tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Alkaioksen säkeistö

Alkaioksen säkeistö ("Alkaioksen stroofi") on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäkeistö. Se on saanut nimensä runoilija Alkaioksesta. Hänen lisäkseen sitä käyttivät muun muassa Sapfo sekä roomalaisessa runoudessa Horatius.
Kaava.
Säkeistön kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
 (hendekasyllabus alcaicus "alc11")
 (hendekasyllabus alcaicus "alc11")
 (enneasyllabus alcaicus "alc9")
 (dekasyllabus alcaicus "alc10")
Esimerkkejä.
Alkaios, fragmentin 326 alku:




"asynnetēmmi tōn anemōn stasin·"
"to men gar enthen kyma kylindetai,"
"to d᾽ enthen, ammes d᾽ on to messon"
"naï forēmmetha syn melainai"
"kheimōni mokhthentes megalōi mala·"
"per men gar antlos istopedan ekhei,"
"laifos de pan zadēlon ēdē,"
"kai lakides megalai kat auto·"
En tuulten suuntaa tuntea koito voi
päin hyöky vyöryy, tuolta ja täältä lyö.
Nyt meitä kantaa musta laiva
päin ajelehtien merta aavaa,
pois myrsky paiskoo, syöverin suuhun vie.
Jo tulva huuhtoo, lyö yli tuhtopuun;
jo rikki purjeet myrsky raastaa;
suuria vain repaleita roikkuu.
Horatius, "Oodit", oodin Postumukselle alku:
"Eheu fugaces, Postume, Postume,"
"labuntur anni nec pietas moram"
"rugis et instanti senectae"
"adferet indomitaeque morti,"
Ah, vuosi vaihtuu, Postumus, Postumus,
pois aika vierii, hurskaus jaksa ei
vanhuutta vaihtaa eikä poistaa
kuoleman jäistä ja hyistä uhkaa.
Glykoneus

Glykoneus (, ) on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilija Glykonista.
Kaava.
Glykoneus-säkeessä on kahdeksan tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Esimerkkejä.
Sapfo, 94.6 LP (= Lobel &amp; Page):
"tan d᾽ e|gō tad᾽ amei|boman"
Sapfo, 94.7 LP:
"khairois᾽ | erkheo ka|methen"
Alkaios, 357 LP:
"marmai|rei de megas | domos"
Anakreon, 358.2 LP:
"ballōn | khrysokomēs | Erōs"
Catullus, 64.5–8:
"o La|tonia, ma|ximi"
"magna | progenies | Iovi"
"quam ma|ter prope De|liam"
"depo|sivit oli|vam"
Hagesichoreus

Hagesichoreus on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Sen nimi viittaa johonkin Hagesikhora-nimiseen naiseen.
Hagesichoreus-säkeessä on kahdeksan tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Hagesichoreus voidaan nähdä hipponacteus-säkeen alkutavua lyhyempänä muotona.
Hipponacteus

Hipponacteus ("hipponakteus") on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilija Hipponaksista.
Hipponacteus-säkeessä on yhdeksän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Toine lyyrinen säe hagesichoreus voidaan nähdä hipponacteuksen alkutavua lyhyempänä muotona.
Sapfon säkeistö

Sapfon säkeistö ("sapfinen säkeistö", "Sapfon stroofi") on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäkeistö. Se koostuu neljästä säkeestä: kolmesta sapphicuksesta ja yhdestä adoneuksesta. Säkeistö on saanut nimensä runoilijatar Sapfosta, joka käytti sitä tunnetuimmissa runoissaan.
Kaava.
Säkeistön kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
 ("sapphicus")
 ("sapphicus")
 ("sapphicus")
 ("adoneus")
Esimerkkejä.
Sapfo, alku hymnistä Afroditelle:




"Poikilothron āthanat' Afrodīta,"
"pai Dios, doloploke, lissomai se"
"mē m' asaisi mēt' oniaisi damna,"
"potnia, thȳmon."
"alla tyid᾽ elth᾽, aipota katerōta"
"tas emas aydōs aioisa pēlgi"
"eklyes patros de domon lipoisa"
"khrȳsion ēlthes"
Afrodite, Zeun tytär, juonimieli,
kirjohuntu, oi ikinuori, pyydän,
ettet ilkkuin mieltäni murra murhein,
valtias ylhä.
Tänne saavu, jos sinä hennon äänen
kuulit kaukaa, mieltäni aina noutain,
kultavaunuin matkasit maahan, jättäin
taattosi linnan.
Horatius, "Oodit", alku oodista ”Lyyralle”:
"Poscimur. si quid vacui sub umbra"
"lusimus tecum, quod et hunc in annum"
"vivat et pluris, age dic Latinum,"
"barbite, carmen,"
"Lesbio primum modulate civi,"
"qui ferox bello tamen, inter arma"
"sive iactatam religarat udo"
"litore navim,"
"Liberum et Musas Veneremque et illi"
"semper haerentem puerum canebat"
"et Lycum nigris oculis nigroque"
"crine decorum."
Kansa vaatii taas. – Iloks iltahetken
kerta soimaan jos ikilaulu syntyi,
niin sa kanssain taas runo roomalainen
luo, jalo lyyra.
Kansalainen maan ihanan ja uljaan
Lesboksen sua niin sulokielin soitti.
Konsa surmatyö sodan kauhukauden
vain levon salli,
öistä rakkauden ylistäin hän lauloi,
unten Lycustaan ihanaista palvoi,
tuota kaunoisaa, joll' on tukka tumma,
yön syvät silmät.
Telesilleus

Telesilleus on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva lyyrinen runosäe, yksi niin kutsutuista aiolialaisista säkeistä. Se on saanut nimensä runoilijatar Telesillasta.
Kaava.
Telesilleus-säkeessä on seitsemän tavua. Säkeen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Esimerkkejä.
Telesilla, PMG 717:

"had' Artemis, ō korai,"
"feugoisa ton Alfeon"
Taasianjoen vesistö

Taasianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 15) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Taasianjoki laskee Suomenlahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 530,3 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,46 %.
Yleistä.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Särkijärvibäckenin valuma-alue (15.009)
* Taasianjoen keskiosan alue (15.002)
* Lappbäckenin valuma-alue (15.005)
* Taasianjoen yläosan alue (15.003)
* Taasianojan valuma-alue (15.004)
* Kaalijoen valuma-alue (15.008)
* Finnbackbäckenin valuma-alue (15.006)
* Nurmiojan valuma-alue (15.007)
Koskenkylänjoen vesistö

