Lysgårdsbakkene hoppanlegg

Lysgårdsbakkene hoppanlegg on kahden hyppyrimäen muodostama mäkihyppystadion Lillehammerissa Norjassa.
Mäkihyppystadion rakennettiin vuoden 1994 talviolympialaisia varten. Lillehammer Olympiaparkissa sijaitsevat hyppyrimäet ovat kaupungin tärkeimpiä turistinähtävyyksiä. Mäkihyppystadionilla on tilaa 50 000 katsojalle.
Historia.
Ensimmäinen hyppyrimäki Lysgårdiin rakennettiin vuosina 1901–1902 ja se avattiin 15. helmikuuta 1903. Se suljettiin vuonna 1964 ja talvella 1966 sen vauhtimäki romahti alas. Vuonna 1972 Lillehammeriin rakennettiin Balbergbakken ja sitä suunniteltiin käytettäväksi vuoden 1994 talviolympialaisten suurmäkenä, mutta isojen korjauskustannusten vuoksi päädyttiin rakentamaan uudet K120- ja K90-hyppyrimäet Lysgårdiin. Hyppyrimäet valmistuivat joulukuussa 1992. Vuodesta 1993 asti hyppyrimäistä on hypätty säännöllisesti mäkihypyn maailmancupia ja vuodesta 1998 asti yhdistetyn maailmancupia. Osa mäkihypyn maailmancupin osakilpailuista on ollut osana Nordic Tournamentia ja Raw Airia. Sinne on myös siirretty Trondheimista peruutettuja kilpailuja, viimeksi kaudella 2009–2010.
Paikalla pidettiin vuoden 1994 talviolympialaisten avajaiset ja päättäjäiset, olympiatuli sijaitsee stadionilla. Suurmäen olympiakultaa voitti saksalainen Jens Weißflog, joukkuekilpailun voitti Saksa joukkueella Hansjörg Jäkle, Christof Duffner, Dieter Thoma ja Jens Weißflog ja normaalimäen kilpailun voitto meni isäntämaahan Norjaan Espen Bredesenille.
Alun perin vain K90-mäki oli muovitettu, mutta keväällä 2007 myös suurmäen alastulorinne muovitettiin, molemmissa mäissä on posliininen latu-ura. Kesällä 2016 normaalimäen alastulorinteen muovitus uusittiin ja vauhtimäen keulaa modernisoitiin.
Lysgårdsbakken.
Lysgårdsbakken on yksi Norjan kansallisista hyppyrimäistä, muut ovat Holmenkollenilla ja Trondheimissa.
Kaudeksi 2004–2005 tulleen sääntömuutoksen takia Jury Distance 131 metriä muutettiin HS-pisteeksi 134 metriä.
Vuoden 2006 remontissa hyppyrimäen K-piste siirrettiin 120 metristä 123 metriin ja HS-piste 134 metristä 138 metriin. Keväällä 2007 hyppyrimäen alastulorinteeseen asennettiin muovitus. Kesällä 2017 hyppyrimäen HS-piste siirrettiin 138 metristä 140 metriin.
Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Mäkiennätyksen 146,0 metriä ovat hypänneet Simon Ammann ja Markus Eisenbichler mäkihypyn maailmancupissa vuosina 2009 ja 2023.
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset).
Naisten mäkiennätyksen 141,5 metriä on hypännyt Maren Lundby, epävirallisen mäkiennätyksen 143,0 metriä on hypännyt Sarah Hendrickson.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Kesämäkiennätyksen 146,0 metriä on hypännyt Bendik Jacobsen Heggli.
Lysgårdsbakken HS98.
Kesällä 2017 hyppyrimäen HS-piste siirrettiin 100 metristä 98 metriin.
Mäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Mäkiennätyksen 107,5 metriä on hypännyt Karl Geiger mäkihypyn sekajoukkuekilpailussa vuonna 2013.
Mäkiennätyksen kehittyminen (naiset).
Naisten mäkiennätyksen 104,5 metriä on hypännyt Ema Klinec.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (miehet).
Kesämäkiennätyksen 106,0 metriä on hypännyt Marius Lindvik.
Kesämäkiennätyksen kehittyminen (naiset).
Naisten kesämäkiennätyksen 106,5 metriä on hypännyt Daniela Iraschko-Stolz.