Muinainen Lähi-itä

Muinainen Lähi-itä käsittää Lähi-idän valtiot ja kulttuurit ajalta ennen ajanlaskua. Muinaisessa Lähi-idässä alkoi maanviljely noin 10 000–8500 eaa.Samoihin aikoihin alettiin pitää lampaita ja vuohia, myöhemmin noin 7000 eaa. nautoja kotieläiminä. Maanviljelyn kehitys vei Lähi-idän kehittymään viimeistään noin vuonna 6000 eaa. kohti sivilisaatiota. Ihmiset asettuivat asumaan jokilaaksoihin, minne syntyi tuottoisan kasteluviljelyn avulla suuria kaupunkeja. Kirjoitustaitoa pidetään sivistyksen merkkinä. Se keksittiin Uruk-kaudella. Varhainen sivistys nähtiin mm. Etelä-Mesopotamian Sumerissa, Elamissa ja faaraoiden Egyptissä. Alueelle vaelsi monia kansoja, jotka muodostivat enemmän tai vähemmän lyhytikäisiä pikkuvaltioita ja suurvaltoja. Sumerin jälkeen tuli Babylonia ja Assyria. Muinaisessa Egyptissä oli oma kulttuurinsa koko vanhan ajan. Assyrian mahti oli voimakkain n. välillä 1300–720 eaa. Uus-Babylonian valtakunta, jonka kuningas Nebukadnesar valloitti Israelin, kukistui noin 539 eaa. Persian vallatessa sen. Lähi-idän muinaisen ajan voidaan katsoa päättyneen noin 330 eaa. tapahtuneeseen Aleksanteri Suuren valloitusretkeen. Tämän jälkeen hellenismi levisi alueelle.
Lähi-idän muinaishistoria (Orientin muinaishistoria) käsittelee varhaisten kaupunkivaltioiden syntyä ja kasvua sekä kansainvaelluksia. Lähi-itä ulottuu Egyptistä Israelin kautta Iraniin, ja mukaan kuuluu Turkki. Alueella kehittyivät maanviljely ja myös ensimmäiset sivilisaatiot. Ensimmäisenä syntyivät Sumerin kaupunkivaltiot kuten Eridu, Uruk ja Kiš; pian tämän jälkeen Egypti yhdistyi kaupungeista suureksi valtakunnaksi sotien kautta.
Muinaisen Lähi-idän alue.
Muinaisen Lähi-idän alueita olivat Mesopotamia, johon kuuluivat Etelä- ja Pohjois-Mesopotamia, Levantti, Syyria, Anatolia (Turkki), Persia (Iran), Elam, Urartu, Egypti ja Kaukasuksen alue.
Muinaisen Lähi-idän vaikutuspiirissä olevia reuna-alueita olivat mm. Egyptin eteläpuolinen Sudan, Balkanin niemimaa ja Kreikka ja Turkmenistanin ja Uzbekistanin eteläosat sekä itäinen Iran ja Afganistan. Näille säteili vanhana aikana Lähi-idän kulttuurikehitys ja niissä saattoi syntyä keskitettyjä valtioita.
Vuosituhannet.
n. Kymmenes vuosituhat eaa..
Mesoliittinen, epipaleoliittinen metsästys- ja keräilykulttuuri vallitsi ja Israelin seuduilla oli Natufin kulttuuri.
Yhdeksäs vuosituhat eaa..
Neoliittinen kausi alkoi yleisesti Lähi-idän alueella ja lammas ja vuohi kesytettiin. Mesopotamiassa syntyi maanviljely. Jerikosta on löydetty neoliittinen kylä, joka on peräisin ajalta noin 8350 eaa.
Kahdeksas vuosituhat eaa..
Noin 8000 eaa. oli kyliä Nevali Corissa, nykyajan Turkissa ja 7500 eaa. oli Çatalhöyük, hyvin suuri neoliittinen kylä Turkissa. Samalla vuosituhannella perustettiin Sagalassos-niminen kylä Lounais-Turkissa. Pakistanissa ja Intiassa alkoi Punjabin alueen kulttuuri.
Seitsemäs vuosituhat eaa..
Mesopotamiassa syntyi ensimmäinen keramiikka ja lehmä kesytettiin kotieläimeksi Lähi-idässä. Tällä vuosituhannella syntyivät Hassunan, Halafin ja Samarran kulttuurit.