Koskenkylänjoen vesistö (vesistöaluetunnus 16) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Koskenkylänjoki laskee Suomenlahden Pernajanlahteen Pernajassa. Vesistöalueen pinta-ala on 895,25 neliökilometriä ja sen järvisyys on 4,42 %.
Yleistä.
Vesistöalueen sijainti.
Koskenkylänjoen vesistö sijaitsee Uudellamaalla, Kymenlaaksossa ja sen latva-alueet ulottuvat Päijät-Hämeeseen.
Vesistöalueen jako.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Ålhusbäckenin valuma-alue (16.008)
* Koskenkylänjoen keskiosan alue (16.002)
* Myrskylänjoen valuma-alue (16.005)
* Artjärven lähialue (16.003)
* Haltionjoen–Köylinjoen valuma-alue (16.006)
* Litinjoen valuma-alue (16.007)
* Lanskinjoen valuma-alue (16.004)
Mustijoen vesistö

 
Mustijoen vesistö (vesistöaluetunnus 19) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Mustijoki laskee Suomenlahden Kilpilahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 783,21 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 1,49 %.
Yleistä.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Kungsbäckenin valuma-alue (19.009)
* Isonniitynojan valuma-alue (19.008)
* Mustijoen keskiosan alue (19.002)
* Mäntsälänjoen valuma-alue (19.003)
* Hirvihaaranjoen alue (19.004)
* Kilpiojan valuma-alue (19.007)
* Sulkavanjärven valuma-alue (19.005)
* Mustajoen valuma-alue (Oitti) (19.006)
Gabrielle Lord

Gabrielle Craig Lord (s. 26. helmikuuta 1946 Sydney, Australia) on australialainen kirjailija
Käytyään koulua Sacre Coeurin luostarikoulussa Rose Bayssa Lord suoritti tutkinnon University of New Englandissa. Hän aloitti kirjoittamisen työskennellessään työvoimahallinnossa.
Lord sai 1977 apurahan esikoisromaaninsa viimeistelyyn, mutta ikävän palautteen vuoksi hän luopui sen julkaisemisesta ja kirjoitti nopeasti uuden. "Fortress" ilmestyi 1980, ja siitä sai alkunsa Lordin jännitysromaanien sarja. Romaanien tapahtumapaikka on useimmiten nyky-Australiassa, ja aiheena on lasten huono kohtelu ja siitä perheille aiheutuvat ikävyydet.
Lordin kirjoista on tehty elokuvia, ja hän on niiden ansiosta voinut omistautua kokonaan kirjoittamiselle. Hän on saanut teoksistaan useita palkintoja.
Lordin romaanin "Erämaaluolan vangit" ("Fortress") lyhennelmä on julkaistu Kirjavalioissa vuonna 1982.
Tom Steyer

Thomas Fahr Steyer (s. 27. kesäkuuta 1957 New York City, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen miljardööri ja poliittinen vaikuttaja. Hän loi omaisuutensa omistamallaan Farallon Capital Management -hedgerahastolla, jonka johdosta hän astui syrjään vuonna 2012.
Miljardiomaisuutensa turvin Steyer on perustanut vaalirahoitusta jakavan järjestön NextGen American, joka on rahoittanut huomattavilla summilla yhdysvaltalaisia poliitikkoja ja erilaisia poliittisia hankkeita Yhdysvalloissa. Steyer käytti pelkästään vuonna 2016 yli 91 miljoonaa Yhdysvaltain dollaria poliittisten kampanjoiden ja ehdokkaiden tukemiseen. Steyer tunnetaan erityisesti demokraattisen puolueen ehdokkaiden ja hankkeiden tukijana. Demokraattien lisäksi Steyer on avustanut muun muassa presidentti Donald Trumpin virkasyytettä ajavaa hanketta noin 20 miljoonalla dollarilla.
"The Times of Israel" -lehden mukaan populistiseksi mainittu republikaaninen Minnesotan kongressiedustaja Tom Emmer yhdistää Steyerin tunnettuihin miljardööreihin George Sorosiin ja Michael Bloombergiin ja väittänyt tämän "vasemmistoradikaalin" kolmikon ostaneen kontrollin kongressissa itselleen.
Färsaarten kansalliskirjasto

Färsaarten kansalliskirjasto (, , ) on Färsaarten pääkaupungissa Tórshavnissa sijaitseva kansalliskirjasto. Se toimii osana Färsaarten kansallisperinnöstä, -arkistosta, -kirjastosta, -museoista vastaavaa organisaatiota (Faroese National Heritage).
Kansalliskirjasto perustettiin vuonna 1828.
Faros-seura

Faros-seura oli 1960-luvulla Helsingissä toiminut vasemmistolainen keskustelukerho. Sitä on pidetty yhtenä ensimmäisistä uusvasemmistolaisuuden ilmentymistä Suomessa.
Faros-seuran perustivat vuonna 1958 Työterveyslaitoksen psykologeina työskennelleet Jyrki Juurmaa, Aarne Sipponen ja Johan Weckroth. Juurmaa oli seuran kantava voima ja puheenjohtaja vuoteen 1967. Seura perustettiin virallisesti yhdistyksenä joulukuussa 1960 ja rekisteröitiin alkuvuodesta 1961. Se kokoontui Ratakadulla Helsingin Punavuoressa. Faros-seuran perustajat halusivat ylittää kylmän sodan kahtiajaon sosiaalidemokraattisen ja kommunistisen liikkeen välillä. Päätavoitteekseen seura ilmoitti sosialistisen yhteiskunnan luomisen edistämisen kansanvaltaisin ja rauhanomaisin keinoin. Se pyrki tuomaan yhteen kolmen sosialistisen puolueen, SDP:n, SKDL:n ja TPSL:n edustajat sekä puolueettomat vasemmistolaiset teoreettisen keskustelun merkeissä.
Faros-seura järjesti puoluerajat ylittäneitä keskustelutilaisuuksia, joissa pohdittiin vasemmiston yhteistyön mahdollisuuksia ja demokraattisen sosialismin sisältöä. Kootut keskustelupuheenvuorot julkaistiin kahtena kirjana, "Ihmisyyden yhteiskunta" (1963) ja "Entäs nyt, vasemmisto?" (1966). Vasemmistopuolueiden saavutettua voiton vuoden 1966 eduskuntavaaleissa ja ryhdyttyä hallitusyhteistyöhön Faros-seuran tavoitteet katsottiin saavutetuiksi ja sen toiminta hiipui. Faros-seura ilmoitettiin uudelleenperustetuksi vuonna 1990, jolloin sen vanhat aktiivit julkaisivat kirjan "Uusi Eurooppa – haaste vasemmistolle".
Faros-seuran jäsenet olivat pääosin 1930-luvulla syntyneitä nuoren polven vasemmistolaisia. Seuraan kuuluivat muun muassa Kalevi Suomela, S. Albert Kivinen, Jermu Laine, Kyösti Skyttä, Teuvo Olli ja Timo I. Vasama.
SuRie

Susanna Marie Cork (tunnetaan paremmin nimellä SuRie) on brittiläinen laulaja kotoisin Harlowista, Essexistä. Hän edusti Isoa-Britanniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa kappaleella "Storm". Hän on toiminut myös taustalaulajana Belgian euroviisuedustajille Loïc Nottetille ja Blanchelle vuonna 2015 ja vuonna 2017.
SuRie valmistui "Royal Academy of Music" -korkeakoulusta. Hän opettaa myös "Mountview Academy of Theatre Arts" -koulussa, Lontoossa.
Supersaurus

