Keski-Pasila

Keski-Pasila () on yksi Pasilan kaupunginosan neljästä osa-alueesta Helsingissä. Se sijoittuu Itä- ja Länsi-Pasilan väliin Pohjois-Pasilan eteläpuolelle. Osa-alueella sijaitsevat muun muassa Pasilan rautatieasema, kauppakeskus Tripla, Helsinki-halli sekä pohjois-eteläsuuntainen liikenneväylä Veturitie. Kaikki lähi- ja kaukoliikenteen junat pysähtyvät Pasilassa.
Keski-Pasilaa on kutsuttu ”Helsingin toiseksi keskustaksi”. Alueen muutos on vuosien saatossa ollut niin voimakas, että sitä on luonnehdittu myös ”mainioksi näyteikkunaksi Helsingin yhdyskuntarakenteiden ja teollistumisen historiaan”. Vuoden 2024 lopussa Keski-Pasilassa oli noin 1 800 asukasta.
Keski-Pasilan eteläosassa sijaitsee vanhoja veturitalleja. Veturitien varressa on myös vuonna 1899 valmistunut entinen VR:n henkilökunnan asuintalo Toralinna.
Historia.
Rautatie ja vanhoja rakennuksia.
Nykyisen Keski-Pasilan alueella sijaitsi aikoinaan Töölönjärvi. Vuonna 1862 valmistui Pasilan kautta kulkeva päärata, ja siitä lähtien Keski-Pasilan alue oli aina vuoteen 2008 saakka lähes kokonaisuudessaan VR:n käytössä. Suurin osa siitä oli tavaraliikenteen järjestelyratapihana, joka palveli etupäässä satamien liikennettä. Vuonna 1899 rakennettu tiilikasarmi Toralinna ja sitä ympäröivät kaksi saman ikäluokan puutaloa ovat edelleen asuinkäytössä. Toralinna rakennettiin alun perin VR:n työntekijöiden asumukseksi. Puurakennusten lisäksi Toralinnan ”rakennuskantaan” kuului myös tiilirakenteinen pesula-, sauna- ja mankelirakennus. Toralinnan eteläpäässä sijaitsi vielä 1940–1950-luvulla kaksi puumakasiinia. Välittömässä läheisyydessä oli myös VR:n puusepänverstas ja viereisten kallionyppyjen Baccuksen mäellä Pasilan varikonpäällikön puurakenteinen asunto ja maakellari. Aiemmin Toralinnan ulkohuussit sijaitsivat Pasilankadun varrella, mutta nekin muutettiin osin varastorakennuksiksi sodan jälkeen.
Vuonna 1997 Keski-Pasilan pohjoispuolelle valmistui Suomen suurin monitoimihalli Helsinki-halli (ent. Hartwall Arena). Ennen Helsinki-hallin rakentamista sen paikkeilla, ns. Pikku-Pasilan alueella oli puutaloasutusta. Alueella oli viisi väljästi sijoitettua asuintaloa sekä entisen Fredriksbergin tilan rakennukset.
Keski-Pasilan ensimmäinen konsulttityö teetettiin vuonna 1976. Rakentamista suunniteltiin myös 1980-luvulla, kun rakennushallitus yhdessä Valtionrautateiden ja liikenneasiantuntijoiden kanssa alkoi tutkia mahdollisuuksia rakentaa ratapihan päälle kansi, joka yhdistäisi Itä- ja Länsi-Pasilan. Lisäksi Pekka Salminen ja Pentti Murole sommittelivat rautatieaseman eteläpuolelle kaksoistornitaloa, joka herätti paljon keskustelua. Suunnittelussa tähdättiin siihen, että Keski-Pasila olisi valmistunut 1990-luvulla, kunnes koko hanke pysähtyi. Kariutumiseen vaikuttivat niin kansirakentamisen kalleus kuin 1990-luvun lama. Lisäksi kannelle ei muun muassa rautatieliikenteen aiheuttaman tärinän vuoksi juuri olisi voinut osoittaa asuinrakentamista, vaan pääosa olisi pitänyt suunnitella liiketiloille.
Uusi aluerakentaminen.
