Tarmo Kunnas

Tarmo Ossi Tapani Kunnas (s. 16. lokakuuta 1942 Tampere) on suomalainen professori ja filosofinen kirjailija ja on erikoistunut ranskalaiseen ja saksalaiseen kirjallisuuteen ja filosofiaan. Hän on kirjoittanut aiheista useita teoksia ja työskennellyt Saksassa ja Ranskassa. Hänen kantaa ottavia kirjoituksia on julkaistu suomalaisissa lehdissä. 
Opinnot ja ura.
Kunnas on opiskellut paitsi Helsingissä, myös Ranskassa (Pariisi), Saksassa (München ja Freiburg im Breisgau), Yhdysvalloissa (Yale) ja Neuvostoliitossa (Moskova). Hän on ollut Helsingin yliopiston yleisen kirjallisuustieteen apulaisprofessori 1974–1985 ja Jyväskylän yliopiston kirjallisuuden professori 1985–2009, Pariisin yliopiston suomen kielen ja Suomen kirjallisuuden ja kulttuurin vieraileva professori 1974–1977 ja 1997–1999 sekä Göttingenin yliopiston vieraileva professori vuonna 1984. 
Kunnas on johtanut ja organisoinut lukuisia kulttuuritapahtumia kotimaassaan ja toiminut vuodet 1989–1995 Suomen Ranskan-instituutin ensimmäisenä johtajana Pariisissa. Hän on toiminut sillanrakentajana suomalaisen ja ranskalaisen kulttuurin välillä. Hän on ottanut eri kysymyksiin kantaa Suomessa tiedotusvälineissä. 
Kunnas on erikoistunut lähinnä ranskalaiseen ja saksalaiseen kirjallisuuteen ja filosofiaan. Hän on kirjoittanut tutkielmia Nietzschen filosofiasta ja Knut Hamsunista sekä pohtinut moraalin, politiikan, pahan ja rakkauden olemusta. Nietzsche-tutkielmissaan Kunnas painottaa ajattelijan kirjallista ilmaisutapaa ja kaiken läpitunkevaa epäilyä ja näkee Nietzschen todellisuuskäsityksen moniulotteisena. Hän arvostelee Nietzschen ajattelun totalitaristista politisointia. Kunnaksen Nietzsche-komiikkaa analysoivaa teosta on nimitetty klassikoksi. Se on ensimmäinen tutkielma, jossa Nietzschen komiikkaa tutkitaan systemaattisesti ja kokonaisvaltaisesti. ​Paha-tutkielmassa hän dekonstruoi kristillistä alkuperää olevan pahan käsitteen ja tuo esille uusia, esimerkiksi karismaattisen pahan kaltaisia "pahuuden" lajeja. Kun moraali tulee liian tietoiseksi itsestään, se menettää aitouttaan. Kunnas on pohtinut uskontojen moraalin ja pyhyyden olemusta teoksessaan "Mikä mieli uskonnossa: pohdintaa uskonnon, moraalin ja pyhyyden nykyisestä olemuksesta" ja on pyrkinyt uudistamaan kotiseudun käsitettä teoksessaan "Hyvää kotiseutua etsimässä". 
Kunnas on julkaissut usealla kielellä analyysejä Euroopan älymystön suhteesta fasismiin aatehistoriallisesta ja filosofisesta näkökulmista. Vuonna 1975 ehkä merkittävin italialaisen fasismin tutkija Renzo De Felice piti Kunnaksen väitöskirjaa parhaimpana fasismin ideologiaa analysoivista teoksista. Jotkut Italian uusfasistit ottivat 1970-luvulla sen omakseen ja tekivät siitä epävirallisen italiankielisen käännöksen. Akropolis-kustantamon julkaistua virallisen käännöksen 1982 teos oli jo noussut klassikoksi. Kunnas on myöhemmissä teoksissaan (mm. "Fasismin lumous") korostanut, että itse politiikan käsite ja aatteiden poliittinen sisältö vaihtelee kontekstista riippuen. Ne eivät ole yksiselitteisiä ja universaaleja eivätkä sisällä kausaalisuhteita. Intelligentsian poliittisen sitoutumisen taustalla on kuitenkin yleensä moraaliseksi, kultuurifilosofiseksi tai esteettisiksi koettuja perusteita. Uskoa kaiken poliittisuuteen ja arvojen ideologiseen yksiselitteisyyteen Kunnas kutsuu kriittisessä hengessä "ideologiseksi determinismiksi".