Cheshire

Cheshire on muodollinen ja historiallinen kreivikunta Luoteis-Englannissa, Walesin vastaisella rajalla. Se menetti hallinnollisen asemansa vuonna 2009, jolloin siihen kuuluneet kuusi hallintopiiriä – Chester, Congleton, Crewe and Nantwich, Ellesmere Port and Neston, Macclesfield ja Vale Royal – lakkautettiin ja niiden alueista muodostettiin Cheshire Eastin ja Cheshire West and Chesterin yhtenäishallintopiirit. Näiden lisäksi sen alueella sijaitsivat jo ennestään Haltonin ja Warringtonin yhtenäishallintopiirit. Vuonna 2020 kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin ihmistä.
Cheshire on vaurasta maanviljelysseutua, jolle on tyypillistä monet maalaiskylät ja pikkukaupungit. Kreivikunnan itäosissa kiinteistöjen hinnat nousevat, kun vauraat manchesterilaiset hakevat maalaisympäristöä kohtuullisen ajomatkan päässä suurkaupungista. Cheshireä halkovat monet kanavat, jotka olivat aiemmin teollisuuden tuotteiden ja raaka-aineiden kuljetusväyliä, mutta joita on nyttemmin kunnostettu virkistyskäyttöön.
Maantiede.
Cheshiren pinta-ala on neliökilometriä. Sitä ympäröivät Merseyside luoteessa, Suur-Manchester koillisessa, Derbyshire idässä, Staffordshire kaakossa, Shropshire etelässä ja Walesiin kuuluvat Wrexham ja Flintshire lännessä.
Kreivikunta ulottuu luoteessa Dee- ja Merseyjokien estuaareihin ja idässä Penniinien ylängölle. Pieni alue sijaitsee Peak Districtin kansallispuiston rajojen sisäpuolella. 
Cheshiren kallioperä muodostuu suurimmaksi osaksi triaskautisista hiekkakivi- ja merkelikivilajeista, jotka värjäävät maaperän punertavaksi. Myös monet paikallisesta kivestä rakennetut kirkot näyttävät punaisilta. Cheshiren tasankoa peittävät lukuisat jääkaudella syntyneet savi-, hiekka- ja soramuodostumat, mutkittelevat joet ja pienet järvet "(meres)". 
Historia.
Pronssi- ja rautakaudella rakennettiin useita linnavuoria Cheshiren keskiosaa halkovalle vähämetsäiselle hiekkakiviharjanteelle, joka toimii vedenjakajana Deejoen vesistölle lännessä ja Weaver- ja Danejokien vesistölle idässä. Rooman valtakunnan aikana, vuoden 71 paikkeilla, rakennettiin nykyisen Chesterin paikalle tukikohta legioonalle, jonka tehtävänä oli valloittaa Pohjois-Wales ja puolustaa provinssin luoteisosia.
Neljäsataa vuotta roomalaisten lähdön jälkeen seudulla asui kelttiläisiä brittejä. Vuonna 830 anglosaksit ottivat alueen haltuunsa ja sulauttivat sen Mercian valtakuntaan. Viikingit perustivat siirtokuntia Wirralin niemimaalle 800–900-luvuilla – samoihin aikoihin kuin Cheshiren alueesta muodostettiin Mercian alainen kreivikunta. 
Myöhäiskeskiajalla Cheshire sai osittain autonomisen aseman kruunun alaisuudessa. Kreivikunta oli osallisena Harry Hotspurin johtamassa kapinassa vuonna 1403 ja tuki Lancasterin sukua ruusujen sodassa. 1600–1700-luvuilla Northwichin, Middlewichin ja Nantwichin kaupungit saivat vaurautensa suolakaivoksista. 
1700-luvulla Cheshiren ja läheisen Lancashiren kaupunkeihin syntyi tekstiiliteollisuutta. Congleton ja Macclesfield erikoistuivat silkintuotantoon, kun muissa kaupungeissa käytettiin raaka-aineena puuvillaa. 1800-luvun aikana kreivikunnasta muodostui yksi Ison-Britannian tärkeimmistä teollisuusalueista – sen alueelle syntyi kemianteollisuutta ja lisäksi Manchesterin teollisuusvyöhyke laajeni Koillis-Cheshireen ja Liverpoolin satama ulotti toimintansa Wirralin niemimaalle. 
