tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Bohuslän

Bohuslän on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Bohuslänin pinta-ala on 4 447,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 290 756 asukasta, joten väestötiheys oli 65,4 asukasta neliökilometriä kohti.
Bohusläniä rajoittavat Skagerrak ja Norja sekä maakunnista Dalsland ja Länsi-Götanmaa. Se kuului Norjaan vuoteen 1658 asti, jolloin Roskilden rauha astui voimaan. Bohuslän tunnetaan kalastuksesta, merisuolakylvyistä sekä kallioista.
Maakunnan keskuskaupunkina toimii vuonna 1498 perustettu Uddevalla. Alueen korkein kohta on Björnerödspiggen, joka kohoaa 222 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Bullaresjöarna, 19 km².
Bohuslänissä on varsin aurinkoinen ilmanala ja leudonlämmin, miellyttävä ilmasto. Nämä tekevät seudusta puoleensavetävän rannikon. Maakunnan talouselämää hallitsee läheinen suurkaupunki Göteborg etelässä. Göteborgin ja Norjan pääkaupungin Oslon väliset pääliikenneväylät kulkevat Bohusläänin lävitse. Alueen luonto ja erityisesti vaellusreitti "Bohusleden" tuo matkailijoita.
Isolehtilehmus on ruotsinkieliseltä nimeltään "bohuslind". Tämä puulaji kasvaa harvinaisena rannikon läheisyydessä Kaakkois-Norjassa ja Lounais-Ruotsin Bohuslänissä.
Historia.
Maakunnan rannikolla sijaitsevat Bohusläänin kalliomaalaukset.
Norjan kuningas Harald Kaunotukka liitti seudut maahansa yhdistäessään Norjan vuoden 870 tienoilla. 1200-luvulta eteenpäin on seutu eri muodoissaan tunnettu Bohuslänin nimellä. Kalmarin unionin hajotessa siitä tuli osa Tanska-Norjan valtakuntaa ja Ruotsiin se liitettiin Roskilden rauhan tuloksena 1658.
Bohuslän oli 1349 yksi mustan surman pahiten koettelemia alueita. Noin puolet väestöstä menehtyi lyhyessä ajassa ja suuri osa maatiloista jäi tyhjilleen. Lisäksi Pohjois-Euroopan ilmasto oli 1300- ja 1400-luvuilla varsin kylmä, mikä hidasti väestönkasvua. Maatalous palasikin alueella kokonaan ennalleen vasta 1600-luvulle tultaessa.
Meren rannalla sijaitsevan Bohuslänin talous koki nousukausia aina sillikantojen runsastuessa. Erityisen hyvä kausi oli 1500-luvun loppupuolella, jolloin silliä nostettiin vuosittain satojatuhansia tonneja ja Tanska keräsi sievoiset voitot kalastuksen veroista ja tulleista. Myös vielä Ruotsin vallan aikaan 1700-luvun loppupuolella suuret silliparvet lisäsivät maakunnan vaurautta. Syntyi paljon uusia kalastajakyliä, ja samaan aikaan maisema muuttui kun paljon metsiä hakattiin asuintalojen, veneiden ja kalanjalostuslaitosten rakentamista varten. Jäljelle jäi paljaaksi hakattuja kallioita, jotka vieläkin antavat leimansa maisemille, vaikkakin toisaalta sisämaa on uudelleenmetsittynyt voimakkaasti 1900-luvun alusta lähtien.
Kunnat.
Pohjoisesta etelään lueteltuina maakuntaan kuuluvat seuraavat kunnat:
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Bohuslänissä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 290 756 asukasta, jotka kaikki asuivat Länsi-Götanmaan läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.
Blekinge

Blekinge on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Blekingen pinta-ala on 2 918,9 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 152 979 asukasta, joten väestötiheys oli 52,4 asukasta neliökilometriä kohti.
Alueeltaan Blekinge vastaa samannimistä Blekingen lääniä. Etelässä ja idässä maakunta rajoittuu Itämereen. Blekingen naapurimaakunnat ovat lännessä Skåne ja pohjoisessa Småland. Blekinge kuului Tanskalle vuoteen 1658 asti, jolloin se liitettiin Ruotsiin Roskilden rauhassa.
Blekingessä on viisi kuntaa, jotka ovat:
Näiden kuntien keskustaajamista Karlshamn, Karlskrona, Ronneby ja Sölvesborg ovat entisiä kaupunkeja, ja Olofström on entinen kauppala.
Blekingessä on 950 järveä, 12 jokea ja 800 saarta. Suurin järvi on nimeltään Halen. Maakunnan korkein kohta on Boafallsbacke, joka kohoaa 180 metrin korkeuteen. Maakuntalintu on pähkinänakkeli.
Blekingessä on monipuolista teräs-, tekstiili- ja koneteollisuutta. Maataloudessa viljellään perunaa, sokerijuurikasta ja viljaa. Alue on tunnettua urheilukalastusseutua, jonka keskuksena toimii Mörruminjoki.
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Blekingessä oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 152 979 asukasta, jotka kaikki asuivat Blekingen läänissä. Blekingen lääni kuuluu kokonaan Blekingen maakuntaan.
Historia.
Blekingestä Vångin kylän läheltä Västra Vångista on löytynyt maahan kaivettuja vanhoja roomalaisaikaisia kultaesineitä. Ensimmäiset löydöt tehtiin 1865, jolloin lapioon osui harvinaisen suuri viikinkiajan koru- ja raha-aarre. Vuonna 2004 löytyi ojitustöissä kelttiläistyylinen pronssinaamio. Blekingen museo kiinnostui löydöistä, ja vuonna 2012 alettiin selvittää, löytyisikö metalliesineitä lisää, ja maatutkilla löytyi muun muassa litteitä kultaesineitä, joiden on tulkittu osoittavan että asukkaita on ollut Rooman armeijan palveluksessa, ja palkaksi saamiaan kultarahoja he ovat takoneet uuteen muotoon. Löytöihin kuuluu myös viisi pronssipatsasta ja pronssiesineiden katkelmia.
Alueen löydöt on ajoitettu ajanlaskun alun tienoilta varhaiskeskiajalle. Löytöpaikka Västra Vång on edullinen sijaintinsa vuoksi. Löydöt on kaivettu esiin kukkulalta, jonka arvioidaan olleen palvontapaikka. Esineet tulevat näytteille Blekingen museoon.
Suomalaisväestö.
Suomesta siirrettiin vuosina 1681–1682 Blekingen seudulle ja Smoolantiin tuhat suomalaista merisotilasta. Syynä oli Ruotsin laivaston väentarve ja toisaalta halu ruotsalaistaa Tanskalta vallattu alue.
Viestimet.
Seudun verkkopaikallislehti on BLT/Sydöstran, joka muodostui kun Blekinge läns tidning osti Sydöstran-lehden 2003 ja lehdet perustivat yhteisen verkkosivun 2011.
Maitohappo

Maitohappo (C3H6O3 eli "2-hydroksipropaanihappo", rakennekaava CH3CHOHCOOH) on karboksyylihappo. Sitä vastaava anioni on "laktaatti" ja sen suolat "laktaatteja" kuten esimerkiksi natriumlaktaatti (C3H5NaO3). Maitohappomolekyylillä on kaksi enantiomeeria: D-maitohappo eli D(-)-maitohappo ja L-maitohappo eli L(+) -maitohappo. Nämä molekyylit ovat toistensa peilikuvia. D-maitohappo kiertää tasopolarisoidun valon värähdystasoa myötäpäivään ja L-maitohappo vastapäivään. Maitohappo on muiden karboksyylihappojen tavoin heikko happo ja sen happovakion arvo on 1,32·10-4 mol/l.
Maitohappoa käytetään säilöntäaineena ja happamuudensäätöaineena E-koodilla E 270. Sitä valmistetaan kemiallisesti tai maitohappobakteereilla hiilihydraateista. Säilövä vaikutus johtuu pääosin pH:n alenemisesta.
D-maitohappo.
D-maitohappoa on esimerkiksi hapankaalissa sekä hapanmaitotuotteissa kuten piimässä ja jogurtissa. Sitä muodostuu maitohappokäymisessä, jossa maitohappobakteerit muuttavat hiilihydraatteja, esimerkiksi maidon laktoosia maitohapoksi.
L-maitohappo ihmisessä.
L-maitohappo on toinen maitohappomolekyylin kahdesta optisen isomerian rakenteesta. L-maitohappoa muodostuu muun muassa lihaksissa.
Dalsland

