Hollolan seurakunta

Hollolan seurakunta on Mikkelin hiippakuntaan ja Päijät-Hämeen rovastikuntaan kuuluva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Seurakuntaan on vuodesta 2007 alkaen kuulunut Hämeenkosken seurakunta sekä vuodesta 2017 alkaen Kärkölän, Padasjoen ja Kuhmoisten seurakunnat kappeliseurakuntina. Jäseniä vuoden 2016 lopussa oli 25 830 eli toiminta-alueen asukkaista 76,7 prosenttia.
Seurakunnalle kuuluvat Salpakankaalla kirkko- ja seurakuntakeskusrakennus Sovituksenkirkko, Hollolan keskiaikainen kivikirkko sekä Hämeenkosken, Kuhmoisten, Kärkölän ja Padasjoen kirkot. 
Historia.
Keskiaikainen emäseurakunta.
Hollolan seurakunta Päijät-Hämeen vanha emäseurakunta, minkä alueelta on lohkottu useita seurakuntia, kuten 1300-luvulla Lammin seurakunta ja 1400-luvulla Sysmän seurakunta, mistä puolestaan erotettiin, Hartolan seurakunta, Padasjoen seurakunta, Jämsän seurakunta ja Rautalammin seurakunta. 1500-luvulla Hollolan seurakunnasta itsenäistyi Iitin seurakunta ja 1636 Orimattilan seurakunta.
1800-luvulla Hollolan seurakunnasta muodostuivat Asikkalan seurakunta, Kärkölän seurakunta, Nastolan seurakunta ja Lahden kaupungin itsenäistyttyä ensiksi Hollolan kunnasta vuosien viiveellä myös Lahden seurakunta 1916.
Maininnat seurakunnasta ja Hollolan keskiaikainen kivikirkko.
Ensimmäinen maininta Hollolan seurakunnan kirkkoherrasta on vuodelta 1328. Seurakunnan pääkirkkona on ollut Hollolan keskiaikainen kivikirkko. Nykyisen Hollolan kirkon rakentamisaika on ajoitettu vuosiin 1495–1510; sakaristo valmistui noin 1495, kirkkosali 1500 ja asehuone 1505 jälkeen. Kirkko kuuluu kolmanteen suomalaiseen kivikirkkosukupolveen, joka rakennettiin noin vuosien 1480–1560 välisenä aikana. On todennäköistä, että nykyistä kivikirkkoa on edeltänyt ainakin kaksi puukirkkoa. Niistä ensimmäinen lienee ollut noin kahdeksan kilometriä etelämpänä, Salpausselän harjulla Porvoonjoen latvojen tuntumassa Untilan Kirkk'ailanmäellä. Kirkk'ailanmäen (=kirkkoaidanmäen) nimessä on säilynyt tieto Hollolan varhaiskeskiaikaisen puukirkon ja hautausmaan sijainnista. 1100–1300-luvulla käytössä olleesta kalmistosta on löydetty 1900-luvun kaivauksissa toistasataa hautaa.
Asiakirjalähteitä Hollolan keskiaikaisen kivikirkon tai sitä edeltäneiden puukirkkojen rakentamisesta ei ole säilynyt. Hollolan seurakuntaa koskevat varhaisimmat asiakirjat tuhoutuivat isonvihan aikana yhdessä Viipurin tuomiokapitulin arkiston kanssa. Samoin kävi maahan kaivetulle Hollolan kirkonarkistolle. Näitä tuhoja täydensi vielä pappilan tulipalo vuonna 1756, jolloin pelastui vain yksi tilikirja.
Hiippakuntayhteydet.
1500-luvulla uskonpuhdistuksessa Hollola määriteltiin kuuluvaksi Viipurin hiippakuntaan. Suuren Pohjan sodan jälkeen, kun Viipuri menetettiin Uudenkaupungin rauhassa Venäjälle, Viipurin piispanistuin siirtyi Porvooseen 1723. Sodan venäläisen miehitysvaiheen isonvihan aikana Hollolan kirkkoherra siirtyi Ruotsiin, ja miehittäjät määräsivät Orimattilan kirkkoherran hoitamaan Hollolan kirkkoherran tehtäviä sekä tähän liittyen myös keräyttämään verot.
Viipurin hiippakunnasta tuli Porvoon hiippakunta 1723, ja 1923 se siirrettiin Tampereen hiippakuntaan. Porvooseen perustettiin ruotsinkielinen hiippakunta, ja entisestä Viipurin hiippakunnasta tuli Tampereen hiippakunta. Vuoden 2020 alusta kaikki Päijät-Hämeen seurakunnat, myös Hollolan seurakunta, ovat Kirkkohallituksen päätöksellä kuuluneet Mikkelin hiippakuntaan.
Toimipaikat.
Hollolan seurakunta perusti Salpakankaan seurakuntakeskuksen 1975 ja 1980 Vesikansaan seurakuntakodin. Parinpellon leirikeskuksen päärakennus valmistui vuonna 1986. Hämeenkosken seurakunta liittyi Hollolan seurakuntaan kappeliseurakuntana 1. tammikuuta 2007, yhdeksän vuotta myöhemmin Hämeenkoski liittyi Hollolaan myös kunnallisesti.
Uudeksi kirkko- ja seurakuntakeskusrakennukseksi kuntakeskukseen valmistui keväällä 2010 Sovituksenkirkko (Keskuskatu 2), jolloin Tiilijärventien tiellä sijaitseva vanha seurakuntakeskus jäi pois käytöstä. Kirkkoherranvirasto sijaitsee Sovituksenkirkon tiloissa.
Päätöksenteko.
Hollolan seurakunnalla on vuosina 2019–2022 33-henkinen kirkkovaltuusto. Kappeliseurakutien alueilla päätöksiä tekevät kappelineuvostot.