Hanna Meretoja

Hanna Ilona Meretoja (s. 3. maaliskuuta 1977 Kaarina) on suomalainen kirjallisuudentutkija, kertomusteoreetikko ja kirjailija. Hän on Turun yliopiston yleisen kirjallisuustieteen professori ja tutkimuskeskuksen SELMA: Centre for the Study of Storytelling, Experientiality and Memory johtaja. Meretoja tunnetaan laaja-alaisena, filosofis-teoreettisesti orientoituneena kirjallisuuden, kertomuksen ja kulttuurisen muistin tutkijana.
Elämä ja ura.
Meretoja valmistui ylioppilaaksi 1996 Turun normaalikoulun IB-lukiosta ja filosofian maisteriksi 2001 pääaineenaan yleinen kirjallisuustiede ja sivuaineinaan filosofia, kulttuurihistoria, taidehistoria ja tiedotusoppi Turun yliopistossa. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2010.
Meretoja on toiminut vuodesta 1999 lähtien erilaisissa yliopistollisissa opetus- ja tutkimustehtävissä. Hän työskenteli vierailevana tutkijana Tübingenin yliopistossa 2002–2003, Pariisin Sorbonne Nouvellessa keväällä 2004 ja Uppsalan yliopistossa keväällä 2008 sekä vierailevana professorina The American University of Paris -yliopistossa vuosina 2013–2014. Hän toimi 2013–2015 Tampereen yliopiston yleisen kirjallisuustieteen ma. professorina, 2014–2015 tutkimuskeskuksen Narrare: Centre for Interdisciplinary Narrative Studies ensimmäisenä johtajana ja 2015–2016 Turun yliopiston ma. professorina. Vuonna 2016 hänet nimitettiin vakituiseen professuuriin Turun yliopistoon. Hän toimi 2017–2019 Turun yliopiston humanistisen tiedekunnan varadekaanina.
Meretojan isoäiti oli kirjailija Ilona Meretoja, isoisät kemian professori Atte Meretoja ja virusopin professori Pekka Halonen sekä eno silmälääkäri Jouko Meretoja, jonka mukaan on nimetty Meretojan tauti. Meretojan puoliso on filosofi Valtteri Viljanen. Heillä on kaksi lasta.
Tutkimus.
Meretojan teos "The Narrative Turn in Fiction and Theory: The Crisis and Return of Storytelling from Robbe-Grillet to Tournier" (Palgrave Macmillan, 2014) vertailee ihmistieteiden kerronnallista käännettä ja kaunokirjallisuudessa näkyvää tarinoiden paluuta. Se tarkastelee kulttuurista murrosta, jonka myötä metanarratiivisuus – kertomusten merkitystä ihmisenä olemiselle pohtiva kerronnallisuus – on noussut kulttuurisesti merkittävään asemaan.
"The Ethics of Storytelling: Narrative Hermeneutics, History, and the Possible" (Oxford University Press, 2018) kehittää eteenpäin narratiivista hermeneutiikkaa tapana lähestyä kertomuksia kulttuurisesti välittyneinä tulkinnallisina käytänteinä ja merkityksenannon malleina. Se rakentaa teoreettis-metodologisen viitekehyksen, joka mahdollistaa kertomusten eettisen potentiaalin ja vaarojen eri ulottuvuuksien analysoimisen. Se pureutuu erityisesti kertomusten potentiaaliin laajentaa ”mahdollisen tajuamme”.
Meretoja on päätoimittanut eri maiden ja kielialueiden nykykirjallisuuksia käsittelevän Café Voltaire -sarjan, joka on suunnattu paitsi tutkijoille ja opiskelijoille myös laajemmalle yleisölle. Sarjaan kytkeytyy Café Voltaire -kirjallisuusblogi.
Meretojan tutkimukset liikkuvat kirjallisuuden, filosofian ja historian rajapinnoilla. Hänen erityisalueitaan ovat kertomuksen tutkimus, hermeneutiikka, tieteenfilosofia, subjektin, identiteetin ja kokemuksen tutkimus, kirjallisuuden eettiset ja yhteiskuntakriittiset ulottuvuudet, kulttuurinen muisti, kulutusyhteiskuntaan liittyvä problematiikka sekä ranskalainen, saksalainen ja englanninkielinen kirjallisuus sekä 1900- ja 2000-lukujen romaanikirjallisuus. Hänen tutkimustyönsä peruskysymys on, miten kirjallisuus tutkii ihmisen maailmassa olemisen tapoja.
Kirjailija.
Meretojan romaani "Elotulet" (WSOY) ilmestyi kesäkuussa 2022. Se on yhdenillanromaani, joka käsittelee toisiinsa kietoutuvia eksistentiaalisia kriisejä. Romaanin käännösoikeudet on myyty Saksaan.
Palkinnot.
Meretoja nimitettiin 2011 Turun yliopiston Vuoden humanistitohtoriksi. American Educational Research Association (AERA) myönsi Meretojalle helmikuussa 2018 kertomuksen tutkimuksen jaoston (Narrative Special Interest Group) Early Career Awardin hänen panoksestaan monitieteisen kertomuksen tutkimuksen kehittämiseen. Meretojalle myönnettiin vuonna 2020 Academia Europæan jäsenyys. Vuonna 2023 hänet valittiin Norjan tiedeakatemian jäseneksi.