Dalsland (, latinalaiselta nimeltään "Dalia") on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Dalslandin pinta-ala on 3 708,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 49 709 asukasta, joten väestötiheys oli 13,4 asukasta neliökilometriä kohti.
Dalsland rajoittuu Bohuslänin sekä Värmlannin maakuntiin, Länsi-Götanmaahan, Norjan valtioon ja Vänern-järveen.
Dalslandin suurin ja samalla ainoa kaupunki on Åmål. Maakunnan korkein kohta on Baljåsen, joka kohoaa 302 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Vänern. Maakuntalintuna toimii korppi.
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Dalslandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 49 709 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
C.S.I. New York

C.S.I. New York ("CSI: NY") on yhdysvaltalainen poliisisarja, jota esitettiin ensi kerran televisiossa 24. syyskuuta 2004. "C.S.I. New York" ja "C.S.I. Miami" ovat suositun "C.S.I."-poliisisarjan spin-off-sarjoja. Sarjan sadas jakso esitettiin Yhdysvalloissa marraskuussa 2008. Suomessa sarjaa on esittänyt MTV3.
Sarjassa seurataan New Yorkin poliisilaitoksen rikosteknisen tutkijaryhmän työtä. Alkuperäisen "C.S.I."-formaatin tavoin sarjassa keskitytään rikospaikkatutkintaan, kuulusteluihin, sekä jonkin verran myös päähenkilöiden yksityiselämään.
Kuudennella tuotantokaudella esitetään kolmiosainen jakso, jossa on ensi kertaa mukana "C.S.I. New Yorkin" ryhmän lisäksi alkuperäisen "C.S.I:n" ja "C.S.I. Miamin" tutkijat.
"C.S.I. New Yorkin" tunnusmusiikkina on The Whon ”Baba O’Riley”.
Sarja päättyi 22. helmikuuta 2013 yhdeksänteen kauteen.
Sarjan kaikki yhdeksän kautta ovat tulossa katsottavaksi Elisa Viihde Viaplay -suoratoistopalveluun 9.2.2022.
Nummenkylä (Järvenpää)

Nummenkylä on Järvenpään 11. kaupunginosa ja sijaitsee kaupungin pohjoisosassa. Vuoden 2014 lopussa kaupunginosaan kirjattiin 1 947 asukasta.
Se rajoittuu etelässä Vähänummentiehen, lännessä Puurtajankadun alueeseen ja pohjoisessa sekä idässä Tuusulan kunnanrajaan. Nummenkylä on Järvenpään keskustasta noin neljä kilometriä pohjoiseen. 
Palvelut.
Nummenkylässä on huoltoasema St1. Nummenkylässä on päiväkoti, ja lähimmät ala-asteen koulut ovat Anttilan koulu ja Saunakallion koulu, lähin yläaste on Koivusaaren koulu. Lukio löytyy noin kolmen kilometrin päästä Pajalasta. Liikuntapaikkoja Nummenkylässä ovat muun muassa Paavonpolun pururata sekä kaupunginosan keskellä oleva kenttä, joka jäädytetään luistelijoita varten.
Nummenkylää lähin rautatieseisake on Purolan rautatieseisake, ja kohtalaisen lähellä on myös Lahden moottoritien liittymä ja sen yhteydessä oleva Haarajoen asema Lahden oikoradan varrella.
Länsinummen alue.
Nummenkylän pohjoisosaan on rakennettu Länsinummen alueen taloja, mikä synnyttää osaltaan uutta asuinaluetta.
Nummenkylän naisvankila.
Alue rakennettiin vuonna 1883 reservikomppanian koulutus- ja harjoituspaikaksi. Harjoituskentät sijaitsivat Vanhan valtatien länsipuolella nummimaastossa, jossa nyt on osittain omakotiasutusta. Reservikomppanian aikoina vankila-alueella oli kaikkiaan 11 rakennusta. Muun muassa presidentti Svinhufvud oli ollut oppilaana Nummenkylässä. Reservikomppaniat lakkautettiin Suomessa 1902. 
Rakennukset siirtyivät suojeluskuntien käyttöön päällystön koulutuspaikaksi, ja sota-aikana ne olivat Puolustusvoimien käytössä. Sodan jälkeen vuonna 1948 Keravan vankilan naisosasto siirtyi joksikin aikaa Nummenkylään, josta se muutti aikanaan Hämeenlinnaan. 
Nykyisin yksityiskäytössä oleva alue on suojelukohde. Se on saneerattu vuosina 2003–2007 ja tunnetaan Nummenkylän naisvankilana. Vuonna 2008 Nummenkylän naisvankilan alueella ollut tulipalo tuhosi entisen myymälä- ja varastorakennuksen. Alueella toimii nykyään aktiivinen asukasyhteisö.
Endorfiinit

Endorfiinit tai endomorfiinit (engl. "endogenous morphines", ’sisäsyntyiset morfiinit’) ovat keskushermostossa esiintyviä hormoneja eli elimistön itse tuottamia välittäjäaineita, joiden tärkein tehtävä on lievittää kipua. Endorfiinit aiheuttavat myös hyvänolon tunnetta, vähentävät nälän tunnetta ja vaikuttavat myös hengitykseen sekä sydämen ja suolen toimintaan. Endorfiinien vaikutus ajoittuu niiden opioidireseptoreihin sitoutumiseen.
Endorfiinit ovat rakenteeltaan polypeptidejä eli 16–30 aminohapon pituisia ketjuja. Kaikki tunnetut endorfiinit ovat kolmen esimuodon eli pro-opiomelanokortiinin, proenkefaliinin ja prodynorfiinin pilkkoutumistuotteita. Aivolisäke valmistaa noin tusinan verran endorfiineja. Endorfiineja ovat esimerkiksi alfa-endorfiini, beeta-endorfiini ja gamma-endorfiini.
Elimistö tuottaa endorfiineja etenkin unen aikana ja suurin osa elimistön endorfiinituotannosta tapahtuukin kello kahden ja neljän välisenä aikana. Endorfiineja vapautuu myös esimerkiksi mielimusiikin kuuntelun, nauramisen, itkemisen ja seksin yhteydessä. Myös auringonpaiste ja voimakkaat mausteet sekä kaakao lisäävät endorfiinien eritystä. Myös syöminen, kipu ja päihteet vapauttavat endorfiinia elimistöön. 
Osa ihmisistä erittää endorfiinia myös pitkäkestoisen liikunnan yhteydessä. Aivojen endorfiinituotannon merkittävä voimistuminen edellyttää useimmilla ihmisillä äärimmäisen raskasta HIIT-typpistä treeniä. ”Endorfiinihumalan” käsite (engl. ”"runner’s high"”) tarkoittaa liikunnan yhteydessä kohoavien endorfiinitasojen aiheuttamaa hyvänolontunnetta. Endorfiinihumala liitetään etenkin juoksuun. Termi kehitettiin 1970-luvulla, kun havaittiin, että liikunta lisää veren endorfiinitasoja. 2010-luvulla on alettu saada näyttöä siitä, että liikunnan jälkeinen euforia johtuu yleensä pääasiassa elimistön kohonneista serotoniini- ja noradrenaliini-pitoisuuksista. 
Masennusta torjuvat hormonit.
Jos siis kokee liikunnasta aiheutuvaa euforiaa, johtuu se todennäköisemmin siitä, että elimistössäsi on liikunnan hetkellä enemmän serotoniinia ja noradrenaliinia.
Vuonna 2008 kyettiin osoittamaan mittausten avulla, että liikunta nostaa myös aivojen endorfiinipitoisuutta. Kovatehoinen HIIT-intervalliharjoittelu vapauttaa aivoissa eniten endorfiineja. Endorfiinitason nousu liikunnan seurauksena on kuitenkin hyvin yksilöllistä
Beta-endorfiini on 18–33 kertaa voimakkaampaa kuin morfiini.
In Bloom

