Singlish

Singlish on Singaporessa puhuttava englannin kielen murre. Se on hyvin samankaltainen kuin Malesian englanti eli manglish. Vaikka se on englannin murre, sen ymmärtäminen voi olla hyvin vaikeaa toisen englannin murteen puhujalle, kuten esimerkiksi brittiläisen tai amerikkalaisen englannin puhujille.
Singlishin sanastossa ja kieliopissa on vaikutteita Singaporessa puhutuista kiinan kielistä, malaijin kielestä ja tamilista.
Nykymuotoisen singlishin katsotaan saaneen alkunsa vuonna 1819, kun Englannin Itä-Intian kauppakomppania otti Singaporen haltuunsa. Siirtomaa-aikana nykyinen Singaporen alue kasvoi huomattavasti, ja sinne muutti englantilaisten lisäksi myös Intiasta, Sri Lankasta ja Etelä-Kiinasta.
Käyttö yhteiskunnassa.
Singaporelaisissa kouluissa singlishin käyttöä pyritään voimakkaasti estämään, sillä sen uskotaan heikentävän tavallista englantia. Singlishin käyttöä puhuttaessa luokassa tai opettajille pidetään epähyväksyttävänä. Siitä huolimatta monille opiskelijoille singlishin käyttö on lähes väistämätöntä tuttavien, sisarusten ja joskus vanhempiensa kanssa kommunikoitaessa. Ammattikorkeakouluissa opiskelijat tuntevat suurempaa tarvetta tutustua toisiinsa vähemmän kankeassa opiskeluympäristössä, ja sosiaalisen paineen vuoksi singlish on todella suosittu ammattikorkeakoulujen opiskelijoiden käytössä. Koulut ja kielien opettajat kohtaavat pahoja vaikeuksia estää singlishin käytön muodostuminen tavaksi.
Useimmilla työpaikoilla singlishiä vältetään muodollisissa tilanteissa, etenkin työhaastatteluissa, asiakastapaamisissa, esityksissä ja kokouksissa. Siitä huolimatta singlishiä lisätään joskus keskusteluun huumorina, varsinkin kun yleisö koostuu enimmäkseen paikallisista.
Singaporen asevoimissa singlish on oleellinen epävirallinen kieli. Stressaavissa harjoitustilanteissa tavallisen englannin kielioppi ja sanasto korvataan usein singlishin kieliopilla ja sanastolla, jotka ovat helposti ymmärrettävissä eri kulttuuri- ja koulutustaustaisten sotilaiden kesken.
Epämuodollisissa tilanteissa, kuten keskustelussa ystävän kanssa tai kahviloissa (kopi tiam) ja ostoskeskuksissa, singlishiä käytetään rajattomasti. Ainoa poikkeus on singlishin puhuminen ulkomaalaisille, jota pidetään epäkohteliaana, sillä on oletettavissa että hänellä olisi vaikeuksia ymmärtää singlishiä.
Kielioppi.
Puheenaihe.
Singlishissä teema eli puheenaihe on hyvin keskeinen, kuten kiinassa. Tämä tarkoittaa että singlishin lauseet voidaan yleensä konstruktoida kertomalla ensin teema (tai tunnettu viittaus), ja sen jälkeen kommentti tai uusi tieto. Semanttinen suhde teeman ja kommentin välillä ei ole tärkeä.
Yllä olevat konstruktiot voidaan kääntää suoraan kiinaksi pienellä sanajärjestyksen vaihdolla.
Teema voidaan jättää mainitsematta tai jaettu lauseiden välillä. Tämän aiheuttaa konstruktioita, joista vaikuttaa puuttuvan puheenaihe. 
Substantiivit.
Substantiivien merkitseminen monikkoon on vapaaehtoista. Myös artikkelit ovat vapaaehtoisia.
On yleisempää merkitä monikko lisäämällä monikkoa ilmaiseva määre, kuten "several" tai "both".
To be.
Kopulaa, joka on englannissa yleensä verbi "to be", käsitellään hieman eri lailla singlishissä:
Adjektiivin kanssa esiintyessään "to be" usein putoaa pois, ja korvautuu monesti adverbilla, kuten "very". Adverbin käyttö kopulana muistuttaa vahvasti kiinan käyttöä:
Kun se esiintyy "-ing"-muodon kanssa muodostaakseen jatkuvan aspektin, "to be" saattaa samalla lailla pudota pois, jättäen "-ing"-muodon itsenäisenä jatkuvana muotona:
Hieman vähemmän yleisempi "to be"-verbin pudotus tapahtuu kun sitä käytetään yhtäläisyyttä osoittavana kahden substantiivin välillä tai lokatiivina:
Yleisesti "to be" putoaa enemmän substantiivien ja pronominien (paitsi "I" "‘minä’", "he" "‘hän’", ja "she" "‘hän’") yhteydessä, ja paljon vähemmän lauseiden (what I think is... "‘minusta tuntuu...’") tai demonstratiivien (this is... "‘tämä on...’") yhteydessä.
Mennyt muoto.