Supersaurus (nimen merkitys: "superlisko") on sukupuuttoon kuollut, liskonlantioisiin dinosauruksiin kuulunut sauropodisuku. Siihen kuului yksi laji, tyyppilaji "S. vivianae" ja se käytti ravinnokseen kasveja. "Supersauruksen" fossiileita on löydetty Yhdysvalloissa sijaitsevasta Morrisonkerrostumasta Coloradon ja Wyomingin osavaltioiden alueelta. Löydetyt fossiilit ovat hajanaisia ja ne kuuluvat vähintään kahdelle yksilölle.
"Supersaurus" eli noin 155–145 miljoonaa vuotta sitten myöhäisellä jurakaudella. "Supersaurus" oli poikkeuksellisen suurikokoinen dinosaurus: sen pituus oli arviolta 33–34 metriä. Kaulalla oli pituutta noin 15 metriä, mikä on kaikista tunnetuista maaeläimistä kaikkein pisin. Painoa kaulalla oli noin 6 000 kilogrammaa.
Grönlannin kansalliskirjasto

Grönlannin kansalliskirjasto (Groenlandica; ; , ) on Nuukin kaupungissa toimiva Grönlannin kansalliskirjasto. Kansalliskirjasto sijaitsee Grönlannin yliopiston Ilimmarfikin kampuksella, mutta on hallinnollisesti osa Grönlannin keskuskirjaston ja julkisen kirjaston organisaatiota (; , ).
Kansalliskirjaston kokoelmaan kuului 56 000 nimikettä (voluumia) vuonna 2002. Vuoden 2013 alussa kansalliskirjaston kokoelma sisälsi noin 88 800 nimikettä.
Kosova Sot

Kosova Sot (”"Kosovo tänään"”) on kosovolainen päivittäin ilmestyvä albaniankielinen sanomalehti. Se on perustettu syyskuussa 1998.
Kosova Sot ei kuulu Kosovon lehdistöneuvostoon.
Historia.
Rilindja-sanomalehden pitkäaikainen toimitusjohtaja Ruzhdi Kadriu perusti Kosova Sotin 12. syyskuuta 1998. Osa lehden rahoituksesta tuli kansainvälisistä lahjoituksista. Lehden myynti kasvoi nopeasti. Päätoimittajana toimi Ibrahim Rexhepi.
13. maaliskuuta 1999 Kosova Sot ja toinen albaniankielinen lehti Gazeta Shqiptare saivat 100 000 Saksan markan sakot terrorismin tukemisesta. Serbian viranomaiset estivät lehteä käyttämästä pankkitiliä. Kosovat Sot jatkoi ilmestymistään kunnes poliisit takavarikoivat kaikki paperit 17. maaliskuuta. Kun Nato alkoi pommittamaan Kosovoa, serbijoukot tuhosivat Kosova Sotin toimitilat.
Index Kosovan ja Gallup Internationalin vuonna 2006 tekemän mielipidetiedustelun mukaan Kosova Sot oli Kosovon toiseksi luetuin sanomalehti, kun luetuin oli Koha Ditore.
Päätoimittaja Margarita Kadriu liittyi vuonna 2014 Demokraattiseen puolueeseen.
Kunnan-Antti

Kunnan-Antti eli saamelaisittain "Ingan-Antin Antti" eli virallisesti Antti Aikio, myöhemmin "Avaskari", pitäjäneuvos, (8. elokuuta 1896 Inari — 19. syyskuuta 1967 Helsinki), oli inarilainen saamelainen kunnallisvaikuttaja.
Erään samannimisen henkilön rötöstelyjen vuoksi hän muutti sukunimekseen Avaskari, jotta toisen rikokset eivät olisi tulleet yhdistetyksi häneen.
Sukutausta.
Kunnan-Antin isovanhemmat isän puolelta olivat kalastajasaamelainen, metsästäjä Antti Mikkelinpoika Aikio (1847–1877) ja Inka (Leski-Matin) Aikio, myöh. Sarre, o.s. Valle (1855–1937), joka samoin oli kalastajasaamelainen. Termi kalastajasaamelainen viittaa inarinsaamelaisiin.
Kunnan-Antin isä oli talokas, kalastaja ja poronhoitaja Antti Antinpoika (Ingan Antti) Aikio (1874–1949), joka oli kotoisin Paatsjoen Ulkuniemestä. Nuorena miehenä hän lähti töihin Norjan Pykeijaan, missä hän tapasi tulevan vaimonsa, Aili Andreaksentytär Palton (1873–1952), joka oli kotoisin Väylän Palttoniemestä. Kun Aili tuli raskaaksi, he menivät naimisiin vuonna 1896 ja asettuivat asumaan Ailin kotitaloon Palttoniemeen, josta he ostivat itselleen puolet. Antti Antinpoika Aikio toimi monissa kunnallisissa luottamustehtävissä.
Antti on osallistunut inarinsaamelaisten edustajana saamelaiskonferensseihin Jokkmokkissa 1953, Karasjoella 1956, Inarissa 1959 ja Tanassa 1965. 
Toiminta kunnan palveluksessa.
Inarin kunnan esimies Matti Lehtola piti Kunnan-Anttia nuorena lahjakkaana ihmisenä, ja tästä syystä tämä koulutti hänestä itselleen seuraajan.
Hänet valittiinkin kunnan esimieheksi vuonna 1919, ja hän toimi tässä tehtävässä vuoteen 1938 saakka. Tänä aikana hän kävi kirjurin kurssin Helsingissä vuonna 1924 sekä myöhemmin muita kunnallisalan kursseja.
Vuonna 1938 hänet kutsuttiin johtajaksi Pohjoismaiden Yhdyspankin uuteen konttoriin Ivaloon. Hän kuitenkin jatkoi kunnallislautakunnan puheenjohtajana vuoden 1951 loppuun ja tämänkin jälkeen kunnallisissa luottamustehtävissä: kunnallisvaltuuston puheenjohtajana 1954–1956 ja jäsenenä 1961–1964, sekä kunnallishallituksen puheenjohtajana 1954–1956 ja jäsenenä 1959–1964. Hänellä oli myös eri lautakuntien jäsenyyksiä vuosina 1946–1967.
Hän oli myös kunnan edustajana Maalaiskuntien Liitossa, eri kuntainliitoissa ja Lapin Maakuntaliitossa. Hän pyrki myös useita kertoja kansanedustajaksi ja presidentin valitsijamieheksi, mutta ei tullut valituksi.
Koulutusasioissa sodan jälkeen Kunnan-Antti oli sitä mieltä, että valtion piti vastata koulujen ylläpidosta myös saamelaisalueella. Veli-Pekka Lehtolan (2012) mukaan hän näyttäisi olleen samalla kannalla kuin Inarin kirkkoherra Aho, joka oli ilmoittanut Lapin sivistysseuralle, etteivät häntä kiinnostaneet lainkaan lappalaisten “oma-koulu-hankkeet”.
Perhe ja lapset.
Kunnan-Antti oli naimisissa Anna Katri Pekantytär Aikion (1900–1941) kanssa vuodesta 1922 lähtien, mutta he erosivat vuonna 1934. Toisen avioliiton hän solmi v. 1936 Elsa Maria Aikion (1907–1995) kanssa. Toinen avioliitto oli lapseton, mutta ensimmäisestä avioliitosta oli Kunnan-Antilla seuraavat lapset:
Kunnan-Antin puolisot olivat saamelaisia.
Jonas Dahl