Hallinto.
Cheshirellä ei ole ollut hallinnollista asemaa vuodesta 2009 lähtien, jolloin kreivikunnanvaltuusto lakkautettiin. Lordiluutnantti David Briggs on edustanut Ison-Britannian kuningatarta kreivikunnassa maaliskuusta 2010 lähtien.
Osa-alueet.
Cheshiren muodolliseen kreivikuntaan kuuluvat seuraavat neljä hallinnollisesti itsenäistä yhtenäishallintopiiriä:
Yhtenäishallintopiirit jakaantuvat edelleen 218 kuntaan "(civil parish)", joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Talous.
Cheshire Eastin ja Cheshire West and Chesterin yhtenäishallintopiirit ovat yhä maatalousvaltaisia. Chesterin tasangolla ja Weaverjoen laaksossa on erityisesti maitotiloja ja suolakaivoksia. Ison-Britannian vanhin ja suurin suolakaivos sijaitsee lähellä Winsfordia. Hallintopiirien alueella on myös lääke- ja autoteollisuutta. Cheshire Eastin alueella on lisäksi paperiteollisuutta ja tutkimusta ja tuotekehitystä, Cheshire Westin alueella puolestaan kemianteollisuutta, energiantuotantoa ja finanssitoimialan yrityksiä. Macclesfieldin ympäristö toimii Manchesterin nukkumalähiönä.
Haltonin yhtenäishallintopiirissä on ollut vanhastaan kemianteollisuutta. Runcornin kaupunki on vanha teollisuuskaupunki, jossa on ollut historiansa aikana niin nahka-, saippua- ja kemiantehtaita kuin telakoitakin. Myös Widnesiin rakennettiin 1800-luvulla saippua- ja muita kemiantehtaita, jotka aiheuttivat pahoja ympäristöongelmia.
Warringtonin kaupunki sai vaurautensa keskiajalla työkalu- ja tekstiiliteollisuudesta. Nykyään kaupungissa on sahoja, panimoita, kirjapainoja sekä metalli-, nahka- ja tekstiilitehtaita. Keskeisen sijaintinsa ansiosta sinne on perustettu myös tutkimuslaitoksia sekä logistiikka- ja varastokeskuksia.
Liikenne.
Tiestö.
Cheshiren alueella kulkee useita suuria tietä:
Rautatiet.
Chester ja Crewe ovat tärkeitä rautateiden risteyspaikkoja. Lontoosta Liverpooliin, Luoteis-Englantiin ja Glasgow’iin johtava päärata kulkee Crewen ja Warringtonin kautta. Chesterin kautta kulkee seutujunia Manchesterista ja Crewesta Pohjois-Walesiin. Kreivikunnan alueella liikennöi myös useita paikallisjunia.
Lentoliikenne.
Ison-Britannian kolmanneksi vilkkain lentoasema Manchesterissa sijaitsee Cheshiren pohjoisreunalla.
Väestö.
Vuonna 2020 Cheshiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
Tunnukset.
Lippu.
Cheshiren lipussa on sinisellä pohjalla kultainen miekka ja kolme kultaista vehnälyhdettä. Vehnälyhteet ovat olleet Cheshiren herttua- ja kreivikunnan sekä Chesterin kaupungin tunnus jo satojen vuosien ajan. Ensimmäisen kerran ne esiintyivät herttua Ranulf de Blondevillen vaakunassa 1100-luvulla. Chesterin kaupunki otti herttuakunnan vaakunan käyttöönsä vuonna 1560 ja lisäsi siihen miekan. Kun Cheshiren valtuusto lakkautettiin 2009, vaakunan pohjalta päätettiin suunnitella kreivikunnalle virallinen lippu, joka otettiin käyttöön 10. huhtikuuta 2013.
Nimikkokukka.
Vuonna 2004 Cheshiren nimikkokukaksi valittiin luhtalitukka Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä. Kukasta käytetään Cheshiressä nimitystä "milkmaid", ’maitotyttö’, mikä arvatenkin liittyy maitotilojen yleisyyteen kreivikunnassa.
Perinneruoat.
Cheshiren perinneruokia ovat muun muassa:
Cheshirejuusto on puolikova, suolainen ja pistävänmakuinen, lehmänmaidosta valmistettu juusto, joka mainitaan jo Domesday bookissa (1086).