Vuosaaren sataman valmistuttua vuonna 2008 tavaraliikenne siirtyi pois Keski-Pasilasta. Suuri osa ratapihaa vapautui muuhun käyttöön, kuten asumiseen, toimistoille ja palveluille. Rautatieaseman välittömään läheisyyteen rakennetun keskusta­korttelin suunnittelua varten Helsingin kaupunki ja Senaatti-kiinteistöt järjestivät kaksivaiheisen kilpailun, joka ratkaistiin syyskuussa 2013. Kilpailun voitti alankomaalaisen arkki­tehti­toimisto Office for Metropolitan Architecturen, Arkkitehdit Soini &amp; Horton ja rakennusliike YIT:n laatima ehdotus "Tripla." Kilpailuvaiheen jälkeen YIT jatkoi suunnittelua Arkkitehdit Soini &amp; Horton kanssa. Suunnitelman mukaisesti alueelle rakennettiin toimistoja, kauppa- ja kongressi­keskus, asuntoja, hotelli, moni­toimi­areena ja joukko­liikenne­terminaali. Myös Pasilan asema uudistettiin täysin. Kilpailuprosessia on kritisoitu avoimuuden puutteesta.
Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi Pasilan Tripla-hanketta koskevan asemakaavan tammikuussa 2015. Asemakaavan valitusaika päättyi maanantaina 2. maaliskuuta 2015. Valituksia ei tullut yhtäkään, ja alueen asemakaava sai lainvoiman perjantaina 6. maaliskuuta 2015. Kauppakeskus Tripla ja Pasilan uudistettu rautatieasema avattiin käyttöön 17. lokakuuta 2019. Liiketilojen määrällä mitattuna Triplasta tuli Pohjoismaiden suurin kauppakeskus. 
Tornitalot.
Pasilansillan eteläpuolelle suunnitellaan rakennettavaksi yhdeksän tornitaloa asumiskäyttöön ja toimitiloiksi. Alun perin suunnittelukilpailun voitti arkkitehtitoimisto Lahdelma &amp; Mahlamäki sekä rakennuttaja YIT ehdotuksellaan "Trigoni". Siihen kuului muun muassa kolmionmuotoisia tornitaloja, joista korkein olisi ollut 200-metrinen eli Suomen korkein rakennus. Loppuvuodesta 2021 YIT kuitenkin vetäytyi hankkeesta vedoten heikkoihin tulevaisuuden näkymiin, ja joutui maksamaan kaupungille ja Senaatti-kiinteistöille noin kaksi miljoonaa euroa sopimussakkoa. Vuonna 2023 rakentajaksi valittiin Skanska, joka oli tullut alkuperäisessä suunnittelukilpailussa toiseksi. Kilpailuehdotuksen "Uusi Etelä-Pasila" on suunnitellut arkkitehtitoimisto ALA ja se sisältää yhdeksän tornitaloa, jotka ovat jaettu keskiselle, läntiselle ja itäiselle tornialueelle.
Keskitornialueen asemakaava hyväksyttiin kaupunginvaltuustossa lokakuussa 2023. Siihen rakennetaan 32-kerroksinen 130 metriä korkea tornitalo Veturitien ja pääradan väliselle tontille. Siitä käytetään suunnittelunimeä The Node, ja rakennus on tarkoitettu pääosin toimistokäyttöön. Tornitalon esirakentaminen alkoi elokuussa 2024 ja sen on arvioitu valmistuvan vuonna 2028.
Länsitornialueen eli Veturitien, Pasilankadun ja Pasilansillan rajaaman kolmionmuotoisen tontin asemakaava on kaupunginvaltuuston käsittelyssä maaliskuussa 2025. Siihen rakennetaan neljä tornitaloa, joista korkein on 29-kerroksinen ja noin 117 metrin korkeudelle Veturitien pinnasta kohoava toimistotorni T1. Kolme muuta tornitaloa ovat matalampia, noin 80–110 metriä korkeita ja suunniteltu pääosin asuinkäyttöön.
Tornit T1, T2 ja T3 rakennetaan Veturitien varrelle ja niiden väliin tulee avointa vihertilaa. Pasilansillan ja Pasilankadun kulmaan sijoittuvan T4:n viereen jää luonnonmukainen kallio. Länsitornialueen aukiolle sijoitetaan myös kaksikerroksinen paviljonkirakennus, jossa on liiketilaa.
Itätornialuetta ei ole vielä asemakaavoitettu, mutta sinne on suunniteltu neljä pääradan ja Ratapihantien väliselle tontille sijoittuvaa tornitaloa. Torneissa on 19, 21, 22 ja 25 kerrosta.