Jonas Anton Dahl (14. elokuuta 1849 Stavanger, Norja – 5. toukokuuta 1919 Bestum, Norja) oli norjalainen kirjailija ja pappi.
Dahl valmistui papiksi 1872. Hän oli Hollannissa 1876–1880 merimiespappina, sitten hän toimi pappina Stavangerissa ja vuodesta 1907 Ullernissa Oslossa. Hän julkaisi teoksen "Paa hellig grund" 1879 sekä suosittuja uskonnollis-filosofisia tutkielmia. Hän kirjoitti myös virsitekstejä, joiden sävy oli opettavainen, ja kaunokirjallisia tekstejä.
Dahl osallistui ajan kirkollisiin keskusteluihin. Hänen lapsuudenystävänsä oli kirjailija Alexander L. Kielland.
Vain elämää (8. tuotantokausi)

"Vain elämää" -sarjan kahdeksas tuotantokausi esitettiin Nelosella huhti–kesäkuussa 2018. Kausi kuvattiin kuudennen kauden tapaan Espanjassa.
Kauden artisteina olivat Danny, Kasmir, Terhi Kokkonen, Mira Luoti, Sani, Aki Tykki ja Arttu Wiskari. Kokkonen kuitenkin lähetettiin kotiin kesken kuvauksien Espanjasta. Kuvaamatta hänen osaltaan jäivät kolme viimeistä päivää.
Hadera

Hadera () on kaupunki Israelissa Haifan hallintoalueella. Nykyisen kaupungin perustivat juutalaiset siirtolaiset vuonna 1890. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli 93 973.
Historia.
Haderan nykyinen nimi on johdettu arabiankielisestä nimestä "al-Khaḍrāʾ" eli vihreä, mikä viittasi alueen soihin ja niillä kasvaneisiin leviin. Varhaisimmat merkit asutuksesta Haderan alueelta ovat peräisin kalkoliittiselta kaudelta. Alueelta on tehty runsaasti pronssikautisia löytöjä, kuten rakennuksia, mosaiikkeja ja esimerkiksi roomalainen silta. Ristiretkeläiset kutsuivat paikalla ollutta kaupunkia nimellä Lictera, mutta paikka hylättiin ristiretkien jälkeen.
Nykyisen Haderan perustivat vuonna 1890 Hovevei Zionin jäsenet Vilnasta, Kovnosta ja Riiasta tulleet siirtolaiset. Soista seutua vaivasi malaria, ja noin puolet Haderan juutalaisista siirtolaisista kuoli ensimmäisten 20 vuoden aikana. Edmond de Rothschild alkoi rahoittaa siirtokunnan kehittämistä vuodesta 1895 eteenpäin. Kehitystyöhön lukeutui esimerkiksi alueen soiden kuivattaminen ja eukalyptuspuiden istuttaminen. Eukalyptuksista tuli sittemmin kaupungin symboli. Lyddan ja Haifan välinen rautatie valmistui vuosina 1918 ja 1919, jolloin Hadera sai rautatieaseman. Haderan ja Petahin välinen maantie valmistui vuonna 1937, ja viimeiset suot kuivatettiin vuonna 1945, jolloin rakennettiin suuri merelle johtava kanaali. Kaupungin asukasluku vuonna 1898 oli ollut 152, ja vuonna 1948 se oli 11 819.
Haderan väestö kasvoi nopeasti Israelin itsenäisyyssodan jälkeen vuonna 1948. Vuonna 1968 kaupungissa oli 31 100 asukasta. Toisen intifadan aikana Haderassa tehtiin useita terrori-iskuja.
Talous.
Hadera on yksi Israelin pääasiallisista sitrushedelmien tuotantoalueista. Kaupungissa on myös huomattavaa teollisuutta. Paikallinen paperitehdas kattaa suuren osan paperin paikallisesta kysynnästä ja kaupungissa sijaitsee myös rengastehdas. Muihin teollisuuden osa-alueisiin lukeutuvat metalliteollisuus ja esimerkiksi sitrushedelmien jalostus. Kaupungissa sijaitsee myös Israel Electric Corporationin Orot Rabinin hiilivoimala. Hiilen käyttö aiotaan korvata tulevaisuudessa maakaasulla.
Väestö.
Haderan asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 93 973.
Daliyat al-Karmel

Daliyat al-Karmel () on pääasiassa druusien asuttama kaupunki ja hallinnollisesti paikallisneuvosto Israelissa Haifan hallintoalueella. Vuoden 2017 lopussa kaupungin asukasluku oli 17 201. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista suurin ja eteläisin.
Maantiede.
Daliyat al-Karmel sijaitsee nimensä mukaisesti Karmelvuorella noin 13 kilometriä Haifan kaupungista etelään. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista eteläisin.
Historia.
Nykyisen Daliyat al-Karmelin paikalla on ollut asutuskeskus jo ainakin keskiajalta lähtien. Nykyiset asukkaat polveutuvat pääasiassa kuitenkin 1600-luvulla alueella vaikuttaneen druusilaisen kuvernöörin Fakhr al-Dinin kaudella Libanonista tulleista siirtolaisista. Kirjailija Lawrence Oliphant asui kaupungissa vuosina 1882–1887. Kaupunki kasvoi nopeasti 1948–1949 käydyn Israelin itsenäisyyssodan jälkeen, ja vuonna 1968 kaupungissa oli 5 200 asukasta. Se sai kunnallisen paikallisneuvoston vuonna 1951. 
Kaupunkikuva ja nähtävyydet.
Daliyat al-Karmelissa on druusilaiselle pyhimykselle Abu Ibrahimille omistettu pyhättö. Druusit uskovat profeetta Elian sielun jälleensyntyneen Abu Ibrahimissa. Beit Oliphant eli Beit Druze oli kirjailija Lawrence Oliphantin asunto. Nykyisin rakennuksessa toimii Israelin asevoimien palveluksessa surmansa saaneiden druusien muistokeskus.
Väestö.
Daliyat al-Karmelin asukasluku vuoden 2017 lopussa oli 17 201. Kaupunki on Israelin druusien asutuskeskuksista suurin. Suurin osa kaupungin asukkaista on druuseja.
Leveänokkaharlekiinit