In Bloom on grungeyhtye Nirvanan kappale, josta on julkaistu kaksi versiota. Siitä on myös tehty kaksi videota. Ensimmäisen version julkaisi vuonna 1990 yhtyeen alkuperäinen levy-yhtiö Sub Pop musiikkivideona. Toinen versio julkaistiin vuoden 1991 menestysalbumilla "Nevermind" ja Euroopassa myös singlenä vuonna 1992. Sub Pop -versio kuullaan Nirvanan "With The Lights Out" -box-setin DVD-puolelta vuodelta 2004. Kurt Cobainin elämäkerran kirjoittaja Charles Crossin mukaan kappale kertoo Cobainin ystävästä Dylan Carlsonista.
Kappaleen musiikkivideossa Nirvana esittää Beatles-yhtyettä esiintymässä "The Ed Sullivan Show'ssa" vuonna 1964. Kappaleen video voitti palkinnon vuonna 1993 MTV Video Music Awardseissa "Parhaasta vaihtoehtovideosta". Singlen B-puolina kuultiin kappaleet "Sliver (live)", ja "Polly (live)".
Kyō

Kyō (, s. 16. helmikuuta 1976 Kioto, Japani) on ollut japanilaisen rockyhtye Dir en greyn vokalisti, sanoittaja ja keulakuva yhtyeen aloittamisesta asti 1997. Hän laulaa myös yhtyeessä Sukekiyo. Aiemmin hän oli La:Sadie:in keulakuva, jonka aikana hän jo kirjoitti muutamia Dir en greyn kappaleita. Hän on sanoittanut suurimman osan Dir en greyn kappaleista ja säveltänyt muutaman. Useat hänen kappaleistaan käsittelevät Japanin yhteiskunnallisia ongelmia, seksiä, väkivaltaa ja muita tabuja. Kyō on myös tiettävästi toiminut mallina, ja hän julkaissut muutamia sooloalbumeita ja runokokoelmia.
Kyōn sävelskaalat ovat monipuoliset, hänen äänensä ylettyy pehmeistä sävelistä matalaan karjumiseen. Hänellä on lähes viiden oktaavin ääniala. Hänen lavaesiintymisensä ei aina ole kovin energistä, mutta se sisältää paljon šokkielementtejä kuten tekoverta ja teko-oksennusta. Kyō on tunnettu myös itsensä vahingoittamisesta lavalla. Usein hän joko raapii ja puree tai hakkaa itseään mikrofonilla tai nyrkein. Keikat ovat välillä johtaneet Kyōn joutumiseen sairaalaan kuulo- ja äänihuuliongelmien takia.
Matka maan keskipisteeseen

Matka maan keskipisteeseen () on Jules Vernen vuonna 1864 kirjoittama kirja, joka kertoo Maan keskipisteeseen tähtäävästä tutkimusmatkasta.
Juoni.
Hampurilainen mineralogian professori Otto Lidenbrock on löytänyt Islannin kansalliseepokseen kuuluvan, Snorri Sturlusonin kirjoittaman Heimskringla-saagan alkuperäisen riimukäsikirjoituksen. Käsikirjoituksen välissä on alkemisti Arne Saknussemmin kolme vuosisataa aikaisemmin riimuilla ja yksinkertaisella salakirjoituksella laatima kertomus laskeutumisesta Maan keskipisteeseen; teksti on helppo tulkita, koska Lidenbrock arvaa oikein sen olevan kirjoitettu latinaksi.
Professori haluaa kulkea Saknussemmin jalanjäljillä, joten hän matkustaa Islantiin kirjan kokijahahmona toimivan veljenpoikansa Axelin kanssa. Islannissa he laskeutuvat yhdessä islantilaisen oppaansa Hansin (vuoden 1917 suomennoksessa Hannu) kanssa Snæfellsjökull-tulivuoren kraatteriin Saknussemin ohjeita noudattaen. Matkan varrelta löytyy todisteita edellisestä matkasta, mm. erääseen kallioseinään riimukirjaimin kaiverrettu Arne Saknussemmin nimi. 
Pitkän ja vaivalloisen laskeutumisen päätteeksi seurue saapuu syvällä maan alla sijaitsevalle merelle, joka saa nimen Lidenbrockin meri. He ylittävät meren kivettyneestä puusta rakennetulla lautalla, jonka purjeet tehtiin varustukseen kuuluvista huovista. Merimatkan aikana he näkevät muinaisia eläimiä, esimerkiksi keskenään taistelevan plesiosauruksen ja ichtyosauruksen.
Merellä puhjenneen ukkosmyrskyn aikana retkikunta rantautuu; rantahietikolta löytyy pahasti ruostunut keskiaikainen aatelistikari ja läheisestä kallioseinämästä löytyy kyseisellä tikarilla kaiverrettu Saknussemmin monogrammi. Sen viitoittama reitti johtaa syvälle luolaan, mutta tien tukkeena on kallionlohkare. Lohkare räjäytetään, ja räjähdyksen seurauksena merestä syöksyy hyökyaalto luolan sisään vieden lautalle paenneet matkalaiset mukanaan.
Luolan sisällä matka jatkuu hallitsemattomasti ylöspäin jatkuvasti lämpenevän veden ja sen hävittyä laavan mukana, kunnes lopulta seurue kohoaa takaisin maanpinnalle Strombolin kraatterista Italiassa.
Professorista tulee seikkailun jälkeen Saksan kuuluisin tiedemies ja Axelista omien sanojensa mukaan "maailman onnellisin mies" sen jälkeen, kun hän on nainut Lidenbrockin kasvattityttären, Graubenin.
Arto Lappi

Arto Lappi (s. 4. marraskuuta 1966 Tampere) on suomalainen runoilija. Lappi on monipuolinen runoilija, jonka tunnetuimmat runot ovat itämaishenkisiä tankoja ja haikuja. Hän on myös suomentanut runoutta. 
Lappi asuu Tampereella. Hänen tekemiään tamperelaisia sanaselityksiä on julkaistu "Aamulehden" "Moro"-liitteessä vuodesta 2015, ja niistä koottu kirja "Pökhölmistä päivää" julkaistiin 2016 ja "Katton nääs" 2021.
Newtonin suora

Newtonin suora on suora, joka kulkee nelikulmion lävistäjien keskipisteiden kautta.
Määritelmä.
Olkoon "ABCD" nelikulmio, "E" ja "F" ovat lävistäjien "AC" ja "BD" keskipisteet, "AB":n ja "CD":n keskipisteet "G" ja "H", "AD":n ja "BC":n keskipisteet "I" ja "J" sekä "GH":n ja "IJ":n keskipiste "K". Tällöin "E", "K" ja "F" ovat samalla suoralla, Newtonin suoralla.
Aurinkolasit

