Notion (Joonia)

Notion (, ), myöhemmin myös Nea Kolofon (, ”Uusi Kolofon”; , myös "Colophon ad Mare", ”Kolofon meren rannalla”), oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Jooniassa nykyisen Turkin alueella. Se sijaitsi lähellä nykyistä İzmirin maakunnan Ahmetbeylin kylää. 
Maantiede.
Notion sijaitsi Joonian rannikolla noin 15 kilometriä etelään sisämaassa sijainneesta Kolofonin kaupungista, jonka satamana se toimi, ja noin 55 kilometriä etelään Smyrnasta. Kaupunki sijaitsi aivan merenrannassa olevilla kukkuloilla pienen Halesos-joen (myös Hales, Ales) suussa. Kolofon sijaitsi saman joen yläjuoksulla.
Notionin kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 25 neliökilometriä. 
Historia.
Notionin historia liittyi aina läheisesti Kolofonin historiaan. Se luetaan itsenäiseksi tai itsehallinnolliseksi polikseksi, joka oli kuitenkin osan historiaansa Kolofonin alaisuudessa. Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Notieus" (). Joonian Notion yhdistetään joskus Herodotoksen mainitsemaan Aioliin Notioniin, josta ei tiedetä juuri mitään, ei edes sen sijaintia.
Notion ei vaikuta olleen koskaan erityisen vauras omillaan, eikä se lyönyt omaa rahaa. Klassisella kaudella 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon, ja se esiintyy liiton verotusluetteloissa vuosina 454/453–416/415 eaa. erillisenä Kolofonista. Thukydides kutsui kaupunkia ”kolofonilaisten Notioniksi”.
Persialaisten saatua Kolofonin valtaansa peloponnesolaissodan alkupuolella vuonna 430 eaa., kaupungin persialaisvastaiset asukkaat pakenivat Notioniin. Kuitenkin myös siellä syntyi jako persialaisvastaisiin ja persialaismielisiin. Persialaisvastaiset kutsuivat vuonna 427 eaa. apuun Pakheen johtaman ateenalaisen armeijan. Nämä ajoivat persialaismieliset pois Notionista ja antoivat sen persialaisvastaisille konofonilaisille. Myöhemmin ateenalaiset lähettivät Notioniin uusia asuttajia sekä keräsivät sinne muualle paenneita kolofonilaisia. Näin syntyi käytännössä toinen, ”Uusi Kolofon”. On kuitenkin epäselvää, sijaitsiko se Notionin paikalla vai muualla Kolofonin läheisellä rannikolla. Ateenalaiset tekivät kaupungista valtiomuodoltaan demokratian.
Lysimakhoksen tuhottua Kolofonin 300-luvulla eaa. se menetti entisen asemansa, joka siirtyi Notionille. Tämän jälkeen Notion ja Kolofon muodostivat ilmeisesti yhden poliksen, ja hellenistisellä ja roomalaisella kaudella kaupunki tunnettiin siksi paitsi ”Uutena Kolofonina” myös nimityksellä ”Kolofon meren rannalla”. Myöhemmissä lähteissä, kuten Liviuksella ja Polybioksella, kolofonilaisten kaupunkina esiintyy useammin Notion. Myös Cicero, Strabon ja Pomponius Mela puhuvat Kolofonista, mutta vaikuttavat kaikki tarkoittavan todellisuudessa Notionia.
Rakennukset ja löydökset.
Notionin kaupungissa oli kaksi toisiinsa harjanteen välityksellä kytkeytynyttä yläkaupunkikukkulaa, läntinen ja itäinen kukkula. Ne oli ympäröity noin kolme kilometriä pitkällä kaupunginmuurilla, joka on ajoitettu hellenistiselle kaudelle tai jonkin verran varhaisempaan aikaan. Muureissa oli ainakin neljä porttia, ja niitä on säilynyt suhteellisen hyvin.
Läntiseltä kukkulalta on löydetty Athenelle omistetun temppelin rauniot sekä sen itäpuolelta temppelin alttari. Idempänä oli kaupungin agora eli kokoontumis- ja kauppapaikka, ja sen itäpuolelta on löydetty buleuterioniksi oletetut rauniot. Itäkukkulalla oli toinen agora. Kaupungista on löydetty myös kreikkalainen teatteri, joka sijaitsi itäkukkulan länsirinteessä idemmän agoran alapuolella. Se oli rakennettu hellenistisellä kaudella ja uusittu roomalaisella kaudella. Teatterissa oli 27 penkkiriviä.
Kaupungin hautausmaita on löydetty sen pohjoispuoliselta kukkulalta. Osa haudoista oli kaiverrettu kallioon.