Leveänokkaharlekiinit (Calyptomenidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aikaisemmin heimon lajien katsottiin kuuluvan harlekiinien (Eurylaimidae) heimoon. Leveänokkaharlekiineja tavataan Saharan eteläpuoleisesta Afrikasta ja Kaakkois-Aasiasta. Väritykseltään heimon lajit ovat usein vihreitä. Leveänokkaharlekiinilajit syövät hyönteisiä.
BirdLifen luokittelun mukaan leveänokkaharlekiinien heimoon kuuluu 2 sukua ja 6 lajia.
Luettelo Suomen suurimmista säätiöistä 1973

Tässä luettelossa on lueteltu Suomen suurimmat osakkeita omistaneet säätiöt vuoden 1973 lopussa. Luettelossa ei ole niitä suuria säätiöitä, jotka omistivat lähes yksinomaan kiinteistöjä. 
Säätiöt on järjestetty taseen (omaisuustaseen) loppusumman mukaan. Luvut perustuvat kirjanpitoarvoihin. Tapana oli, että kiinteän omaisuuden arvo arvioitiin todellista alhaisemmaksi.
Luettelossa on mainittu, kumpaan liikepankkiin säätiö oli sidoksissa. Pankkien johtajat olivat usein edustettuina säätiöiden hallintoelimissä. Säätiöt omistivat pankkien ja niihin sidoksissa olleiden yritysten osakkeita.
Käärmeet (albumi)

Käärmeet on suomalaisen goottirockyhtye Mustan Paraatin toinen albumi, joka julkaistiin lokakuussa 1984. Levyn on tuottanut Jimi Sumén. Albumi on harvinaisuus ja edeltäjäänsä vähemmän arvostettu.
Vuonna 2017 Svart Records julkaisi albumista uusintapainoksen mustalla ja sinisellä vinyylillä.
Ammoniumperrenaatti

Ammoniumperrenaatti (NH4ReO4) on ammonium- ja perrenaatti-ionien muodostama epäorgaaninen ioniyhdiste. Ammoniumperrenaattia voidaan käyttää metallisen reniumin ja muiden reniumyhdisteiden valmistukseen sekä katalyyttinä.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Huoneenlämpötilassa ammoniumperrenaatti on väritöntä kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee veteen. Ammoniumperrenaatti on heikko hapetin.
Ammoniumperrenaattia valmistetaan reniumin jalostuksen yhteydessä hapettamalla reniumpitoisia malmeja ja käsittelemällä muodostuneita oksideja ammoniakkiliuoksella. Ammoniumperrenaatti voidaan pelkistää reniumdioksidiksi tai metalliseksi reniumiksi pelkistämällä vedyttämällä. Yhdisteestä valmistetaan myös muita reniumyhdisteitä.
Ritva Kovalainen

Ritva-Leena Kovalainen (s.1959 Hattula) on suomalainen valokuvataiteilija ja taiteilijaprofessori. Hän suoritti taiteen maisterin tutkinnon Taideteollisessa korkeakoulussa 1990. Kovalainen toimi saman oppilaitoksen (nyk. Aalto-yliopiston taiteiden ja suunnittelun korkeakoulu) valokuvauksen opettajana 1989-1994. Opetustyön jätettyään hän on työskennellyt taiteilijana ja tehnyt näyttelyitä, kirjoja ja elokuvia. 
Kovalaisen teosten teemana on useimmiten luonto ja ihmisen suhde luontoon. Luonnon itseisarvo, pyrkimys luonnon kunnioittamiseen, ja huoli ekologisen tasapainon horjumisesta ovat teemoja, jotka nousevat hänen töissään toistuvasti esiin.
Kovalainen tehnyt myös yhteistyöprojekteja Sanni Sepon kanssa. Projekteissaan he ovat syventyneet mm. metsämytologiaan, metsätalouden maisemallisiin, sosiaalisiin ja ekologisiin vaikutuksiin sekä luonnonmetsien erityispiirteisiin. Laajasti esillä ollut Puiden kansa -näyttely ja kirja käsittelivät suomalaista luonnonuskontoa, Metsänhoidollisia toimenpiteitä syventyi metsätalouden vaikutuksiin ja näytteyssä "Kultainen metsä" kuvallista vuoropuhelua kävivät suomalaiset aarniometsät ja Japanin šintolaisuus. Kovalaisen puuaiheisia kuvia on nähty myös mm. Sinebrychoffin taidemuseon "Puut ovat runoja"–näyttelyssä. 
Kovalainen on julkaissut yli kymmenen valokuvateosta, joista osa on tehty yhteistyössä muiden kassa. Kotimaan lisäksi hänen töitään on ollut esillä muun muassa Japanissa, Yhdysvalloissa ja eri puolilla Eurooppaa. Julkisia taideteoksia hän on toteuttanut Helsingin yliopiston Metsätieteiden taloon Viikin tiedepuistossa sekä Kemiönsaarelle vuonna 2016 valmistuneeseen Silva-päiväkotiin. 
Kovalainen on Taalintehtaan Norpas-festivaalin perustajia ja järjestäjä vuodesta 2012. Kovalainen on asunut vuodesta 1996 puolisonsa valokuvaaja Pekka Turusen kanssa Kemiönsaarella, ja heillä on kaksi lasta.
Kiautschou

Kiautschou oli Saksan keisarikunnan siirtomaa vuosina 1898–1914 keisarillisessa ja tasavaltalaisessa Kiinassa. Siirtomaa käsitti 552 neliökilometrin suuruisen alueen ja sen hallinnollinen keskus sijaitsi Qingdaossa ().
Yhdysvaltain opetusministeri

Yhdysvaltain opetusministeri () on Yhdysvaltain opetusministeriön johtaja, hallituksen jäsen ja järjestyksessä kuudestoista presidentin sijainen. Ministerin tehtäviin kuuluu presidentin avustaminen koulutukseen liittyvien lakien, ohjelmien ja aktiviteettien kanssa.
Nykyinen opetusministeri Linda McMahon aloitti virassaan 3. maaliskuuta 2025.
Leo Raivio

Leo Jukka Pekka Raivio (3. helmikuuta 1966 Espoo – 7. helmikuuta 2018 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Raivio kuului Q-teatterin perustajiin. Raivio on tunnettu veljensä Antti Raivion kirjoittamasta näytelmästä "Skavabölen pojat", joka nosti Q-teatterin maineeseen 1990-luvun alussa. Näytelmä kertoo veljesten omasta nuoruudesta, ja sen pohjalta on tehty myös elokuva "Skavabölen pojat". Raivio näytteli myös sivurooleja muiden muassa "Kotikatu"-televisiosarjassa ja "Onnen maa" -elokuvassa.
Raivio vetäytyi julkisuudesta 2000-luvun alkupuolella. Yleisradion tietojen mukaan hän sairastui tuolloin vakavasti. Raivio kuoli 7. helmikuuta 2018 sairaalassa 52-vuotiaana.
Raivio on haudattu Kauniaisten hautausmaalle Kauniaisiin.
Joni Ollikainen