Aurinkolasit ovat silmälasien kaltaiset lasit, joissa on tummennetut linssit. Aurinkolaseja käytetään estämään auringon häikäisyä. Tummennuksen vuoksi aurinkolasit vähentävät silmään tulevan valon määrää, jonka vuoksi pupillit laajenevat. Laajentuneena pupilleihin kohdistuu vaarallista ultraviolettisäteilyä tavallista enemmän. Sen vuoksi myynnissä saa olla vain aurinkolaseja, joihin on lisätty UV-säteilyltä suojaava kerros. 
Aurinkolasien lajit.
Silmälasien tavoin myös aurinkolaseihin on mahdollisuus saada vahvuudet, jolloin ne korjaavat taittovian kuten silmälasitkin. Monet aurinkolasit ovat tyyliteltyjä ja toimivat silmien suojaamisen lisäksi myös koristeena. Osa laseista on valmistettu niin kestäviksi, että ne suojaavat silmää myös iskuilta. Naisille ja miehille on omia aurinkolasejaan, mutta useat mallit sopivat tyyliltään molemmille. Aurinkolasien linsseissä on eroja. Niitä on eri värisiä ja jotkut ovat niin sanotut peililinssit, eli ne toimivat ulkopuolelta katsottaessa peileinä, eikä läpi pysty näkemään. Sisäpuolelta katsottaessa peili-ominaisuutta ei huomaa. 
Aurinkolasit voivat olla myös polaroidut, jolloin heijastumat esimerkiksi veden pinnasta poistuvat. Polaroidut eli polarisoidut linssit päästävät vain osan säteistä lävitseen, joko pystysuuntaiset tai vaakasuuntaiset. Polarisoinnin voi todeta asettamalla kaksi polarisoitua linssiä päällekkäin, toisen pohjois-etelä-suuntaan ja toisen itä-länsi-suuntaan. Nyt kaksi päällekkäistä linssiä eliminoi kaikki säteet, jolloin läpi ei pysty näkemään. Polarisoituja linssejä käyttävät etenkin kalastajat, sillä niiden avulla veden alle näkeminen on paljon helpompaa. Niitä suositellaan myös muille vesillä liikkuville ja keväthangilla ulkoileville.
Halpojen aurinkolasien linssi on puristettua muovia. Optikkoliikkeissä myydään aurinkolaseja, joissa on hiottu optinen linssi. Nämä lasit ovat kalliimpia, mutta niiden linsseissä ei ole mahdollisia näkemistä vaikeuttavia vääristymiä ja ne voidaan muokata asiakkaan mittojen mukaan.
Säteilyn suojana.
Aurinkoisella säällä silmiin kohdistuu paljon ultraviolettisäteilyä lumesta, jäästä, vedestä ja vaaleasta hiekasta, jopa ilmassa leijuvista hiukkasista. UV-säteily on merkittävin ulkoinen tekijä harmaakaihin synnyssä. Säteily heijastuu hyvin vaaleista pinnoista. Siksi esimerkiksi auringossa ulkoillessa, vesillä liikuttaessa ja hiekkarannalla oleskellessa on hyödyllistä suojata silmät aurinkolaseilla. On kuitenkin todettu, että laadukkaatkin aurinkolasit voivat päästää silmiin muodosta riippuen jopa puolet ympäröivästä säteilystä, elleivät leveät lasien sangat suojaa silmiä. Piilolinsseissä suojaa UV-säteilyltä on harvoin.
Aurinkolasien edeltäjiä.
Eskimot käyttivät jo muinoin mursunluusta tehtyjä eräänlaisia aurinkolaseja, joissa valo kulki kapean raon läpi.
Aleksandar Ranković

Aleksandar Ranković (1909–1983) oli jugoslavialainen kommunistipoliitikko ja kansallisuudeltaan serbi. Hän oli Jugoslavian sisäministeri vuosina 1946–1953 sekä sotilaallisen järjestön (OZNA) ja poliittisen turvallisuuspoliisin (UDBA) päällikkö.
Ranković oli vankeudessa toimittuaan laittomassa kommunistipuolueessa 1930-luvulla. Ranković oli Politbyroon jäsen vuodesta 1940. Hän oli Gestapon kidutettavana ja vangittuna vuonna 1941. Rankovic kuului partisaanisodan aikana Titon lähipiiriin. Hän oli Titon hallituksen sisäministerinä vuosina 1946–1953. Tito nimitti Rankovićin Jugoslavian varapresidentiksi vuonna 1963. Hän pyrki kommunistipuolueen pääsihteerin virkaan vuonna 1964. Tämä koitui kuitenkin hänen kohtalokseen. Hän oli epäsuosittu turvallisuuspoliisin taustansa vuoksi. Puoluetoveri sloveeni Kardelj uhkasi, että Slovenia eroaisi koko Jugoslavian liittovaltiosta, jos Ranković hyväksyttäisiin puolueen johtoon. Tito päätti suostua Kardeljin uhkauksiin vuonna 1964. Rankovićia syytettiin vallankaappausyrityksestä Titon ulkomaan matkan aikana vuonna 1966. Kävi ilmi, että hänen johtamansa järjestö UDBA oli asentanut Titon asuntoon mikrofoneja ja järjestön jäseniä oli ylen määrin puolue- ja valtiokoneistossa. Ranković erotettiin Jugoslavian kommunistipuolueesta kesällä 1966.
Cătălina Ponor

Cătălina Ponor (s. 20. elokuuta 1987 Constanța) on romanialainen telinevoimistelija ja olympiavoittaja. 
Ponorin ensimmäiset arvokisat olivat vuoden 2003 MM-kisat Anaheimissa. Hän voitti siellä kolme hopeamitalia (joukkuekisa, puomi ja permanto). Vuoden 2004 EM-kisoissa Amsterdamissa hän voitti Euroopan mestaruuden joukkuekilpailussa, puomilla ja permannolla. Samoissa lajeissa hän voitti kolme olympiakultaa Ateenassa kesällä 2004. Hän oli sitten vuoden 1988 Daniela Silivașin ensimmäinen naisvoimistelija, joka voitti samoissa kisoissa kolme kultaa. 
Vuonna 2005 Ponor oli monien skandaalien kohteena. Alkuvuonna Romanian media paljasti, että Ponorilla oli veli, jonka tämän äiti Carmen oli hylännyt hyvin nuorena. Elokuussa Ponor ja joukkuetoverit Florica Leonida ja Alexandra Eremia poistuivat harjoitteluleiriltä Bukarestiin yökerhoon juhlimaan. Romanian voimisteluliitto lähetti Ponorin kavereineen takaisin kotiin harjoittelemaan.
Ponor voitti puomin Euroopan-mestaruuden Debrecenissä. Marraskuussa 2005 MM-kisoissa Melbournessa hän oli Florica Leonidan lisäksi ainoa kisoihin valittu romanialainen naisvoimistelija. Hallitseva Euroopan mestari, maailmancup- ja olympiavoittaja Ponor jäi puomilla pronssille eikä permannolla selviytynyt finaaliin. 
Ponor sai Volosin EM-kilpailuissa 2006 kultaa puomilla, hopeaa joukkuekilpailussa ja pronssia permannolla. Stuttgartin MM-kilpailuissa 2007 hän saavutti pronssia joukkuekilpailussa. Hän lopetti uransa loukkaantumisten vuoksi joulukuussa 2007, mutta aloitti harjoittelun uudelleen keväällä 2011. Saman vuoden Tokion MM-kilpailuissa hän oli puomilla seitsemäs.
Ponor saavutti Brysselin EM-kilpailuissa 2012 kultaa puomilla ja joukkuekilpailussa sekä hopeaa permannolla. Lontoon olympialaisissa hän sai permannolla hopeaa ja joukkuekilpailussa pronssia sekä oli puomilla neljäs. Hän saavutti Bernin EM-kilpailuissa 2016 pronssia puomilla ja permannolla. Rio de Janeiron olympialaisissa hän sijoittui puomilla seitsemänneksi. Hän voitti puomin Euroopan-mestaruuden Cluj'ssa 2017.
Halland

