Zenica

Zenica on Bosnia ja Hertsegovinan keskiosassa noin 85 kilometriä Sarajevosta luoteeseen. Kaupunki on ollut tunnettu terästehtaistaan ja jalkapallosta. Sen asukasluku vuonna 2013 oli 110 663.
Maantiede.
Zenica sijaitsee Bosnia ja Hertsegovinan entiteetti Bosnia-Hertsegovinan federaation Zenica-Dobojin kantonissa noin 84 kilometriä maan pääkaupunki Sarajevosta luoteeseen. Seutu on osa Zeničko Poljen karstialuetta, jota halkoo Bosnajoki. Pienempiä jokia ovat Vranduk ja Lašva. Kaupungin korkeus merenpinnasta on noin 309 metriä. 
Historia.
Ensimmäiset arkeologiset merkit ihmisasutuksesta alueella ovat 3000- ja 2000-luvuilta eaa. Aluetta asutettiin myöhemmällä pronssikaudella ja rautakauden vaihteeseen mennessä seudulle oli asettunut illyrialaisia heimoja. Illyrialaiset rakennuttivat "gradina"-nimisiä linnavuoria, joihin viitataan monissa paikannimissä. Rooman valtakunta alkoi levittäytyä alueelle 200-luvulla eaa. Roomalaiskauden jäänteistä ehkä huomattavin on kristitty basilika Bilimišćen kylästä. Löytöjen perusteella Zenica on joskus liitetty roomalaiseen Bistua Novan paikkakuntaan.
Roomalaiskautisen siviilisaation on uskottu tuhoutuneen kansainvaellusaikana. Bosnian alueelle asettui slaaveja ja varhaisissa heidän lähteissään Zenican seutuun ja täsmällisemmin Bosnajoen ylityspaikkaan viitataan nimillä Bored tai Brod. Alueen ensimmäisen voimakkaamman slaavivaltion perusti baani Kulin (1180–1203) ja myöhemmin muodostui Bosnian kuningaskunta. Kulin antoi Bosnian kirkon tuominneen julistuksen Bilino Poljessa nykyisen Zenican kunnan alueella vuonna 1203. Podbrežjessa sijaitsi puolestaan niin sanottu Gradišan tuomiokivi, varhaisin tunnettu merkki toimivasta oikeusjärjestelmästä keskiaikaisessa Bosniassa. Zenica mainitaan nimeltä ensimmäisen kerran Dubrovnikissa laaditussa asiakirjassa vuodelta 1436. Asiakirjassa mainitaan turkkilaisten hyökkäykset seudulle. Turkkilaiset kukistivat Bosnian vuonna 1463 ja alueesta tuli osa Osmanien valtakuntaa. Osmanit pitivät valloituksen jälkeen lyhyen aikaa yllä omaa Bosnian vasallivaltiotaan, jonka keskus oli Vrandukissa. Osana Osmanien valtakuntaa Zenica oli varsin vähämerkityksellinen paikkakunta sivussa suuremmilta kauppareiteiltä. 1600-luvulla sen sanotaan käsittäneen 330 taloa. Habsburgit tuhosivat paikkakunnan vuonna 1697. Hyökkäyksen yhteydessä kaupungin tuolloin katolinen väestö pakeni, ja toipumiseen kului pitkän aikaa. 1700-luvulla paikalle asettui Dalmatian kroaatteja ja sefardijuutalaisia.
Berliinin kongressissa vuonna 1879 Itävalta-Unkari sai mandaatin miehittää Bosnia. Itävalta-Unkarin kausi merkitsi nopeaa kehitystä Zenicassa. Paikalle rakennettiin kapearaiteinen rautatie Bosanski Brodista ja seudulta löytyi korkealaatuista kivihiiltä. Zenican hiilikaivos avattiin toukokuussa 1880. Kaivostoimintaa seurasi muita sijoituksia paikalliseen teollisuuteen. Vuonna 1892 avattiin myöhemmälle kehitykselle olennaiset terästehtaat. Kaupungin asukasluku kasvoi teollisuuden myötä vuoden 1879 lukemasta 2 000 lukemaan 7 000 vuonna 1910. Muslimit muodostivat pienen enemmistön loppujen ollessa pääosin kroaatteja. Vähemmistöjä olivat serbit ja juutalaiset. Itävalta-Unkarin kaudella avattiin myös esimerkiksi kouluja ja perustettiin kulttuuriseuroja. Ensimmäisen maailmansodan jälkeen alueesta tuli osa Jugoslavian kuningaskuntaa. Zenican terästehtaat olivat maan suurin yksityinen työnantaja.
Toisen maailmansodan ja saksalaismiehityksen aikana kaupungissa oli Ustašan ja partisaanien toimintaa. Suurin osa juutalaisista sai surmansa holokaustissa. Partisaanit valtasivat kaupungin huhtikuussa 1945 ja kaupunki oli maailmansodan jälkeen osa sosialistista Jugoslaviaa. Jugoslavian kaudella Zenica oli yksi maan tärkeimmistä teollisuuskeskuksista. Bosnian kansallisteatteri Zenicassa avattiin vuonna 1950 ja sen toiminta siirtyi uuteen modernistiseen rakennukseen vuonna 1977. Paikallinen jalkapallojoukkue Čelik menestyi myös Euroopan tasolla ja kaupunkiin rakennettiin myöhemmin Bosnia ja Hertsegovinan jalkapallomaajoukkueen käyttämä Bilino Poljen jalkapallostadion.
Jugoslavian hajoamissotien Bosnian sodan aikana pääkaupunki Sarajevo oli piiritetty ja monet Bosnia-Hertsegovinan valtion toiminnoista sijaitsivat Zenicassa. Sodan jälkeen kaupungissa oli selvä bosniakkienemmistö.
Talous.
Zenican terästeollisuus on edelleen yksi kaupungin suurimmista työllistäjistä. Terästeollisuus on kuitenkin aiheuttanut paikallisesti pahat ilmansaasteet, ja sen seurauksena siitä on tullut yksi Euroopan pahiten saastuneista kaupungeista.
Väestö.
Zenican kunnan asukasluku oli vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan 110 663. Heistä 92 988 oli bosniakkeja, 8 279 kroaatteja, 2 409 serbejä ja 5 545 muita. Vuonna 1991 asukkaita oli 145 577. Heistä bosniakkeja ("muslimeja") oli 55,2 %, 15,65 % kroaateja ja 15,5 % serbejä.
Koulutus.
Zenicassa on 19 peruskoulua ja 12 lukiota. 
Zenican yliopistossa opiskelee noin 5000 opiskelijaa seitsemässä tiedekunnassa, joihin kuuluvat muun muassa metallurgian, taloustieteen, lääketieteen ja oikeustieteen tiedekunnat. Yliopistossa työskentelee 135 tutkijaa ja opettajaa.
Urheilu.
Zenicassa pelaa toiseksi korkeimmalla sarjatasolla pelaava jalkapallojoukkue NK Čelik Zenica, joka on perustettu vuonna 1945. Joukkueen kotistadionina toimii Bilino Poljen jalkapallostadion, jossa pelataan myös osa Bosnia ja Hertsegovinan jalkapallomaajoukkueen kotiotteluista.
Ystävyyskaupungit.
Zenican ystävyyskaupungit ovat: