Ali Khamenei

Suurajatollah Sejed Ali Hosseini Khamenei (, azeriksi "Seyid Əli Xamenei"; s. 19. huhtikuuta 1939 Mašhad, Iranin keisarikunta) on iranilainen ajatollah ja Iranin hengellinen johtaja. Hän oli Iranin presidentti vuosina 1981–1989. Khamenei valittiin presidentiksi Mohammad Ali Rajain kuoltua pommi-iskussa vuonna 1981 ja korkeimmaksi hengelliseksi johtajaksi ajatollah Khomeinin kuoleman jälkeen vuonna 1989.
Tausta ja yksityiselämä.
Etniseltä taustaltaan Khamenei on azeri. Khamenei syntyi Mašhadissa ja molemmat hänen vanhemmistaan olivat vahvasti uskonnollisia. Isä toimi papistossa. Perheeseen kuului yhteensä kahdeksan lasta, joista Ali oli toiseksi vanhin. Hänen veljistään kaksi toimii myös uskonnollisina johtajina. Hän opiskeli useiden kuuluisien šiialaisten oppineiden alaisuudessa Qomissa. Näihin kuului mm. Ruhollah Khomeini. Saatuan opintonsa päätökseen Khamenei alkoi opettaa uskontoa seminaareissa ja yliopistoissa.
Šaahin alettua ajaa uudistuksia ja Irania entistä maallisempaan suuntaan 1960-luvulla, Khamenei (ja joukko muita uskonnollisia johtajia) radikalisoitui.
Khameneilta leikattiin eturauhassyöpä vuonna 2014. Vuonna 1981 Khamenei joutui salamurhayrityksen kohteeksi, minkä johdosta hänen oikea kätensä on halvaantunut.
Äidinkieltensä azerin ja persian lisäksi Khamenei osaa myös sujuvaa arabiaa. Hänellä on kerrottu olevan hyvä lauluääni, minkä lisäksi Khamenei soittaa taria.
Varallisuus.
Iranin viranomaisten mukaan Khamenei elää vaatimattomasti ja ”liikkuu köyhien tarvitsevien sekä marttyyrien ja veteraanien perheiden seurassa”. Väitettä on kuitenkin pidetty harhaanjohtavana, koska entisenä presidenttinä Khamenei saa eläkettä, joka on suuruudeltaan 80 % hänen presidentinaikaisesta palkastaan.
Khamenein alaisuudessa toimii väitetysti valtava liiketoiminnan verkosto. Vuonna 2013 tämän arvoksi laskettiin 95 miljardia dollaria, eli enemmän kuin Iranin vuotuinen öljyvienti. Vuonna 2019 uusi arvio liiketoiminnan arvosta oli 200 miljardia dollaria. Varallisuutta hallinnoidaan Setad-nimisen organisaation kautta, joka mm. ottaa haltuunsa yksityistä maata ulkomailla asuvilta iranilaisilta ja uskonnollisilta vähemmitöiltä, jotka saatetaan oikeuslaitoksen kautta julistaa ”hylätyiksi”. Tämän jälkeen maat huutokaupataan eteenpäin. Muita varallisuuden lähteitä ovat öljyn lisäksi myös mm. ehkäisypillerien valmistus ja strutsien kasvatus.
Poliittinen ura.
Kun Khomeinin lähti maanpakoon, Khamenei pysyi opettajansa lähipiirissä. Islamistivallankumouksen alettua Khamenei nimitettiin vallankumousneuvostoon. Sittemmin Khomeini nimitti hänet vaikutusvaltaiseksi Teheranin perjantairukouksen johtavaksi imaamiksi.
Khamenei oli mukana perustamassa islamistitasavaltalaista puoluetta, joka asetti hänet sittemmin ehdokkaakseen presidentinvaaleissa. Khamenei valittiin presidentiksi ensimmäistä kertaa vuonna 1981. Hän uusi paikkansa neljä vuotta myöhemmin. Presidentin virka on lähinnä seremoniallinen, ja Khamenei joutui vastentahtoisesti nimittämään pääministeriksi Mir-Hosein Musavin. Khamenein ja Musavin väliset suhteet olivat huonot ja he ottivat usein yhteen politiikassa.