Halland () on Ruotsin maakunta, joka sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Hallandin pinta-ala on 4 785,7 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 308 981 asukasta, joten väentiheys oli 64,6 asukasta neliökilometrillä.
Halland rajaa Länsi-Götanmaan, Smålandin ja Skånen maakuntia sekä Kattegatia. Sen suurin kaupunki on 1200-luvulla perustettu Halmstad. Muita kaupunkeja ovat Falkenberg, Kungsbacka, Laholm ja Varberg.
Maakunnan korkein kohta on Högalteknall, joka kohoaa 226 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Lygnern.
Viimeksi Prinssi Bertil toimi Hallandin herttuana.
Kunnat.
Hallandin maakunta kuuluu pääosin samannimiseen Hallandin lääniin, mutta osa maakunnasta kuuluu naapurilääneihin ja toisaalta osa Hallandin läänistä ei ole osa Hallandin maakuntaa. Seuraavassa on lueteltu maakuntaan kokonaan tai osittain kuuluvat kunnat lääneittäin.
Hallandin läänissä:
Länsi-Götanmaan läänissä:
Skånen läänissä:
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Hallandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 308 981 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Luettelo suomalaisista Euroopan parlamentin jäsenistä

Suomalaiset Euroopan parlamentin jäsenet ovat Suomen edustajia, jotka on valittu Euroopan parlamentin vaaleissa. Heitä on ollut Euroopan parlamentissa vuoden 1995 alusta. Ensimmäiset edustajat valitsi eduskunta, sillä europarlamenttivaalit 1994 olivat ennen Suomen jäsenyyttä Euroopan unionissa. Muiden vuonna 1995 liittyneiden jäsenvaltioiden eli Itävallan ja Ruotsin ohella Suomi järjesti omat europarlamenttivaalit kuntavaalien 1996 yhteydessä ja sitten normaalirytmisesti viisivuosittain muidenkin EU-maiden kanssa europarlamenttivaaleista 1999.
Vaikka edustajat parlamenttiin valitaankin kansallisten puolueiden listoilta, jakautuvat he parlamentissa europuolueiden alaisiin europarlamenttiryhmiin. Kaudella 2024–2029 Suomella on 15 edustajaa europarlamentissa. Kausilla 1995–2004 edustajia oli 16, 2004–2009 ja 2020–2024 14 sekä 2009–2020 13.
Suomalaiset europarlamentaarikot 1995–1999.
1995–1996.
Eduskunnan marraskuussa 1994 valitsemat edustajat:
1996–1999.
Europarlamenttivaaleissa 1996 valitut edustajat: 
Vuoden 1999 keväällä kolme edustajaa, Outi Ojala, Kirsi Piha ja Sirkka-Liisa Anttila, valittiin Suomen eduskuntaan, ja he jättivät heti paikkansa Euroopan parlamentissa. Heidän tilalleen europarlamenttiin kolmeksi kuukaudeksi kevätkesällä 1999 nousivat varaedustajat.
Suomalaiset europarlamentaarikot 1999–2004.
Europarlamenttivaaleissa 1999 valitut edustajat: 
Suomalaiset europarlamentaarikot 2004–2009.
Europarlamenttivaaleissa 2004 valitut edustajat:
Suomalaiset europarlamentaarikot 2009–2014.
Europarlamenttivaaleissa 2009 valitut edustajat:
Suomalaiset europarlamentaarikot 2014–2019.
Europarlamenttivaaleissa 2014 valitut edustajat:
Suomalaiset europarlamentaarikot 2019–2024.
Europarlamenttivaaleissa 2019 valitut edustajat:
Suomalaiset europarlamentaarikot 2024–2029.
Europarlamenttivaaleissa 2024 valitut edustajat:
Härjedalen

Härjedalen () on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Härjedalenin pinta-ala on 12 228,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 9 822 asukasta, joten väentiheys oli 0,8 asukasta neliökilometriä kohti.
Maakunta rajautuu lännessä Norjaan, etelässä Taalainmaan, idässä Hälsinglandin ja Medelpadin sekä pohjoisessa Jämtlandin maakuntiin. Härjedalen kuuluu lähes kokonaan Jämtlandin lääniin lukuun ottamatta joitakin pieniä alueita, jotka kuuluvat Taalainmaan lääniin.
Nimi "Härjedalen" juontaa alkunsa muinaisnorjan sanaan "Herjárdalr", joka kirjaimellisesti tarkoittaa "Härje-joen laaksoa".
Härjedalen alun perin oli osa Norjaa, mutta se liitettiin osaksi Ruotsia vuonna 1645 Brömsebron rauhan astuttua voimaan. Ennen Ruotsiin liittämistä Härjedalen kuului norjalaiseen Trøndelagin maakuntaan.
Maakunnan suurin taajama on Sveg, jossa on 2 633 asukasta. Maakunnan korkein kohta on Helagsfjället, joka kohoaa 1796 metrin korkeuteen. Suurin järvi on puolestaan Rogen.
Kunnat.
Pieni osa maakunnasta kuuluu myös Taalainmaan lääniin.
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Härjedalenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 9 822 asukasta, jotka kaikki asuivat Jämtlandin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.
Tervuren

Tervuren on kunta Belgiassa Flanderin Brabantin provinssissa Brysselistä itään. Siellä on 1904–1908 nimellä Musée du Congo Belge perustettu Kongo-museo, joka on nykyisin nimeltään Musée royal de l’Afrique centrale. Kunnassa oli vuonna 2011 asukkaita 21 214.
Itä-Götanmaa

Itä-Götanmaa (, ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Etelä-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Itä-Götanmaan pinta-ala on 9 987,1 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 428 379 asukasta, joten väentiheys oli 42,9 asukasta neliökilometriä kohti.
Itä-Götanmaa rajoittuu Smålandin, Länsi-Götanmaan, Närken ja Södermanlandin maakuntiin sekä Itämereen. Itä-Götanmaa muodostaa pääosan Itä-Götanmaan läänistä.
Maakunnan suurin järvi on Vättern, joka on myös koko Ruotsin toiseksi suurin. Korkein kohta on Stenabo, joka kohoaa 328 metrin korkeuteen.
Suurimmat kaupungit Norrköping, Motala, Linköping, Finspång, Mjölby ja Åtvidaberg. Maakunnassa harjoitetaan maa- ja metsätalouden ohella kaivostoimintaa (sinkin, volframin ja molybdeenin louhintaa). Alueen tärkein satamakaupunki on Itämeren rannan Norrköping.
Prinsessa Estellellä on muodollinen nimitys "Itä-Götanmaan herttuatar".
Itä-Götanmaa jakautuu historiallisesti itäiseen Östanstångiin ja läntiseen Västanstångiin.
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Itä-Gotanmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 428 379 asukasta, jotka kaikki asuivat Itä-Götanmaan läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.
Kaupungit.
Maakunnan suurin kaupunki on Linköping, Norrköpingin ollessa toiseksi suurin.
Kunnat.
Itä-Götanmaan maakunta vastaa pääasiassa Itä-Götanmaan lääniä, johon kuuluvat seuraavat luettelon mukaiset kunnat. Osa kunnista kuuluu pieniltä osin naapurimaakuntiin. Itä-Götanmaan lääniin kuuluu luettelossa mainittujen poikkeusten lisäksi myös hyvin pieniä alueita Närken maakunnasta.
Tetovo

Tetovo (, , ) on kaupunki Pohjois-Makedonian luoteisosassa Šarvuorten juurella. Kaupungissa on 75 651 asukasta (vuonna 2010), ja se on Tetovon kunnan keskuspaikka.
Tetovo tarkoittaa kirjaimellisesti ”Teton paikkaa”, ja legendan mukaan kaupunki nimettiin Tetovon käärmeistä puhdistaneen Teton mukaan. Tetovo perustettiin 1300-luvulla pieneksi asutuskeskukseksi Sveta Bogorodican kirkon ympärille. Makedonian jouduttua Osmanien valtakunnan osaksi Tetovosta tuli kauppa- ja sotilaskeskus ja kaupunkiin rakennettiin moskeijoita, kylpylöitä ja muita julkisia rakennuksia. Osmanien aikana kaupungin nimi oli "Kalkandelen". 1800-luvulla ranskalainen matkailija Ami Bue arvioi kaupungin väkiluvuksi noin 4 500 henkeä. Makedonian kommunistinen puolue on perustettu 19. maaliskuuta 1943 Tetovossa.
Tetovossa on useita merkittäviä luostareita, kirkkoja ja moskeijoita. Viimeisistä kuuluisin on todennäköisesti Maalattu eli Aladzhan moskeija, joka on rakennettu vuonna 1459. Suurin osa Tetovon asukkaista kuuluu Pohjois-Makedonian albaanivähemmistöön. Kaupungissa on kaksi yliopistoa.
Riku

Riku on suomalainen miehen etunimi. Nimi on muunnelma nimistä Rikhard, Rickard, Grigori, Gregori tai joissain tapauksissa Risto. 
Suomessa nimi Riku on 1900-luvun alusta helmikuuhun 2025 mennessä annettu noin 9 040 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Rikun nimipäivä on 7. helmikuuta samoin kuin Rikhardin.
Tunnettuja Rikuja.
Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Jämtland

Jämtland (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Jämtlandin pinta-ala on 34 219,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 112 702 asukasta, joten väestötiheys oli 3,3 asukasta neliökilometriä kohti.
Maakunta rajautuu Härjedalenin, Medelpadin, Ångermanlandin ja Lapin maakuntiin sekä Norjan valtioon.
Jämtlandin ainoa kaupunki on Östersund. Maakunnan korkein kohta on Storsylen, joka kohoaa 1 734 metriin. Suurin järvi on Storsjön.
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Jämtlandissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 112 702 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Kulttuuri.
Jämtlanninpystykorva on jalostettu Jämtlannissa.
Kuitulevyteollisuus

Kuitulevyteollisuus on 1900-luvun alkupuolella käynnistynyt teollisuudenala. Ensimmäiset kuitulevytehtaat perustettiin tuohon aikaan Englantiin ja Yhdysvaltoihin. Suomeen perustettiin ensimmäinen kuitulevytehdas vuonna 1931. Kuitulevyteollisuus kasvoi sotavuosien jälkeen voimakkaasti, kun uudisrakentaminen vilkastui ja sahateollisuuden jätteille haettiin jatkojalostusmahdollisuutta. Kuitulevyteollisuuden tuotannollinen huippu saavutettiin 1970-luvun alussa, kun tuotanto oli 250 000 tonnia. Nykyisin Suomessa on kaksi toimivaa kuitulevytehdasta. 
Kuitulevyteollisuus hyödyntää raaka-aineena mekaanisessa metsäteollisuudessa syntynyttä jätettä, eli lähinnä sahauksessa syntynyttä purua ja haketta, joita molempia hyödynnetään kuitulevyn valmistuksessa.
Kuitulevyteollisuuden tuotteita käytetään rakentamisessa ja niitä jatkojalostetaan edelleen kaluste- ja huonekaluteollisuudessa erilaisiksi tuotteiksi.
Airest

Airest on virolainen rahtilentoyhtiö, joka operoi rahti- ja tilauslentoliikennettä Tallinnasta käsin. Se aloitti toimintansa marraskuussa 2001.
Yhtiö lentää säännöllistä rahtiliikennettä Tallinnan ja Helsingin välillä.
Laivasto.
Heinäkuussa 2015:
Eclipse (hevonen)

Eclipse (1. huhtikuuta 1764 – 27. helmikuuta 1789) oli yksi kaikkien aikojen kuuluisimmista englannintäysiverisistä.
Eclipse syntyi Wilhelm Cumberlandin omistamassa Windsor Great Parkin siittolassa Englannissa huhtikuussa 1764. Sen on kerrottu syntyneen auringonpimennyksen aikana ja tästä juontaa juurensa myös orin nimi. 
Eclipse juoksi ensimmäisen kilpailunsa vasta 5-vuotiaana, maaliskuun 3. päivänä 1769 Epsomissa. Se voitti kilpailun ylivoimaisesti. Eclipsen kilpaura kesti kokonaisuudessaan vain 4 kuukautta. Se osallistui kahdeksaantoista tärkeimpään laukkakilpailuun ja voitti ne kaikki. Seitsemässä kilpailussa sillä ei ollut yhtään vastustajaa, sillä ymmärrettävistä syistä kukaan ei halunnut panna omaa hevostaan juoksemaan niin täysin ylivoimaista hevosta vastaan. 
Eclipsen sanottiin näykkäisseen kaikkia vastustajiaan, jotka pyrkivät sen ohi.
Eclipsellä oli myös todella hyvä periyttämiskyky. Sen jälkeläiset juoksivat yhteensä 862 lähtöä, joista 344 päätyi voittoon.
Tikkurilan lukio

Tikkurilan lukio (TILU) on Vantaan Tikkurilan suuralueen Jokiniemen kaupunginosassa toimiva suomenkielinen suurlukio. Suomenkielisen opetuksen lisäksi lukion oppimäärän voi suorittaa englanninkielisellä IB-linjalla. Tikkurilan lukiossa opiskelee noin 1 250 opiskelijaa, ja opettajia on yli 70. Vuoden 2016 alussa Tikkurilan lukioon liitettiin hallinnollisesti myös Vantaan aikuislukio, jota käy noin 240 aikuisopiskelijaa.
Nykymuotoinen Tikkurilan lukio syntyi vuonna 2001, kun Tikkurilan alueen kaksi lukiota, Tikkurilan lukio (perustettu 1952) ja Simonkylän lukio (perustettu 1965), yhdistyivät. Uusi moderni lukiorakennus otettiin käyttöön lokakuussa 2002. 
Jo ennen liitosta Tikkurilan lukio oli oppilasmäärältään Suomen suurimpia lukioita. Esimerkiksi vuosina 2012 ja 2013 Opetushallitus listasi Tikkurilan lukion opiskelijamäärältään Suomen toiseksi suurimmaksi lukioksi Eiran aikuislukion jälkeen. Liitoksen jälkeen Tikkurilan lukiosta on tullut Pohjoismaiden suurin lukio. Vuonna 2015 Suomessa oli Tilastokeskuksen mukaan yhteensä 18 vähintään tuhannen opiskelijan lukiota.
Koulurakennus ja tilat.
Tikkurilan lukio sijaitsee samalla tontilla Jokiniemen koulun kanssa ja kuuluu ns. Jokiniemen koulukampukseen. Lukiossa on avoin langaton verkko, kirjasto, liikuntasali, pieni kuntosali, tilavat luokat sekä ammattiteatteritasoinen auditorio, jossa järjestetään myös useita koulun ulkopuolisia tilaisuuksia. Lukion eteläpuolelle suunnitellaan uutta Tikkurilan osaamiskampusta, joka toisi alueelle lisätilaa 300 lukiolaiselle.
Opiskelutarjonta ja keskiarvorajat.
Tikkurilan lukio tarjoaa laajan kurssivalikoiman lisäksi viestinnän, elokuvan, musiikin, liikunnan ja matematiikan painotukset. Lukiossa toimii myös kansainvälinen IB-linja, jolla opetus tapahtuu englanniksi. 
Vuosina 2019 ja 2020 Tikkurilan lukion yleislinjan keskiarvoraja oli 8,25. Vuonna 2023 alin hyväksytty pistemäärä kansainväliselle IB-linjalle oli 12.
Menestys.
Tikkurilan lukiosta kirjoitti Yleisradion lukiovertailun mukaan esimerkiksi keväällä 2013 yhteensä 302 ylioppilaskokelasta ja keväällä 2015 yhteensä 292 kokelasta. Pakollisten lukuaineiden tulosten perusteella Tikkurilan lukio sijoittui maan lukioiden parhaimpaan kolmannekseen. Syksyllä 2015 lukiosta valmistui 24 ylioppilasta ja kansainväliseltä IB-linjalta valmistui 28 IB-ylioppilasta. Keväällä 2016 ylioppilaaksi kirjoitti 298 keskiarvolla 4,47 (asteikolla I–L, eli keskiarvo 2016 oli C:n ja M:n välillä).
Vantaan aikuislukio.
Tikkurilan lukion rakennusta käyttää myös noin 240 opiskelijan Vantaan aikuislukion Tikkurilan toimipiste.
Vuoden 2016 alusta Vantaan aikuislukio yhdistyi hallinnollisesti Tikkurilan lukioon. Vantaan aikuislukio on iltalukio, jolla on toimipiste Tikkurilan lisäksi Myyrmäen suuralueella Martinlaakson lukion yhteydessä. Opetus on jaettu viiteen 7–8 viikon mittaiseen jaksoon. Oppitunnit ovat näiden jaksojen aikana maanantaista torstaihin iltaisin kello 17–20.
Länsi-Götanmaa

Länsi-Götanmaa (, ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Länsi-Ruotsissa Götanmaan pääalueella. Länsi-Götanmaan pinta-ala on 16 672,0 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 1 257 284 asukasta, joten väestötiheys oli 75,4 asukasta neliökilometriä kohti.
Länsi-Götanmaa sijaitsee Vänern- ja Vättern-järvien sekä Kattegatin välisellä alueella. Sen naapurimaakuntia ovat Bohuslän, Dalsland, Värmlanti, Närke, Itä-Götanmaa, Småland ja Halland.
Länsi-Götanmaan suurin kaupunki on koko maan toiseksi suurin kaupunki, Göteborg. Korkein kohta on Galtåsen, joka kohoaa 361,5 metrin korkeuteen. Suurin järvi on taasen puolestaan Vänern, Ruotsin suurin järvi.
Kruununprinsessa Victorialla on symbolinen arvonimi "Länsi-Götanmaan herttuatar" ja hänen puolisollaan prinssi Danielilla "Länsi-Götanmaan herttua".
Seudulla puhutaan Länsi-Götanmaan murretta "västgötskaa". Murteen pelastajana pidetään Sixten Bengtssonia.
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Länsi-Götanmaalla oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 1 257 284 asukasta, jotka jakaantuivat eri lääneihin seuraavasti:
Kaikki läänit kuuluvat maakuntaan vain osittain.
Kaupungit.
Länsi-Götanmaan maakunnassa on yksitoista kaupunkia. Ruotsissa ei enää virallisesti ole kaupunkeja, mutta seuraavat paikkakunnat olivat kaupunkeja vuoden 1971 kuntauudistukseen asti. Göteborgin kaupunkitaajama kuuluu pohjoisosistaan myös Bohuslänin maakuntaan.
Kunnat.
Länsi-Götanmaan maakunta kuuluu pääosin Länsi-Götanmaan lääniin, mutta pieniltä osin myös muihin lääneihin. Toisaalta Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kokonaan myös Bohuslänin ja Dalslandin maakunnat. Seuraavassa on ilmoitettu lääneittäin, mihin kuntiin maakunta nykyään jakautuu.
Länsi-Götanmaan lääni.
Länsi-Götanmaan lääniin kuuluvat kunnat on seuraavassa ryhmitelty vielä vanhan läänijaon mukaisesti.
Medelpad

Medelpad on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Medelpadin pinta-ala on 7 085,8 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 123 800 asukasta, joten väentiheys oli 17,5 asukasta neliökilometriä kohti.
Medelpad sijaitsee luonnonmaantieteellisesti Selkämeren länsirannalla, rajaten Hälsinglandin, Härjedalenin, Jämtlandin ja Ångermanlandin maakuntia.
Maakunnan suurin ja ainoa kaupunki on Sundsvall. Korkein kohta on Myckelmyrberget, joka kohoaa 578 metrin korkeuteen. Suurin järvi puolestaan on Holmsjön. 
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Medelpadissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 123 800 asukasta, jotka kaikki asuivat Västernorrlandin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.
Pektiini

 
Pektiinit ovat suurimolekyylisiä hiilihydraatteja. Niitä on kaikissa kasvikunnan tuotteissa. Pektiiniä tehdään omena- ja sitrushedelmien puristusjätteestä.
Pektiiniä on paljon raaoissa kuorimarjoissa sekä omenoissa ja sitrushedelmissä. Marjojen kypsyessä niiden pektiinipitoisuus laskee. Mansikat, vadelmat, kirsikat ja mustikat eivät ole kovin pektiinipitoisia.
Pektiiniä käytetään hillojen, hyytelöiden, marmeladien ja muiden tuotteiden rakenteen muodostamiseen. Pektiiniä pidetään yleisesti haitattomana, ja sitä käytetään elintarvikelisäaineena, jonka E-koodi on E 440. Pektiinin CAS-numero on 9000-69-5. Turun yliopistossa tehdyn vuonna 2014 julkaistun tutkimuksen mukaan pektiini lisää koe-eläimillä diabetesriskiä. Vaikutuksesta ihmisiin ei ole varmuutta.
Norrbotten

Norrbotten (joskus myös ) on yksi Ruotsin maakunnista. Se sijaitsee Pohjois-Ruotsissa Norlannin pääalueella. Norrbottenin pinta-ala on 26 666,6 km². Vuoden 2011 lopussa maakunnassa oli 192 525 asukasta, joten väentiheys oli 7,2 asukasta neliökilometriä kohti.
Norrbotten rajautuu etelässä Västerbottenin maakuntaan, lännessä Ruotsin Lapin maakuntaan ja idässä Suomeen. Maakunta oli alun perin pohjoisin osa Västerbottenia (Länsipohjaa) ja siksi suomen kielessä Länsipohjaksi nimitetään myös Norrbottenin maakuntaa.
Ruotsin lääneistä Norrbottenin maakunta on osa Norrbottenin lääniä, johon lisäksi kuuluu osa Ruotsin Lapin maakuntaa.
Norrbottenin itäosassa Suomen rajan lähistöllä osa väestöstä on länsipohjan murretta puhuvia meänkielisiä. Maakunnan suurin kaupunki on Luulaja. Korkein kohta on Vitberget, joka kohoaa 594 metrin korkeuteen. Suurin järvi on Miekojärvi. 
Norrbottenin vaakuna symboloi neljää suurehkoa Norrbottenin jokea, jotka laskevat Pohjanlahteen: Piitimenjoki, Luulajanjoki, Kainuunjoki ja Tornionjoki.
Kunnat.
Maakunnan alueella sijaitsevat etelästä pohjoiseen lueteltuina seuraavat kunnat:
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Norrbottenissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 192 525 asukasta, jotka kaikki asuivat Norrbottenin läänissä. Läänistä kuuluu osia myös muihin maakuntiin.
Jokamiehenluokka