Joni Ollikainen (s. 8. kesäkuuta 1992) on suomalainen näyttelijä, juontaja, rap-artisti ja musiikkituottaja. Hän esiintyi Mika Joenperän roolissa MTV3-kanavan "Salatut elämät" -sarjassa (2017-2018). Vuonna 2018 Ollikainen nähtiin nuorena Remu Aaltosena Suomen musiikkiteatterin Ganes-musikaalissa ympäri Suomea.
Vuoden 2020 lopulla Ollikainen ilmoitti Instagramissa julkaisevansa rap-musiikkia omalla nimellään, jossa oli myös tuottajan, sekä artistin roolissa. 
Vuonna 2021 Ollikainen toimi tuottajana ja biisinkirjoittajana ESM-artistille kappaleissa ”Takas tekstiin” ja ”Punainen lanka (feat. Gele)”, jotka julkaistiin Mörssi Recordsin kautta.
Vuonna 2022 Ollikainen ilmoitti Instagram-tarinassaan muuttavansa artistinimensä ”JON1:AM”-nimeen ja valitsi itselleen erillisen tuottajanimen ”JON1”. Hän myös toimi tuottajan roolissa ESM:n ja Gelen yhteiskappaleessa "Peliliikkeit", jonka julkaisi Mörssi Records.
Blonde (albumi)

Blonde, alkuperäiseltä nimeltään Boys Don't Cry ja toiselta nimeltään blond on yhdysvaltalaisen R&amp;B -laulaja Frank Oceanin toinen studioalbumi, jonka julkaisi Oceanin oma "Boys Don’t Cry" -levy-yhtiö ja XL Recordings yllätysjulkaisuna 20. elokuuta 2016. 
Ocean käsittelee albumin kappaleillaan omaa biseksuaalisuuttaan ja fanit olettavat, että Oceanin valinta kutsua albumia kahdella eri nimellä on viittaus hänen seksuaalisuuteensa. Albumi on tyyliltään kokeellisempi ja tunnelmallinen. Ocean käyttää albumilla myös autotune-efektiä ja Ocean tuotti albumin itse monien kuuluisien tuottajien, kuten Pharrell Williamsin ja James Blaken kanssa.
Albumin julkaisun yhteydessä julkaistiin myös "Boys Don't Cry" -aikakauslehti, joka sisälsi CD-levyn albumista. Albumin ainoa single, "Nikes" julkaistiin myös samana päivänä.
Vastaanotto.
Albumi sai paljon positiivista palautetta kriitikoilta. Aikakauslehti Time valitsi albumin vuoden 2016 parhaaksi albumiksi.
Absentia

Absentia on yhdysvaltalainen rikosdraamasarja, jonka on ohjannut Oded Ruskin. Sen esittäminen aloitettiin Sonyn omistamalla AXN-kanavalla 25. syyskuuta 2017. Ensimmäisen kauden kaikki 10 jaksoa julkaistiin Yhdysvalloissa "Amazon Video" -palvelussa 2. helmikuuta 2018.
Juoni.
FBI-agentti Emily Byrne ("Stana Katic") on Bostonissa majailevan sarjamurhaajan jäljillä, kunnes yhtäkkiä katoaa jälkiä jättämättä. Pitkän etsinnän jälkeen hänet julistetaan kuolleeksi. Kuuden vuoden jälkeen hänet löydetään mökistä keskellä metsää ilman muistia mitä on tapahtunut näiden vuosien aikana. Palattuaan elävien kirjoihin Emily huomaa olevansa epäilty useisiin murhiin, eikä elämä siviilissäkään onnistu, kun entinen aviomies on löytänyt uuden vaimon itselleen.
Tuotanto.
Sarjan ensimmäinen kausi kuvattiin Euroopassa Bulgariassa.
Ensiesitys.
Absentian ensiesitys tapahtui kesäkuussa 2017 Monte Carlon televisiofestivaaleilla ("The 57th Monte Carlo Television Festival").
Gadoliniumgalliumgranaatti

Gadoliniumgalliumgranaatti (GGG, Gd3Ga5O12, "gadoliniumgalliumoksidi") on keinotekoinen silikaattimineraali, joka kuuluu granaattien ryhmään. Se sisältää harvinaista maametallia gadoliniumia ja puolijohde galliumia. Sitä käytetään joissakin teknillisen optiikan ja lasertekniikan sovellutuksissa sekä keinotimanttina koruteollisuudessa. Siihen voidaan doupata muita harvinaisia maametalleja ja käyttää materiaalia muiden granaattikiteiden kasvatusalustana. GGG:tä tutkittiin 1970- ja 1980-luvuilla käytettäväksi tietokoneiden magneettisissa kuplamuisteissa.
Bestum

Bestum on asuinalue Oslossa Ullernin kaupunginosassa Skøyenin länsipuolella.
Alueelle alkoi muodostua asutusta 1870, kun sinne tuli rautatie. Asema lakkautettiin 1973. Asutus levisi pohjoiseen, kun Lilleakerbanen avattiin 1919. Alue jakautuu kahteen osaan, jotka ovat Nedre Bestum ja Øvre Bestum.
Nimi Bestum esiintyy joskus muodossa Bestun. Se on peräisin keskiajalta, ja dokumentoitua tietoa on vuodesta 1277.
Bestumissa on bunkkeri Festung Furulund eli Furulundin bunkkeri, jossa oli toisen maailmansodan aikana saksalaisten miehittäjien yhteyskeskus. Sieltä Gestapo-päällikkö Heinrich Fehlis pakeni Porsgrunniin.
Bestum Vel -kyläyhdistys on perustettu 1892.
Umboisaari

Umboisaari, joka tunnetaan myös nimillä Rooke ja Siassi, on Bismarckin saariryhmään kuuluva vulkaaninen saari. Se sijaitsee Papua-Uuden-Guinean ja Uuden-Britannian saaren välissä. Sen korkeus on 1 548 metriä. Umboi on holokonikompleksitulivuori, joka ei ole vielä purkautunut.
Umboin asukkailla ei ole paljon nykytekniikkaa käytössä ja heidän asutuksensa ovat melko alkukantaisia. Saarella on lentokenttä, joka ei ole kovassa käytössä. Toisen maailmansodan aikana yhdysvaltalaiset kutsuivat Umboita nimeltä Rooke.
Saarella uskotaan olevan lentoliskoja, joiden vuoksi se on tullut kuuluisaksi. Jotkut saaren asukkaista väittävät nähneensä liskoja, joita he kutsuvat nimellä "ropen".
Ponte in Valtellina

Ponte in Valtellina on kunta ("comune") Sondrion maakunnassa Lombardian alueella Italiassa. Kunta sijaitsee noin 100 km koilliseen Milanosta ja noin 9 km itään Sondriosta. Kunnan asukasluku oli 2 222 (31.12.2014) ja pinta-ala 69,5 km².
Ponte in Valtellinan naapurikunnat ovat Castello dell’Acqua, Chiuro, Montagna in Valtellina, Piateda, Teglio, Tresivio ja Valbondione.
Mäkihyppy talviolympialaisissa 2018 – miesten normaalimäki