Noustessaan presidentiksi Khameneista tuli Iranin ensimmäinen uskonnollinen johtaja, joka valittiin presidentiksi.
Hengellisenä johtajana.
Khomeinin kuoltua vuonna 1989 asiantuntijoiden neuvosto valitsi Khamenein uudeksi hengelliseksi johtajaksi. Huomionarvoista on se, ettei Khamenei ollut tässä vaiheessa muodollisesti pätevä, koska hän ei kuulunut vanhempaan papistoon. Tätä kierrettiin kuitenkin aiemmin annettuihin fatwoihin vedoten.
Sisäpolitiikka.
Khamenei kannattaa sukupuolierottelua ja vastustaa sukupuolten tasa-arvoa, jota hän pitää sionistisena salajuonena naisten yhteiskunnallisen roolin korruptoimiseksi. 
Vain kuukausi Khamenein noustua hengelliseksi johtajaksi Iranissa järjestettiin kansanäänestys uuden perustuslain hyväksymiseksi. Uuden perustuslain kirjoittaminen oltiin tosin aloitettu jo Khomeinin kaudella. Perustuslain uudistukset antoivat hengelliselle johtajalle laajemmat toimivaltuudet puuttua Iranin politiikkaan.
Ulkopolitiikka.
Ulkopolitiikassa Khamenei on tunnettu länsivastaisuudestaan. Hän on toistuvasti kieltäytynyt vuoropuhelusta Yhdysvaltain kanssa. Irakin sodan aikana, kuten myös sen jälkeen, hän kritisoi terävästi Yhdysvaltain politiikkaa.
Kaikesta huolimatta Khamenei on hallinnon ilmoituksen mukaan antanut Iranin ydinasekriisiin liittyen fatwan, joka kieltää ydinaseiden valmistamisen, varastoinnin ja käytön. Fatwan todellisuudesta ei kuitenkaan ole todisteita. Vuonna 2021 Iranin silloinen tiedusteluministeri sanoi, että Länsimaiden paineen alla Iran voisi kehittää oman ydinaseen. Fatwa voidaan myös perua uudella fatwalla, ja šiialaisuudessa on yleistä, että uskonnolliset johtajat tekevät uusia tulkintoja jo annetuista fatwoista.
Khameneita on syytetty varsinkin Israelin ja Yhdysvaltain taholta juutalaisvaltion hävittämisen toivomisesta, hänen kutsuttua sitä toistuvasti muun muassa syöpäkasvaimeksi. Khamenei on ilmoittanut kannattavansa kansanäänestystä Israelin alueen tulevaisuudesta kaikkien niiden kesken, uskonnosta riippumatta, jotka tai joiden vanhemmat asuivat alueella jo ennen Israelin perustamista vuonna 1948.
Vuonna 2024 Khamenei julkaisi avoimen kirjeen, jossa sanoi palestiinalaismyönteisille mieltä osoittaville opiskelijoille, että nämä ovat uusi vastarinnan akselin haara. Kyseessä ei ole ensimmäinen kerta: vuonna 2015 Khamenei julkaisi avoimen kirjeen, jossa hän kehotti länsimaalaista nuorisoa tutustumaan omatoimisesti Koraaniin, jotta näillä olisi ”kunnollinen, oikea ja puolueeton ymmärrys islamista”.
Khamenei kyseenalaisti holokaustin maaliskuussa 2014 pitämässään nawroz-puheessa. Khamenei sanoi: ”Holokausti on tapahtuma, jonka todellisuus on epävarma ja jos se on tapahtunut, on epäselvää, miten se on tapahtunut.”
Seuraaja.
Khamenei ei ole toistaiseksi nimennyt itselleen seuraajaa. Yksi potentiaalinen vaihtoehto oli Iranin presidentti Ebrahim Raisi. Raisin kuoltua helikopterionnettomuudessa toukokuussa 2024 Khamenein seuraajaksi on veikattu hänen poikaansa Mojtabaa. 
Khamenein ikä ja terveysongelmat on kiihdyttänyt huhuja hänen seuraajastaan.