Terveysside

Terveysside tunnetaan myös nimellä kuukautisside. Terveysside asetetaan alushousuihin. Sen tarkoitus on imeä kuukautisvuoto itseensä ja estää esimerkiksi vaatteiden sotkeutuminen kuukautisten aikana. Terveyssiteitä on sekä kerta- että kestokäyttöisiä.
Terveyssiteitä on olemassa monia eri kokoja, muotoja ja paksuuksia vastaamaan vuodon määrää ja käyttäjän mieltymyksiä. Varsinaisista siteistä on kehitelty myös pikkuhousunsuojia, joita voi käyttää kuukautisvuodon ollessa niukkaa, alushousujen suojaamiseen kuukautisten välillä tai lievään inkontinenssiin.
Kertakäyttöiset siteet.
Kertakäyttöinen side pysyy paikallaan siteen alapuolella olevan liimapinnan avulla. Siivekkeellisissä siteissä on lisäksi keskivaiheilla levennykset, jotka taitetaan alushousujen reunan alapuolelle. Siivekkeiden tarkoitus on pitää side paremmin paikoillaan ja estää ohivuotoja.
Terveysside on perusrakenteeltaan sellumassaa, joka on valkaistu esimerkiksi kloorilla, hapella tai vetyperoksidilla. Sellumassa on puusta keittämällä valmistettua fluff-massaa (engl. fluff pulp), joka tarkoittaa revinnäissellua. Suomessa fluff-massaa jalostaa ostosellusta UPM-Kymmene Oyj:n Rauman tehdas.
Siteen pintakerros on useimmiten polypropyleenistä tai polyeteenistä valmistettua kuitukangasta. Siteessä voi olla myös viskoosia tai nailonia. Siteen imukerroksessa sijaitsevat absorbenttiaineet, jotka imevät nesteen itseensä (hydrogeeli), viimeisenä on muovinen taustamateriaali, joka estää kosteuden siirtymistä pois siteestä. Osat ovat kiinni toisissaan liimalla. Suurimpia valmistajia ovat Kimberly-Clark, SCA ja Procter &amp; Gamble.
Kertakäyttöinen side hävitetään käytön jälkeen sekajätteen mukana. Terveyssidettä ei saa huuhtoa alas wc-pöntöstä, sillä se voi tukkia viemärin.
Kertakäyttöisiä siteitä on saatavilla nykyään myös miedosti hajustettuina.
Kestoside.
Kestoside on kertakäyttöistä sidettä ympäristöystävällisempi vaihtoehto. Sitä ei heitetä roskiin käytön jälkeen, vaan se pestään pesukoneessa ja voidaan sen jälkeen ottaa uudelleen käyttöön.
Kestoside kiinnitetään paikoilleen yleensä neppareilla siivekkeiden reunoista, toisinaan kiinnikkeenä käytetään myös tarranauhaa. On myös siivekkeettömiä kestositeitä, jotka pysyvät paikoillaan napakoissa alushousuissa.
Kestositeessä on päällimmäisenä ihoa vasten miellyttävän tuntuinen kangas, esimerkiksi puuvillaflanelli tai -trikoo. Siteen keskellä on muutama kerros imukykyistä materiaalia, esimerkiksi puuvillafroteeta. Alimmaisena kerroksena on usein kosteussulkukangas, joka estää kosteuden siirtymisen siteestä vaatteisiin. Kosteussulku on usein tehty nylonista tai PUL-kankaasta (polyuretaanikalvolla laminoitu kangas). Useimmiten kestositeet valmistetaan puuvillasta tai muusta pehmeästä luonnonkuidusta, esimerkiksi bambu- tai hamppukankaista. Nykyään on myös kehitetty imukykyisiä tekokuituisia kankaita. 
Jos kestositeet ommellaan itse, saatetaan niihin käyttää kierrätysmateriaaleja, esimerkiksi lakanakangasta ihoa vasten ja vanhoja froteepyyhkeitä imukerroksena.
Yhä useammat naiset etsivät vaihtoehtoja kertakäyttöisille tamponeille ja kuukautissiteille esimerkiksi terveydellisistä, ympäristö-, taloudellisuus- tai käytännön syistä. Muita suosittuja vaihtoehtoja ovat ympäristöystävällisestä, valkaisemattomasta (ja usein geenimuuntelemattomasta) puuvillasta tai joskus luonnonmukaisesta puuvillasta valmistetut tamponit, luonnon pesusienestä valmistetut tamponit ja kuukautiskupit.
Historiaa.
Oletettavasti kestositeitä on käytetty hyvin pitkään. Kertakäyttöiset siteet yleistyivät markkinoilla 1920-luvulla, tosin niitä myytiin jo 1890-luvun lopulla.
Muut kuukautissuojat.
Terveyssiteen sijasta kuukautissuojana voi käyttää tamponia, kuukautiskuppia tai kuukautissientä.