Menneen muodon merkitseminen on vapaaehtoista singlishissä. Menneen muodon merkitseminen esiintyy yhteneväisimmin vahvojen verbien (epäsäännöllisten verbien) kanssa, ja verbien kanssa jotka päättyvät -t ja -d, kuten:
Konsonanttiklusterien yksinkertaistamisen vuoksi, mennyt muoto on merkitsemätön kun se on osa monimutkaista konsonanttiklusteria:
Menneellä muodolla on tapana olla merkitsemätön, jos kyseessä oleva verbi esiintyy pitkään yhden erillisen tapauksen sijasta (vertaa ranskan imperfektiin):
Menneen muodon sijasta, valmistunut tila voidaan ilmaista lisäämällä "already" or "liao" (//) lauseen loppuun, analogisesti kiinaan 了 ("le"). Tämä on englannin menneen muodon kaltainen, mutta ei sisällä menneisyyden tavanomaisia ja jatkuvia tilanteita.
"One".
Sana "one" on käytössä korostamaan lauseen predikaattia ilmaisemalla sen ainutkertaisuutta ja ominaisuuksia. Sen käyttöä voidaan verrata sanoihin kuten 的 "de" eteläisen Kiinan murteissa. "One" tällä tavalla käytettynä ei vastaa mitään tapaa jolla "one" ("‘yksi’") on käytössä brittienglannissa ja amerikanenglannissa:
Partikkeleja.
Lah.
Kaikkialla läsnä oleva sana "lah" (//) on käytössä lauseen lopussa. Sitä kuvataan partikkelina, joka yhtäaikaisesti korostaa käyttäjän asemaa ja edesauttaa yhteenkuuluvuutta.
Partikkeli "lah" kirjoitetaan selvyyden vuoksi usein pilkulla erotettuna, mutta koskaan ennen sen lausumista ei ole taukoa. Tämä siksi, että alkuperäisessä malaijissa "lah" lisättiin suffiksina sanan loppuun, eikä se esiintynyt itsenäisenä.
Malaijissa "lah" muuttaa verbin komennoksi tai pehmentää sen sävyä, erityisesti kun poisjättäminen saattaisi olla epäkohteliasta. Juoda on "minum", mutta 'Juo!' on "minumlah". Samalla lailla "lah" on säännöllisesti käytössä Singlishin imperatiivissa:
"Lah" esiintyy myös usein sanojen "Yah" "‘kyllä’" ja "No" "‘ei’" kanssa (siksi "Yah lah" ja "No lah"). Tulos kuulostaa vähemmän töykeältä ja helpottaa keskustelunkulkua.
"Lah" on usein käytössä töykeissä, lyhyissä ja negatiivisissa vastauksissa:
"Lah" on käytössä myös uudelleenvakuuttelussa:
"Lah" -partikkelilla voi joskus myös kirota:
"Lah" matalla soinnilla voi merkitä kärsimättömyyttä:
"Lah" voidaan käyttää korostamaan osasia luettelossa, esiintyen jokaisen osasen jälkeen.
Vaikka "lah" voi esiintyä melkein missä vain, se "ei voi" esiintyä kyllä-ei kysymyksessä. Sen sijasta muita partikkeleja tulee käyttää:
"Wat".
Partikkeli wat (//), kirjoitetaan myös what, on käytössä muistuttamaan tai esittämään kontrasti kuuntelijalle, erityisesti korostaessa nykyisestä väitteestä seuraavaa väitettä:
"Mah".
Mah (//) on käytössä väittämään että jokin on päivänselvää ja viimeisteltyä, ja käytetään useimmiten vain lauseiden kanssa jotka ovat jo tiedetty tosiksi. Tämä saattaa vaikuttaa alentavalta kuuntelijasta:
"Lor".
Lor (//), kirjoitetaan myös lorh or loh, on käytössä vakuuttamaan kuuntelijalle suoria havaintoja tai selkeitä seurauksia, joskus vitsikkäästi. Se kantaa myös sävyn, "se tapahtuu näin eikä sitä voi muuttaa":
"Leh".
Leh (//) on käytössä pehmentämään käskyä, pyyntöä, väitettä tai valitusta joka saattaisi olla töykeä muuten:
"Hor".
Hor (//), kirjoitetaan myös horh, on käytössä vetämään kuulijan huomio ja myöntyminen/tuki puoleensa:
"Ar".
Ar (//), kirjoitetaan myös arh tai ah, lisätään teeman ja kommentin väliin (usein negatiivisessa sävyssä):
Ar (//) nousevalla äänensävyllä on käytössä retorisen kysymyksen uudelleenkäynnissä:
Ar (//) keskitason toonilla toisaalta on käytössä merkkaamaan aitoa kysymystä joka vaatii vastauksen:
"Hah".
Hah (//), kirjoitetaan myös har, on käytössä ilmaisemaan epäuskomusta tai kyselevää sävyä.
"Meh".
Meh (//) on käytössä muodostamaan yllätystä ilmaisevia kyllä-ei kysymyksiä:
"Siah".
// on käytössä ilmaisemaan kateutta ja korostusta
"Nia".
Hokkienin kielestä peräisin merkiten "vain".