Talviolympialaisten 2018 miesten normaalimäen mäkihyppykilpailu järjestettiin Alpensia Ski Jumping Centressä 8.–10. helmikuuta 2018.
Tulokset.
Karsinta.
Karsintojen 50 parasta jatkoi finaaliin.
Kilpailu.
Loppukilpailu alkoi 10. helmikuuta kello 21:35.
Vuoden miessolistin Emma-palkinto

Vuoden miessolistin Emma-palkinto oli yksi Musiikkituottajat – IFPI Finlandin vuosittain jakamista musiikkialan Emma-palkinnoista. Palkinto jaettiin ensimmäisen kerran vuonna 1983, jolloin palkinnon voitti Matti ja Teppo ja viimeisen kerran vuonna 2020, jolloin palkinnon voitti Lauri Tähkä.
Vesa-Matti Loiri voitti palkinnon useammin kuin kukaan muu, yhteensä kolme kertaa. Kahdesti palkinnon voittivat Antti Tuisku, Ismo Alanko, J. Karjalainen, Kari Tapio, Kirka ja Samuli Edelmann.
Vuoden artistin Emma-palkinto korvasi tämän palkinnon vuoden 2021 Emma-gaalasta alkaen.
Voittajat ja ehdokkaat.
Listassa vuosi tarkoittaa sitä vuotta, minkä vuoden miessolistina artisti palkittiin. Palkinnot jaettiin seuraavana vuonna.
Jukka Ruukki

Jukka Markus Johannes Ruukki (s. 27. joulukuuta 1964 Helsinki) on suomalainen päätoimittaja.
Jukka Ruukki syntyi piiripäällikkö Risto Ruukin ja lehtori Kaija Komsin perheeseen. Ruukki tuli ylioppilaaksi 1983 ja valmistui valtiotieteen maisteriksi Helsingin yliopistosta 1996. Hän oli "Tiede-lehden" toimittaja 1996–2005, lehden päätoimittajaksi hänet nimitettiin vuonna 2006. Ruukki seurasi tehtävässä Tuula Koukkua. Ennen lehtiuraansa Ruukki työskenteli tiedetoimittajana muun muassa Yleisradion palveluksessa.
Azali Assoumani

Azali Assoumani (s. 1. toukokuuta 1959) on Intian valtamerellä sijaitsevan Komorien liiton eli Komorien saaristovaltion presidentti. Hänen nykyinen virkakautensa on alkanut vuonna 2015. Hänen kaksi edellistä virkakauttaan olivat vuosina 1999–2002 ja 2002–2006. 
Assoumani on opiskellut upseeriksi Marokossa, erikoistuen laskuvarjojääkäriksi vuosina 1977–1980. Hän on saanut jatkokoulutusta Ranskassa vuonna 1996. Assoumanin ensimmäinen virkakausi alkoi vallankaappauksella, jossa hän syrjäytti edeltäjänsä Tadjidie Ben Said Massoundeltin. 
Vuoteen 2018 saakka Komorien perustuslain mukaan maan presidettiyden piti kiertää kaikkien kolmen pääsaaren, Anjouanin, Moheliin ja Grande Comoren välillä, virkakauden ollessa viisi vuotta. Perustuslakia kuitenkin uudistettiin siten, että Assoumani saattoi asettua ehdokkaaksi myös vuoden 2019 vaaleissa. Hän voitti vaalit ensimmäisellä kierroksella saaden 60,7 % äänistä. Vaaleissa oli kolmetoista ehdokasta. 
Toukokuussa 2022 Azali Assoumani sai Continental Distinction of the Africanity Trophyn Marokon Komorien suurlähetystöstä.
Kari Väisänen

Kari Pekka Juhani Väisänen (s. 14. toukokuuta 1958 Joensuu) on suomalainen viestintä- ja tiedotusalan yritysjohtaja, joka toimi pitkään journalistina.
Väisänen syntyi metsänhoitaja Martti Väisäsen ja opettaja Maila Nikkasen perheeseen. Hän tuli ylioppilaaksi 1978 ja valmistui filosofian kandidaatiksi 1987. Väisänen oli "Karjalan Maan" uutistoimittaja 1982–1984, "Karjalaisen" maa- ja metsätaloustoimittaja 1984–1987 sekä "Etelä-Saimaan" taloustoimittaja 1987–1988 ja päätoimittaja 1992–1995. Keskuskauppakamarin tiedotuspäällikkönä ja "Kauppakamarilehden" päätoimittajana hän työskenteli 1988–1991, ulkomaankauppaministeriön erityisavustajana 1991–1992 ja STT:n toimitusjohtajana ja päätoimittajana 1996–1999. Väisänen oli Suomen Business Viestintä -yhtiön toimitusjohtaja ja päätoimittaja 1999–2001, Alma Median Business Information Groupin kehitysjohtaja 2001–2003, Baltic News Servicen toimitusjohtaja 2003–2006 ja "Hämeen Sanomien" päätoimittaja 2006–2007. Vuonna 2007 hänet nimitettiin Taloudellisen tiedotustoimiston toimitusjohtajaksi.
Raija Paalanen

Raija Helena Paalanen (2. lokakuuta 1930 Jyväskylä – 26. lokakuuta 2002) oli suomalainen näyttelijä. Hän teki pääosan taiteellisesta urastaan Hämeenlinnan kaupunginteatterissa.
Elämä ja ura.
Paalasen vanhemmat olivat Toivo ja Lyyli Paalanen. Hän esiintyi suomalaisissa elokuvissa lapsiavustajana. Ammattimaisen näyttelijän uransa Paalanen aloitti Riihimäen Teatterista, johon hänellä oli kiinnitys 1963–1965. Elämäntyönsä hän teki Hämeenlinnan kaupunginteatterissa, jossa hän aloitti 1965.
Paalanen näytteli mittavan teatteriuransa ohella muutaman elokuvaroolin, joista merkittävin on naispääosa elokuvassa "Räpsy &amp; Dolly eli Pariisi odottaa". Hänen teatteriroolejaan olivat muun muassa Mamma ("Kissa kuumalla katolla") ja Linnea ("Kivenpyörittäjän kylä"). Uransa alkuvuosina Paalanen näytteli muun muassa papinrouva Salpakaria näytelmässä "Täällä Pohjantähden alla I".
Vuonna 1974 julkaistussa näyttelijämatrikkelissa Paalanen kuittaa teatteriroolinsa ytimekkäästi yhdellä sanalla: "paljon".
Uskelanjoen vesistö

Uskelanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 25) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Uskelanjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 566,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,6 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Vähäjoen valuma-alue (25.009)
* Uskelanjoen yläosan alue (25.002)
* Kurajoen valuma-alue (25.004)
* Hossilankrotin valuma-alue (25.005)
* Syväojan valuma-alue (25.006)
* Rekijoen valuma-alue (25.003)
* Terttilänjoen valuma-alue (25.007)
* Hitolanjoen valuma-alue (25.008)
Halikonjoen vesistö

