E85 (polttoaine)

E85 on alkoholipolttoainesekoitus, jossa on enintään 85 prosenttia etanolia (etyylialkoholia, esimerkiksi vilja-alkoholia) ja vähintään 15 prosenttia bensiiniä. Etanolipitoisuus voi vaihdella raaka-aineiden saatavuuden mukaan, esimerkiksi St1-yhtiön RE85-polttoaineessa alkoholipitoisuus voi vaihdella 70–85 tilavuusprosentin välillä. E85-polttoainetta voidaan käyttää korvaamaan tavallista bensiiniä sellaisissa ajoneuvoissa, joissa tällainen polttoaine on ajoneuvon valmistajan puolesta hyväksyttävää tai moottoriin on asennettu etanolimuunnossarja. Korkeaseosetanolia joustavasti hyödyntävää voimanlähdettä kutsutaan FlexFuel-moottoriksi.
Suosio.
E85-polttoaineelle suunniteltujen uusien autojen kauppa Euroopassa hidastui voimakkaasti kiristyneiden päästömittausvaatimuksien vuoksi. Esimerkiksi Suomessa ei rekisteröity yhtäkään uutta etanoliautoa vuosina 2018–2020. Tähän on vaikuttanut se, että tyyppihyväksynnässä FlexFuel-autojen päästöt on mitattava kahdesti: sekä bensiini- että etanolipolttoaineella. Lisäksi uuden WLTP-mittaustavan käyttöönotto on aiheuttanut mittauksissa ruuhkan.
Myös jälkiasenteisten FlexFuel muunnossarjojen myynti uudempiin autoihin oli pitkään pysähdyksissä päästömittausvaatimuksien vuoksi. Kuitenkin vuodesta 2023 lähtien myös uudemmat autot voidaan muutoskatsastaa jälkiasenteisen muunnossarjan valmistajan yhteensopivuustodistuksella, ilman raskaita päästömittausvaatimuksia. Vuodesta 2021 eteenpäin Suomessa on ensirekisteröity muutamia kymmeniä etanolikäyttöisiä henkilöautoja vuosittain, Fordin aloitettua uudestaan FlexFuel autojen maahantuonnin . Suosio on huomattavasti vähäisempää kuin esimerkiksi Ranskassa, jossa E85 myynti on jopa yli 6% koko polttoainemarkkinasta ja Ruotsissa, jossa n. 4 % autokannasta on FlexFuel-autoja. 
Vuonna 2020 Suomessa kulki etanolilla 4 312 henkilöautoa, 106 kuorma-autoa, 9 pakettiautoa, ja kaksi linja-autoa. Suomen etanoliautoilijat Ry:n arvion mukaan kokonaismäärä on jopa 15 000 ajoneuvoa, sillä vanhemmilla ajoneuvoilla ei ole muutoskatsastusvelvollisuutta. 
Saatavuus.
E85-polttoaine on laajasti käytetty Ruotsissa. Yhdysvalloissa sitä käytetään pääasiassa keskilännessä, jossa maissi on pääasiallinen etanolinlähde. Eniten pumppuja on Minnesotassa ja 2005 toiseksi eniten Illinoisissa (noin 60); useimmissa muissa osavaltioissa on vähemmän kuin muutama kymmenen pumppua. Jopa Minnesotassa etanolipumput edustavat pientä vähemmistöä huoltoasemista; osavaltiossa on noin 4 000 huoltoasemaa, jossa jokaisessa on useita erillisiä pumppuja. Kaikkien asemien täytyy kuitenkin myydä E10-polttoainetta, jossa on 10 prosenttia etanolia ja loput bensiiniä. Huoli bensiinin hinnannoususta ja riippuvuus epävakaasta Lähi-idästä on kuitenkin johtanut uuteen kiinnostukseen E85-polttoaineeseen; esimerkiksi Nebraska ohjeisti käyttämään osavaltion kulkuneuvoissa E85-polttoainetta aina kun mahdollista.
Suomessa E85-polttoainetta on ollut myynnissä 1. huhtikuuta 2009 alkaen. Suomessa E85-korkeaseosetanolia valmistetaan kotimaisista jätteistä ja tähteistä tuotantolaitoksilla eri puolella maata. Raaka-aineena hyödynnetään muun muassa huoltoasemien hävikkiruokia. Jätteestä valmistetun etanolin osuus polttonesteessä laskee autoilun fossiilisia päästöjä jopa 80 prosenttia. St1 on valmistamassa Kajaaniin Cellunolix-tuotantolaitosta, joka käyttäisi raaka-aineenaan sahanpurua. Vastaavanlaisia laitoksia on suunnitteilla myös Pietarsaareen ja Alholmens Kraftin tehdasalueelle. Haapavedelle on suunnitteilla NordFuel-biojalostamo, joka tuottaisi 65 000 tonnia puuperäistä bioetanolia.Vuonna 2020 kotimaista E85-polttoainetta myyviä asemia oli ympäri maata yhteensä 151 kappaletta. St1- tai Shell-asemia oli 55 ja ABC-asemia 96..
