. Spatiaalisia tietorakenteita euklidiseen avaruuteen ovat 3D-grafiikassa paljon käytetyt bsp-puu ja kd-puu.
Hidalgo (täsmennyssivu)

Hidalgo voi tarkoittaa ainakin seuraavia:
Sukunimenä:
Fermin paradoksi

Fermin paradoksi on astrobiologiaan, älyllisen elämän olemassaoloon liittyvä paradoksi ja astrobiologian kulmakivi. Se voidaan muotoilla seuraavasti: jos maailmankaikkeudessa on muuta älyllistä elämää kuin ihmiskunta, miksi tätä ei ole havaittu? Pelkästään omassa galaksissamme Linnunradassa pitäisi olla miljardeja ja taas miljardeja planeettoja, ja jo suhteellisen alkeellisella tekniikalla koko Linnunradan olisi pitänyt jo olla asutettuna 5–50 miljoonassa vuodessa eli maailmankaikkeuden ikään nähden hyvin lyhyessä ajassa.
Paradoksi on saanut nimensä fyysikko Enrico Fermin aikoinaan esittämästä kysymyksestä "Missä kaikki ovat?".
Jalisco

Jalisco (virallisesti eli Jaliscon vapaa ja suvereeni osavaltio) on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 79 085 neliökilometriä, mutta joidenkin kuntien omistuksesta on kiistaa Jaliscon ja sen naapuriosavaltioiden välillä. Jaliscon naapuriosavaltiot ovat Nayarit, Zacatecas, Aguascalientes, San Luis Potosí, Guanajuato, Colima ja Michoacán. Lännessä osavaltio rajoittuu Tyyneen valtamereen. Jaliscon asukasluku on noin 7,3 miljoonaa.
Osavaltion pääkaupunki on Guadalajara, joka yhdessä Tonalán, Tlaquepaquen, Tlajomulcon ja Zapopanin kanssa muodostaa Guadalajaran metropolialueen. Jalisco tunnetaan mm. mariachi-musiikin syntymäpaikkana. Osavaltio jakautuu 124 kuntaan.
Michoacán

Michoacán (koko nimi Michoacán de Ocampo) on osavaltio Meksikossa. Se sijaitsee Tyynen valtameren pohjoisrannikolla. Osavaltion pinta-ala on 59 864 neliökilometriä ja asukasluku noin 4,6 miljoonaa (2014). Michoacánin pääkaupunki on Morelia, joka tunnettiin aiemmin nimellä "Valladolid". Osavaltio jakautuu 113 kuntaan. 19. syyskuuta 1985 Michoacánissa tapahtui magnitudin (Mw) 8,0 maanjäristys, jossa kuoli arviolta 6 000 – 30 000 ihmistä.
Morelos

Morelos on osavaltio Meksikossa. Sen pinta-ala on 4 893 neliökilometriä, joten se on valtion toiseksi pienin osavaltio. Morelosin pääkaupunki on Cuernavaca. Osavaltion asukasluvuksi arvioitiin vuonna 2014 noin 1,9 miljoonaa.
Morelos sijaitsee Meksikon etelä-keskiosassa, jota kutsutaan maan vilja-aitaksi. Sielä kasvatetaan neilikoita ja muita kukkia vientiin, sekä maissia, tomaatteja ja avokadoja. Osavaltion pohjois- ja itäosat ovat vuoristoisia. Morelosin luoteisosassa on kolmen kraatterijärven ympärille perustettu Lagunas de Zempoalan kansallispuisto. Osavaltiossa on viisi muutakin kansallispuistoa.
Nayarit

Nayarit on osavaltio Meksikon länsiosassa. Sen naapuriosavaltiot ovat Sinaloa, Zacatecas, Durango ja Jalisco. Lännessä Nayarit rajoittuu Tyyneen valtamereen. Osavaltion pääkaupunki on Tepic. Nayaritiin kuuluvat mm. Mexcaltitánin ja Islas Tres Maríasin saaret. 
Osavaltion pinta-ala on 27 815 neliökilometriä ja asukasluku noin 1,2 miljoonaa (2014).
Aiheesta muualla.