Kuudes vuosituhat eaa..
Kehitys kohti sivilisaatiota alkoi. Noin 5400 eaa. keinokastelu aloitettiin Keski-Mesopotamiassa, mahdollisesti Sawwanissa. Asutus siirtyi Etelä-Mesopotamian tulvatasangoille. Varhaisin sumerilainen sivilisaatio on tältä ajalta. Niilin laaksossa aloitettiin maanviljely. Mesopotamiassa otettiin käyttöön pyörä ja aura. Noin 5100 eaa. rakennettiin Ericin temppeli Etelä-Mesopotamiassa. Tepe Sialkiin, nykyisen Iranin alueelle, tuli asutusta ja Kaksoisvirtainmaassa alkoi Ubaid-kulttuuri.
Viides vuosituhat eaa..
Noin 4500 eaa. Elamin Susa ja Sumerin Kiš perustettiin. Noin 4570 eaa. – 4250 eaa. oli Merimden kulttuuri Niilillä. Noin 4400 eaa. – 4000 eaa. oli Badarin kulttuuri Niilillä. Noin 4000 eaa. sumerilainen kirjoitus syntyi Mesopotamiassa. Ajan kulttuureja olivat Sialk, Gerzeh ja Naqada, joka oli esidynastisen Egyptin, muinaisen Egyptin alkuvaiheen kulttuuri. Akkadin aikakausi alkoi.
Neljäs vuosituhat eaa..
Egyptissä jatkui Naqada-kulttuuri ja myöhemmin alkoi nolladynastia. Ajan merkittäviä valtakuntia olivat Elam, Lagaš, Sumer, missä syntyi sivilisaatio ja kaupunkivaltioita hieman ennen 3600 eaa.. Ajan merkittäviä kaupunkeja olivat Ur Mesopotamiassa noin 3900, Uruk, Kiš ja Susa. Urukin kaupungista saivat nimensä Uruk-kausi ja Uruk-kulttuuri.Noin 3200 eaa. kuningas Narmer yhdisti Ylä- ja Ala-Egyptin. Noin 3500 eaa. Sahara alkaa aavikoitua. Noin 3400–3300 astui valtaan Ur-Nina, ensimmäinen Lagašin kuningas, ensimmäinen yleisesti tunnettu historian henkilö. Mesopotamia alkaa kaupungistua ja Egypti alkoi kaupungistua noin 3500–3400 eaa. Tällä vuosituhannella ilmestyvät Urukin ja Susan savitaulut, ensimmäinen kirjoitus sekä keksittiin dreija ja purje.
Kolmas vuosituhat eaa..
Egyptin vanha valtakunta ja thiniittikausi alkoivat. Ajan merkittäviä valtakuntia olivat Sumer, Akkad (Agade) ja Larsa. Ajan merkittäviä kaupunkeja olivat Uruk, Ur, Kiš Isin, Babylon, Mari ja En Esur. Amorilaisia oli Pohjois-Syyriassa. Vähä-Aasiassa, Troijassa oli vaiheet III-V. Urin kaupunki kukoisti Ubaidin aikakauden jälkeen Vanhan Babylonian aikakaudella. Akkadissa alkoi uusi valtakausi.
Toinen vuosituhat eaa..
Egyptissä oli keskivaltakunta ja uusi valtakunta. Ajan merkittäviä valtakuntia olivat Arzawa, Kizzuwatna, Babylonia, Assyria, Yamhad, Mitanni ja Urartu. Ajan merkittäviä kaupunkeja olivat Mari, Kanaan, Ugarit, Kadesh ja Mediggo. Samalla vuosituhannella perustettiin Israelin kuningaskunta. Ajan merkittäviä kansoja olivat heettiläiset, hurrilaiset, kassiitit ja luuvilaiset. Troijassa oli vaiheet VI-VII. Heettiläiset valloittivat Babylonian noin 1600 eaa. ja myöhemmin assyrialaiset valtasivat alueen.
Ensimmäinen vuosituhat eaa..
Uuden-Babylonian aikakausi oli 612–539, minkä jälkeen Persia valloitti Babylonian. Tämän vuosituhannen valtakuntia olivat myös Uus-Assyria, Meedia ja Persia.