Tšekit

Tšekit eli tšekkiläiset () ovat etninen ryhmä, jonka jäsenet asuvat pääosin Tšekissä. Suurin osa puhuu äidinkielenään länsislaavilaista tšekin kieltä, joka on läheistä sukua slovakille. 
Historia.
500-luvun lopulla ja 600-luvun alussa slaaviheimoja asettui asumaan Böömin, Määrin ja Slovakian alueille, jotka langobardit olivat jättäneet jälkeensä. Slaavien varhaisin asutus sijaitsi suurten jokien hedelmällisillä valuma-alueilla. Suhteet naapurikansa avaarien kanssa kiristyivät 600-luvun alkupuolella. Slaavit nousivat avaareja vastaan frankkikauppias Samon johdolla. Samo valittiin slaavien kuninkaaksi vuonna 623. Kirjallisia lähteitä slaavien yhteiskunnasta on käytettävissä vasta 800-luvulta lähtien. Tiedot Samon kuningaskunnasta perustuvat Fredegariuksen kronikkaan. Samon perustama kaupunkivaltio yhdistyi 800-luvulla Suur-Määrin valtioon. Määriläiset kääntyivät ortodoksisuuteen ja aloittivat länsislaavien käännyttämisen. Vuonna 1054 roomalaiskatolinen ja ortodoksinen kirkko erosivat. Tšekit jäivät Rooman puolelle. Suur-Määrin hajottua Prahan kaupungista kehittyi keskus, josta myöhemmin muodostui Böömin kuningaskunta. Ensimmäinen Böömin kuningas kruunattiin vuonna 1085. Vanhimmat säilyneet tšekinkieliset kirjoitukset, pääosin hymnejä, ovat 1200-luvun lopulta.
Böömin kuningas Kaarle IV vahvisti valtaansa koko Saksan kuninkaana, ja hänen hallituskaupunkinsa Praha nousi Saksan johtavaksi sivistyskaupungiksi. Kaarle IV perusti Saksan ensimmäisen yliopiston Prahaan vuonna 1348. Uskonpuhdistushenkinen ajattelu sai kannatusta tšekkien parissa, ja Jan Husin teloitus vuonna 1415 kuohutti mieliä. Kun keisari Sigismund vaati itselleen Böömin kuninkaan kruunua, tšekit nousivat vuonna 1419 kapinaan. Se oli alkua hussilaissodille, joissa tšekit puolustivat uskonpuhdistusta ja nousivat samalla Böömin saksalaisia vastaan. Vuonna 1452 Böömin maapäivät valitsi hussilaisten johtajan Jiři Poděbradin sijaishallitsijaksi ja vuonna 1458 Böömin kuninkaaksi. Tšekkiläisen aatelin ei kuitenkaan onnistunut luoda kestävää kansallisvaltiota, ja 1500-luvulla Böömi liitettiin Habsburgien valtakuntaan. Jan Blahoslav käänsi 1500-luvulla Uuden testamentin tšekin kielelle, ja Böömiläiset veljet julkaisivat Raamatun tšekinkielisen käännöksen. Se tunnetaan nimellä Kralitzin Raamattu.
Tšekkien kansallinen herääminen alkoi 1700- ja 1800-luvuilla vastareaktiona saksalaistamiselle. Tunnettuja nationalisteja olivat František Palacký, joka tutki tšekkien historiaa, sekä säveltäjät Bedřich Smetana ja Antonín Dvořák. Kansallisuusliikkeen ansiosta tšekin kieli otettiin maassa käyttöön yleisesti, mutta tavoite Itävallan keisarikunnan muuttamisesta liittovaltioksi ei toteutunut. Vuonna 1918 perustettiin Tšekkoslovakia, jonka moneen eri kansallisuuteen kuuluneista asukkaista tšekit muodostivat suuren osan ja olivat muihin kansallisuuksiin nähden johtavassa asemassa. Natsi-Saksa miehitti Tšekkoslovakian 14.–15. maaliskuuta 1939, ja toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1948 perustettiin Tšekkoslovakian sosialistinen tasavalta.
Kulttuuri.
Tšekkien asuttamat alueet ovat perinteisesti sijainneet saksalaisten ja slaavien asuinalueiden välissä, ja tšekkien kulttuuri on saanut vaikutteita rajanaapureiltaan. Arkkitehtuurissa näkyy myös italialaisten vaikutus. 
Tšekit pitävät kirjoista ja runoista, ja heillä on pitkä kirjallinen perinne proosassa, näytelmissä ja runoudesssa. Kuuluisia tšekkiläisiä kirjailijoita ovat John Amos Comenius, Karel Hynek Mácha, Jan Neruda, Jaroslav Hašek, Franz Kafka ja Milan Kundera. Jaroslav Seifert oli runoilija, joka sai Nobelin palkinnon ensimmäisenä tšekkinä. Säveltäjistä kuuluisia ovat Dvořák, Smetana ja Leoš Janáček. Tšekkoslovakialaisen elokuvan uusi aalto oli kokeellista ja uudisti elokuvaa 1960-luvulla. Miloš Forman oli yksi uuden aallon ohjaajista.
Valtiollisia juhlapäiviä ovat Tšekin valtion itsenäisyyden palauttamisen päivä 1. tammikuuta, Voitonpäivä 8. toukokuuta, kirkkoisien Kyrilloksen ja Methodioksen päivä 5. heinäkuuta, Jan Husin muistopäivä 6. heinäkuuta, Tšekin suojeluspyhimyksen Venceslaus Pyhän muistopäivä ja Tšekin valtion päivä 28. syyskuuta, Tšekkoslovakian itsenäisyysjulistuksen päivä 28. lokakuuta sekä Vapaustaistelun ja demokratian päivä ja Kansainvälinen ylioppilaidenpäivä 17. marraskuuta, jolloin muistetaan fasismia ja kommunismia vastustaneita opiskelijoita. Vaikka suurin osa tšekeistä on ateisteja, he viettävät myös joulua ja pääsiäistä.