Vännäsin kunta

Vännäsin kunta () on Västerbottenin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Västerbotteniin ja Ångermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Vännäs.
Kunnan maapinta-ala on 529,49 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 9 054 henkeä (31.12.2021).
Vännäs on tärkeä rautatieristeys, kauppa- ja puutavarateollisuuskeskus. Alueella on Pengsjön museo. Kansainvälinen matkailutie, Sininen tie, Norjasta Ruotsin ja Suomen kautta Venäjän Karjalaan kulkee Vännäsin kunnan halki.
Vuonna 2007 kunnassa oli 55,31 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 10,4 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Vännäsin pitäjä muodostettiin vuonna 1834 erotettamalla se Uumajan maaseurakunnasta. Vuonna 1863 pitäjästä tuli maalaiskunta, kun Ruotsiin perustettiin uudenaikainen kuntajärjestelmä. Vuonna 1896 maalaiskuntaan perustettiin Vännäsin taajaväkinen yhdyskunta. Se erotettiin vuonna 1928 Vännäsin kauppalaksi. Vuonna 1939 maalaiskuntaan perustettiin toinen taajaväkinen yhdyskunta Vännäsby, joka oli olemassa vuoteen 1959 asti. Vuoden 1952 kuntauudistus ei vaikuttanut aluejakoon, mutta vuoden 1971 kuntauudistuksessa maalaiskunta ja kauppala yhdistettiin Vännäsin kunnaksi. Vuosina 1974–1982 myös Bjurholmin kunta kuului Vännäsin kuntaan.
Vaakuna.
Nykyinen vaakuna on entisen Vännäsin maalaiskunnan vaakuna. Myös Vännäsin kauppalalla oli oma vaakuna.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 82 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,0 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 95 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 186 404 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 78 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 67,4 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 744 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Vännäsin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Bjurholmin kunta sisältyy Vännäsin tuloksiin vuosina 1973–1979.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Vännäsin piiri.
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.