Halikonjoen vesistö (vesistöaluetunnus 26) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Halikonjoki laskee Saaristomereen Halikonlahdella. Vesistöalueen pinta-ala on 306,57 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Kuusjoen alaosan alue (26.002)
* Vaskionjoen valuma-alue (26.004)
* Kuusjoen yläosan valuma-alue (26.003)
* Viepjoen valuma-alue (26.005)
Andrei Alén

Andrei Alén (s. 1981) on suomalainen näyttelijä ja käsikirjoittaja.
Alén näytteli Rahikaista Aku Louhimiehen elokuvassa "Tuntematon sotilas" (2017). Hän omistaa Louhimiehen kanssa tuotantoyhtiö Backmann &amp; Hoderoffin, joka on tuottanut muun muassa Louhimiehen ohjaaman ja Alénin ja Louhimiehen käsikirjoittaman televisiosarjan "Konflikti".
Alén syntyi Helsingissä ja varttui Lontoossa. Hän aloitti näyttelemisen Ylioppilasteatterissa, jonka jälkeen hän opiskeli näyttelemistä Lahden kansanopistossa. Tämän jälkeen hän pääsi opiskelemaan Lontoon East 15 Acting Schooliin.
Alénilla on vaikea lukihäiriö, mikä ei estä häntä työskentelemästä käsikirjoittajana.
Hänen isänsä on ralliautoilija Markku Alén. Myös hänen veljensä Anton Alén on rallikuski.
Hirvijoen vesistö

Hirvijoen vesistö (vesistöaluetunnus 29) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Hirvijoki laskee Saaristomereen Halkkoaukkoon. Vesistöalueen pinta-ala on 283,63 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,03 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Maskunjoen valuma-alue (29.008)
* Kuuvajoen valuma-alue (29.004)
* Fatijoen valuma-alue (29.005)
* Hirvijoen keskiosan alue (29.002)
* Paistanojan valuma-alue (29.006)
* Hirvijoen yläosan alue (29.003)
* Hoosojan valuma-alue (29.007)
Mynäjoen vesistö

Mynäjoen vesistö (vesistöaluetunnus 30) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Mynäjoki laskee Saaristomereen Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 288,43 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Mietoisten alue (30.002)
* Mahalojan valuma-alue (30.009)
* Mynäjoen keskiosan alue (30.003)
* Mäkäränojan valuma-alue (30.005)
* Takkulanojan valuma-alue (30.006)
* Palo-ojan valuma-alue (30.008)
* Mynäjoen yläosan valuma-alue (30.004)
* Raasinjoen valuma-alue (30.007)
Laajoen vesistö

Laajoen vesistö (vesistöaluetunnus 31) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Laajoki laskee Saaristomeren Mynälahteen. Vesistöalueen pinta-ala on 392,78 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 2,03 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Kylmänvainionojan valuma-alue (31.009)
* Laajoen keskiosan alue (31.002)
* Viljalanojan valuma-alue (31.004)
* Lemminojan valuma-alue (31.005)
* Suojoenojan valuma-alue (31.008)
* Isonsillanjoen valuma-alue (31.006)
* Laajoen yläosan alue (31.003)
* Korpiojan valuma-alue (31.007)
Lapväärtinjoen vesistö

Lapväärtinjoen vesistö (vesistöaluetunnus 37) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Isojoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 1098,05 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,2 %.
Vesistöalueen toisessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Lapväärtinjoen keskiosan alue (37.02)
* Kärjenjoen valuma-alue (37.06)
* Karijoen valuma-alue (37.04)
* Isojoen valuma-alue (37.03)
* Heikkilänjoen valuma-alue (37.05)
Teuvanjoen vesistö

Teuvanjoen vesistö (vesistöaluetunnus 38) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Teuvanjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 542,45 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,08 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Molnån valuma-alue (38.004)
* Peninluoman valuma-alue (38.009)
* Teuvanjoen keskiosan alue (38.002)
* Rääsynluoman valuma-alue (38.005)
* Varsalanluoman valuma-alue (38.008)
* Teuvan alue (38.003)
* Teuvanjoen yläosan valuma-alue (38.006)
* Majaluoman–Riipinluoman valuma-alue (38.007)
Närpiönjoen vesistö

Närpiönjoen vesistö (vesistöaluetunnus 39) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Närpiönjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 991,92 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,4 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Molnåbäckenin valuma-alue (39.009)
* Närpiönjoen keskiosan alue (39.002)
* Lillån valuma-alue (39.008)
* Svartskobäckenin valuma-alue (39.006)
* Närpiönjoen yläosan alue (39.003)
* Kestiluoman–Lintuluoman valuma-alue (39.007)
* Levajoen–Kyläjoen alue (39.004)
* Levalammen tekojärven valuma-alue (39.005)
Maalahdenjoen vesistö

Maalahdenjoen vesistö (vesistöaluetunnus 40) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Maalahdenjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 499,75 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,05 %.
Yleistä.
Vesistöalueen jako.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Storsjobäckenin valuma-alue (40.009)
* Maalahden alue (40.002)
* Ribäckenin valuma-alue (40.008)
* Pannbäckenin alue (40.004)
* Murtojoen alue (40.003)
* Korslombäckenin valuma-alue (40.007)
* Madesjoen valuma-alue (40.005)
* Sarvijoen valuma-alue (40.006)
Vesistöalueen maankäyttö.
Vesistöalueen maankäyttö on seuraavanlaista. Valuma-alueesta on metsämaata, avoimia kangasmetsiä ja kalliomaita 78,4 %, maatalousalueita 15,3 %, kosteikkoja ja soita on 3,2 % ja rakennettuja alueita on 2,9 %. Maa-alueiden lisäksi on vesistöinä 0,2 %.
Laihianjoen vesistö

Laihianjoen vesistö (vesistöaluetunnus 41) on Suomen päävesistöalue, jonka laskujoki Laihianjoki laskee Selkämereen. Vesistöalueen pinta-ala on 506,49 neliökilometriä. Alueen järvisyys on 0,33 %.
Vesistöalueen kolmannessa jakovaiheessa on seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy ylempänä sijaitsevaan vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä niin, että ylin yhtyy lähempänä alajuoksua :
* Karkkimalan alue (41.002)
* Päkinluoman valuma-alue (41.009)
* Laihian alue (41.003)
* Sahanluoman valuma-alue (41.008)
* Kyläinpään alue (41.004)
* Haisuluoman valuma-alue (41.007)
* Tuurinluoman valuma-alue (41.006)
* Laihianjoen yläosan valuma-alue (41.005)
Storm (SuRien kappale)

Storm on brittiläisen laulajan SuRien esittämä kappale, jolla hän edusti Isoa-Britanniaa vuoden 2018 Eurovision laulukilpailussa.
Kappale kilpaili Euroviisujen finaalissa, jossa se sai 48 pistettä ja saavutti sijan 24.