Demokraatti (lehti)

Demokraatti on suomalainen linjaltaan keskusta-vasemmistolainen ja sosialidemokraattinen aikakauslehti. Demokraatti on Suomen Sosialidemokraattisen Puolueen pää-äänenkannattaja. Lehden vastaavana päätoimittajana on toiminut vuodesta 2022 lähtien Petri Korhonen.
Lehti perustettiin vuonna 1895 radikaalien ammattiyhdistysaktivistien toimesta nimellä "Työmies". Tämän jälkeen lehdellä on ollut useita nimiä, kuten "Suomen Sosialidemokraatti" (1918–1988), "Demari" (1988–2001) ja "Uutispäivä Demari" (2001–2012). Nykyisen nimensä lehti sai vuonna 2012. Demokraatti on perinteisesti ollut muita lehtiä enemmän ammattiyhdistysten puolella.
Demokraatin julkaisija on Kustannus Oy Demokraatti ja lehden kotipaikka on Helsingissä. Vuodesta 2019 lähtien lehteä on julkaistu kahden viikon välein ilmestyvänä aikakauslehtenä. Lehden levikki oli vuonna 2014 noin 11 200. Demokraatti-lehti nauttii useiden muiden puoluelehtien tavoin tukea julkisista varoista, joka jaetaan eduskuntaryhmien koon perusteella. Vuosina 2020–2023 sosialidemokraattinen puolue siirsi valtionavustuksia lehden taustayhtiölle 800 000 euroa vuodessa.
Historia.
Työmies.
Työmies-lehden perusti Helsingin työväenyhdistyksen radikaali oppositio. Lehti alkoi ilmestyä 2. maaliskuuta 1895 yksipäiväisenä ja muuttui kuusipäiväiseksi vuonna 1899, kun Suomen Sosialidemokraattinen puolue perustettiin. Työmies-lehteä kustansi Työväen Sanomalehti Osakeyhtiö.
Koko sisällissodan ajan julkaistun Työmies-lehden viimeinen numero ilmestyi 12. huhtikuuta 1918, kun Hangossa maihin nousseet saksalaiset olivat ehtineet Helsinkiin. Tässä vaiheessa lehden historian pitkäaikaisin päätoimittaja (1901–1918) Edvard Valpas-Hänninen oli jo paennut Helsingistä Neuvosto-Venäjälle. Ennen häntä olivat paenneet toimittajat, punaisen Suomen johdossa toimineet Yrjö Sirola, Eero Haapalainen, Otto Wille Kuusinen, Jussi Lumivuokko, Evert Eloranta ja Emil Elo. Työmies-lehden viimeisen numeron toimitti kirjailija, toimittaja Algot Untola. Untola ammuttiin matkalla Suomenlinnasta Santahaminaan, johon vankeja oltiin viemässä teloitettavaksi.
Suomen Sosialidemokraatti.
Sisällissodan päättyessä lehti julkaisi näytenumeronsa 6. toukokuuta 1918. Julkaisemista varten oli perustettu uusi yhtiö, "Kustannusosakeyhtiö Kansanvalta", jonka toimitusjohtajaksi oli tullut Lauri af Heurlin. Lehdessä tuomittiin bolsevismi, mutta sen ei sallittu ilmestyä, koska siinä luvattiin herättää henkiin työväenliike. Näytenumeron tekstit olivat Väinö Tannerin, Hannes Ryömän, Wäinö Wuolijoen ja J. W. Kedon käsialaa. 
Toisen kerran lehti ilmestyi 12. syyskuuta 1918, jälleen Matti Paasivuoren toimittamana ja nimellä "Suomen Sosiaalidemokraatti". Nytkään lehden ei sallittu ilmestyä jatkossa, mutta joulukuun puolivälissä 1918 lehti sai jatkaa ilmestymistään ja nimeksi tuli "Suomen Sosialidemokraatti". Päätoimittajaksi kelpuutettiin kapinaa jyrkästi arvostellut Hannes Ryömä. Taloudenhoitajana toimi Lauri af Heurlin. Ryömä määritteli tiukkaa rajaa kommunisteihin. Hänet korvasi 1922 Johan Fredrik Aalto, joka keskustaopposition edustajana oli pitänyt Ryömän kommunismin arvostelua liiallisena. Aaltoa seurasi Anton Huotari, joka marraskuussa 1931 löytyi hirttäytyneenä työhuoneestaan. Hänen sijaisekseen valittiin 1931 Atte Pohjanmaa ja 1932 Eino Kilpi. Kilvestä tuli siihen asti pitkäaikaisin päätoimittaja. Alkuaan nuorsuomalaisena lehtimiehenä aloittanut Kilpi siirtyi sosialidemokraatteihin 1920-luvun alussa. Kilven aikana erotettiin pakinoitsija Sasu Punanen eli Yrjö Räisänen.
Kilpi toimi päätoimittajana vuoteen 1947 asti. Häntä seurasivat asevelisosialidemokraatit Unto Varjonen ja Penna Tervo. Tervo joutui oikeuteen epäiltynä sisäasiainministeri Yrjö Leinon kunnian loukkaamisesta. Tervo ajautui erimielisyyksiin SDP:n puoluesihteeri Väinö Leskisen kanssa SAK:n ja TUL:n suhteita koskien. Tervoa seurasi Huotarin kuoleman jälkeen määräaikaisena päätoimittajana ollut Pohjanmaa, joka on toistaiseksi ainoa lehdestä eläkkeelle jäänyt päätoimittaja.
Pauli Burmanin aikana "Suomen Sosialidemokraatti" muuttui taloudellisten vaikeuksien vuoksi seitsenpäiväisestä viisipäiväiseksi. Neljänä päivänä lehti ilmestyi broadsheetina ja lauantaina tabloidina. Seuraaja Aimo Kairamon aikana lehdestä tuli poliittisempi. Tämän seuraajan Seppo Heikki Salosen aikana lehti ilmestyi viisipäiväisenä siten, että "Perjantai Extran" toimitti eri toimituskunta.
Demari.
Vuonna 1988 Suomen Sosialidemokraatin nimeksi tuli Demari ja päätoimittajaksi Jukka Halonen. Näinä vuosina alkoiva ilmestyä myös Pohjanmaan, Tampereen ja Turun aluepainokset.
Uutispäivä Demari.
Lehden nimeksi tuli Uutispäivä Demari 1. helmikuuta 2001. Tuolloin Demariin yhdistyivät alueelliset painokset Pirkanmaan Demari, Pohjanmaan Demari ja Turun Päivälehti. Lehti oli levikiltään Suomen suurin puoluelehti.
Demokraatti.
Uutispäivä Demarin nimeksi muutettiin Demokraatti 1. maaliskuuta 2012 alkaen. Tammikuun alusta 2016 lehti alkoi ilmestyä kerran viikossa. Tammikuussa 2019 lehti muutettiin sanomalehdestä aikakauslehdeksi ja se alkoi ilmestyä joka toinen viikko.