Hinta ja ominaiskulutus.
E85-polttoaine maksoi vuonna 2021 Suomessa noin 1,41 € litralta . Hinnan osatekijöitä ovat tuotanto- ja logistiikkakustannukset sekä valmistevero (CO2-vero, energiavero, ALV ja huoltovarmuusmaksu).
Bensiinin energiasisältö (43 MJ/kg) on huomattavasti suurempi kuin etanolin (27 MJ/kg) ja tämän vuoksi polttoaineen kulutus kasvaa etanolilla noin 30 %. On mahdollista että erityisesti korkeaviritteisissä moottoreissa E85:n suurempi oktaaniluku ja siten hyötysuhteen nousu kompensoi pienempää energiasisältöä, ja siten kulutuksen kasvu on maltillisempaa kuin suoraan energiasisältöjen erotuksesta laskettu teoreettinen arvo.
Yhden valmistajan luvut FFV-autolle osoittavat auton energiankulutuksen olevan pienempi E85:llä kuin bensiinillä (205 MJ vs. 220 MJ / 100 km). Kuitenkin valmistajan kulutusluvut osoittavat 33 % suurempaa kulutusta E85:llä (6,7 L vs. 8,9 L).
Ympäristövaikutus.
E85:n etanolikomponentti on yleisimmin peräisin uusiutuvista lähteistä. Etanolia voidaan valmistaa mistä tahansa käymiskelpoisesta hiilihydraatista käymisprosessilla biokemiallisesti tai vaihtoehtoisesti Fischer-Tropsch -prosessilla liittämällä eteeniin katalyyttisesti vettä. Eteeniä puolestaan voidaan valmistaa biokaasusta tai kivihiiltä koksaamalla. Etanolin valmistukseen viljeltäville kasveille ei siksi tarvitse myöskään asettaa yhtä korkeita laatu- tai puhtausvaatimuksia kuin ravintokasveille, ja koko kasvien sisältämä biomassa voidaan hyödyntää prosessissa.
E85:n koko tuotannon ja käytön elinkaaren ympäristövaikutus riippuu voimakkaasti etanolin raaka-aineesta. Suomessa bioetanolia tuotetaan yleisimmin jätteistä (biojäte, leipomojätteet), ja huoltoasemaketjujen mukaan E85:n hiilidioksidipäästöt ovat jopa 80% matalammat kuin tavanomaisella bensiinillä. Monissa maissa etanolia valmistetaan myös neitseellisistä raaka-aineista, esim. USA:n maissiperäisen etanolipolttoaineen päästöjen on arvioitu olevan n. 50% matalampia kuin bensiinin . 
Bioetanolintuotannon hyötyjä voidaan arvioida myös EROEI-luvulla, joka kuvaa bioetanolin valmistamiseen käytetyn energian ja siitä saatavan energian suhdetta. Esimerkiksi maissiperäisen etanolin EROEI-luku on matala, jopa vain 1,0, kun taas sokeriruo'osta valmistetulla etanolilla arvo on huomattavasti korkeampi. Tyypillisesti jäteperäisten uusiutuvien polttoaineiden EROEI-luvut ovat huomattavasti korkeampia, sillä raaka-aineen ensisijaisen ja neitseellisen käytön kuluttamaa energiaa ei tyypillisesti lasketa mukaan jätepohjaisten polttoaineiden EROEI-lukuun.
Etanolimolekyyli on pieni, ja sisältää yhden happiatomin jo sellaisenaan. Yhden etanolimoolin palamiseen tarvitaan siis kolme happimoolia. Tästä syystä etanoli palaa moottorissa puhtaasti, ja korkean oktaanilukunsa takia ei tarvitse nakutuksenestoainetta. Etanolimoottorin päästöt jäävät bensiinimoottoria alhaisemmiksi kun etanolipolttoaine sisältää jo valmiiksi happea, jolloin palaminen on tehokkaampaa. 
Mikäli etanolista jää osa palamatta moottorissa, niin pakokaasuista voi löytyä sellaisia yhdisteitä, joista voisi olla suurina pitoisuuksia haittaa ilmanlaadulle. Palamisongelmat liittyvät lähinnä auton käynnistämiseen kylmissä olosuhteissa. Etanolilla on huono höyrystymiskyky alhaisissa lämpötiloissa, jolloin se myös syttyy huonosti. Moottori osaa rikastaa käynnistysprosessia, jotta auto käynnistyy mutta tämä aiheuttaa, että pakoputkesta tulee lävitse palamatonta etanolia (HC-päästö). Auton katalysaattori kuitenkin lämpiää muutamassa minuutissa ja HC-päästöt katoavat kun ne palavat katalysaattorissa. Tutkimusten mukaan korkeaseosetanolikäyttöisten flex-fuel-moottoreiden päästöt ovat pääasiassa vähäisiä ja niistä aiheutuvia terveyshaittoja ei ole toistaiseksi juuri todettu, paitsi kylmissä olosuhteissa tapahtuvan käynnistyksen yhteydessä.