Jokamiehenluokka eli jokkis on suomalainen AKK:n alainen autourheilulaji. Autot ovat pääasiassa takamoottorisia Fiateja ja VW Kuplia, mutta etu- ja kardaanivetoiset autot (esimerkiksi, Ford, Opel ja Volvo) ovat myös näkyvästi esillä lajissa. Jokamiesluokka pyritään pitämään edullisena.
Yksi jokamiesluokan erikoistekijä on autonmyynti. Kilpailun jälkeen auto pitää myydä, jos siitä tehdään ostotarjouksia. Jokainen kuljettaja ilmoittautuessaan kilpailuun sitoutuu samalla myymään autonsa tuohon hintaan kilpailuun kuuluvan ostotarjousmenettelyn puitteissa. Ostotarjouksen saavat tehdä kilpailuun osallistuvat kilpailijat ja muutkin henkilöt, joilla on jokamiesluokkaan oikeuttava kilpailulisenssi ja JM-tutkinto. Mikäli samasta autosta on tehty useampi tarjous, ratkaistaan auton ostaja eli uusi omistaja arvalla. Autojen kilpailumyyntihinta on 2000 euroa. Myyntihinta yrittää pitää autojen rakentelua ja virittelyä kurissa hinnan kustannuksella. 
Samalla autolla voi ajaa useampi eri kuljettaja kilpailun eri luokissa. Uutena piirteenä on tullut se että kilpailuun ilmoittaudutaan samalla autolla, mutta kaikki ei osallistukaan kyseiseen luokkaan. Nämä nk. varjoilmoittautumiset sekoittaa varsinkin keräilyeriä, ja niiden tasapuolisuutta kilpailijoille. Nämä varjoilmoittautumiset antavat kuitenkin ko. kilpailijalle täydet kilpailijan ostotarjousoikeudet.
Suoritettuaan JM-tutkinnon pääsee mukaan nuorten luokkaan jo sinä vuonna kun täyttää 15 vuotta, jolloin nuorelle annetaan debytanttikortti. Nuorten luokassa sekä pojat että tytöt ajavat yhdessä. Tutkinto täytyy uusia viiden vuoden välein.
Radat ovat joko sora-asfaltti- tai kokoasfalttiratoja ja talvisin ajetaan järvien jäällä tai maalle jäädytetyillä radoilla. Osallistujamäärät vaihtelevat 100-900 osallistujan välillä. Vuodessa on kilpailuja noin sata ympäri Suomea. Suomenmestaruudesta taistellaan yleisessä sarjassa, naisten sarjassa, nuorten sarjassa ja joukkueittain.
2014 ajettiin ensimmäinen EVK-autoilla ajettava suomenmestaruus. EVK-auto = etu- tai kardaanivetoinen.
Jiri

 
Jirí () on tšekkiläinen miehen etunimi, muunnelma nimestä Georgios ja sen saksalaisesta vastineesta "Jürgen". Saman nimen vastineita ovat myös esimerkiksi suomalainen Yrjö ja englantilainen George.
Suomessa Jiri-nimisiä on huhtikuuhun 2025 mennessä merkitty Väestörekisteriin vajaat 1 600. Jiri-nimen käyttö yleistyi 1970-luvulta lähtien. Almanakkaan Jiri lisättiin vuonna 2010, ja Jirin nimipäivä on 23. huhtikuuta yhdessä Yrjön ja muiden samakantaisten nimien kanssa.
Tšekissä Jiři on kaikista yleisin miehen nimi, sitä kantaa noin 330 000 henkilöä. Tšekissä Jiřín nimipäivää juhlitaan 24. huhtikuuta. Nimen feminiininen muoto on Jiřina.
Tunnettuja Jiří-nimisiä.
Jiřít ovat tšekkiläisiä, ellei toisin mainita.
Moni Maker

Moni Maker (23. helmikuuta 1993 – 2. toukokuuta 2014) oli menestyksekäs ravihevostamma. Moni Maker oli alkuperäiseltä nimeltään "Nursery Rhyme". Tamman emä isä oli Speedy Crown ja emä Nan´s Catch.
Se juoksi urallaan 105 lähtöä, joista voittoja oli 67, kakkossijoja 18 ja kolmossijoja 10. Tamman ennätys on 09,7a ja voittosumma 5 595 586 dollaria. Tamma lopetti uransa 6. lokakuuta 2000 Red Milen radalla juosten montén ME:n 11,0a/1609m. Moni Maker voitti uransa aikana Euroopassa mm. Prix d'Amériquen, Elitloppetin ja Lotterian. Pohjois-Amerikassa se voitti mm. Hambletonian Oaksin, Matron Stakesin, Nat Ray Trotin kolmesti, vanhempien hevosten Breeders' Crownin, Classic Oaksin, Trotting Classicin, Maple Leaf Trotin ja Trot Mondialin.
Moni Maker valittiin Yhdysvaltain vuoden hevoseksi vuosina 1998 ja 1999 ja vuoden ravuriksi vuosina 1998, 1999 ja 2000. Hevonen palkittiin vuoden ravitammana neljä kertaa vuosina 1997–2000 ja eläkkeelle jäätyään hevonen oli rikkain amerikanravuri 5 589 256 dollarin tuloillaan. Moni Maker valittiin Harness Racing Hall of Fameen heinäkuussa 2006.
Moni Maker kuoli ähkyleikkauksen komplikaatioihin Pennsylvanian yliopiston eläinsairaalassa vuonna 2014.
Aku Käyhkö

August (Aku) Käyhkö (3. toukokuuta 1887 Kesälahti – 4. joulukuuta 1945 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä ja teatterinjohtaja.
Käyhkö aloitti uransa 18-vuotiaana Meri Roinin teatterikiertueilla 1905, minkä jälkeen hän näytteli Viipurin Maaseututeatterissa, Tampereen Teatterissa ja Kansan Näyttämöllä. Vuosina 1919–1931 hän toimi teatterinjohtajana Vapaalla Näyttämöllä, Viipurin Näyttämöllä ja Koiton Näyttämöllä.
Elokuvarooleja Käyhkölle kertyi kolmisenkymmentä, muun muassa "Nummisuutarit" (1923, Mikko Vilkastus) ja "Koskenlaskijan morsian" (1923, saarnamies Kero-Pieti). Kipparikvartetin keulahahmo Kauko Käyhkö oli Aku Käyhkön veljenpoika.
Käyhkö on haudattu Hietaniemen hautausmaalle Helsinkiin hautaan, johon myöhemmin haudattiin myös veljenpoika Kauko.
Rosa Mota

Rosa Mota (s. 29. kesäkuuta 1958 Porto) on entinen portugalilainen kestävyysjuoksija.
Mota aloitti maastojuoksukilpailuihin osallistumisen teini-ikäisenä. Vuonna 1980 hän tapasi Pedro Pedrosan, josta tuli hänen valmentajansa. Ensimmäinen naisten arvokisoissa järjestetty maratonkilpailu käytiin 1982 yleisurheilun EM-kisoissa. Mota voitti juoksun ennen Ingrid Kristiansenia. Seuraavan vuoden MM-kisoissa hän sijoittui maratonilla neljänneksi. 1984 kesäolympialaisissa hän voitti pronssimitalin.
Mota juoksi maratonennätyksensä (2.23.29) 1985 Chicagon maratonilla, jolla hän sijoittui huippuajastaan huolimatta vasta kolmanneksi. 1986 EM-kisoissa ja 1987 MM-kisoissa Mota otti ensimmäiset arvokisavoittonsa. Hän voitti myös 1988 kesäolympialaisten maratonjuoksun aloittamalla loppukirin kaksi kilometriä ennen maalia, jonka ansiosta hän voitti toiseksi sijoittuneen Lisa Martinin 13 sekunnilla.
Vuoden 1990 EM-kisoissa Mota saavutti viimeisen arvokisamitalinsa voittamalla maratonin. Hän lähti heti juoksun alussa irtiottoon ja johti puolivälissä puolellatoista minuutilla. Valentina Jegorova saavutti hänet kuitenkin 35 kilometrin kohdalla, mutta Mota onnistui voittamaan juoksun loppukirissä viiden sekunnin erolla. Mota kärsi urheilu-uransa aikana iskiaksesta, jonka takia hän joutui lopettamaan uransa vuonna 1992. Arvokisavoittojen lisäksi hän voitti Bostonin maratonin kolmesti (1987, 1988, 1990), Chicagon maratonin kahdesti (1983, 1984), Rotterdamin maratonin (1983), Tokion maratonin (1986) ja Lontoon maratonin (1991). Hän voitti myös São Paulon uudenvuodenjuoksun viidesti vuosina 1982–1986.
Mota toimi olympiatulen kantajana Ateenan olympialaisissa 2004.