Runosmäki

Runosmäki () on kaupunginosa ja lähiö Turun pohjoisosassa noin neljä kilometriä keskustasta. Kaupunginosa kuuluu sekä Runosmäki-Raunistulan että Länsikeskuksen suuralueeseen.
Runosmäen lähiöön kuuluvat vanhan Runosmäen lisäksi Palli, Kiikku ja Aurinkolaakso. Runosmäen lähiön eteläosassa oleva Pallin alue kuuluu hallinnollisesti Kaerlaan, mutta toiminnallisesti Runosmäen lähiöön.
Tilastollisessa ”Asuin-Runosmäessä” oli 6 977 asukasta vuonna 2016. 
Runosmäessä on pääosin 1970-luvulla rakennettuja kerrostaloja, joita on sittemmin peruskorjattu. Runosmäki on mukana Turun kaupungin lähiöparannusprojektissa.
Historia.
Alun perin lähiön alueelta jaettiin tontteja Urakoitsijat Oy:lle ja Rakennus Oy:lle, mutta vuonna 1970 myös Taso Oy sai oman alueensa. Samalla Urakoitsijat ja Rakennus saivat lisää maata rakennettavaksi. Urakoitsijat Oy:n ja Rakennus Oy:n tilauksesta Risto Mäkitalo teki alueen asemakaavaluonnoksen, joka hyväksyttiin kaupunginhallituksessa 1968. Ensimmäinen asemakaava vahvistettiin jo seuraavana vuonna, ja sen pohjalta alettiin rakentaa alueen länsiosia. 1970 asemakaavaa hieman muutettiin. Itäisen alueen asemakaava vahvistettiin 1972. Yksinomaan kerrostaloalueeksi suunniteltu Runosmäki oli Turun suurin rakennuskohde 1970-luvulla.
Viimeinen alun perin suunnitelluista kolmesta päiväkodista rakennettiin vuonna 1988. Lähiötä täydennettiin pohjoispuolelta Aurinkolaakson asuinkorttelialueella 2000-luvun vaihteessa.
Korkeimmillaan Runosmäen lähiön asukasluku oli 1980-luvun alussa, jolloin asukkaita oli yli 9 000; vuonna 2012 siellä asui noin 7 300 ihmistä.
Väestö.
Vuoden 2016 lopussa asukkaita oli 6 977; suomenkielisiä oli 5 679, ruotsinkielisiä 116 ja muita 1 182.
Runosmäki–Raunistula-suuralueella asui samana ajankohtana 12 900 suomenkielistä, 336 ruotsinkielistä ja 1 519 muuta.
Vuonna 2020 asuin-Runosmäen noin 7 000 asukaan väestöstä noin 80 % oli suomenkielisiä. 
Palvelut.
Alueella on muun muassa kolme päivittäistavarakauppaa, kaksi anniskeluravintolaa, kebab-ravintola, kioski, sosiaali- ja terveyskeskus, apteekki, vanhainkoti, kirjasto, nuorisotalo ja liikuntatiloja.
Tällä hetkellä Runosmäessä on kaksi koulua; Turun Lyseon koulu (luokat 1–9) ja Mikaelin koulu (Lyseon yksikkö, luokat 7–9). Aikaisemmin Runosmäessä toimi Nunnavuoren koulu, jossa olivat luokat 3–6 sekä Runosmäen koulu eli ”pikkukoulu”, jossa olivat luokat 1–2. Koulut kuitenkin yhdistettiin, jonka jälkeen toimittiin Nunnavuoren koulun tiloissa Runosmäen koulun nimellä vuoden 2014 loppupuolelle saakka, kunnes se lakkautettiin. Koulurakennus puretaan syksyn 2020 aikana. Koulun kanssa samassa rakennuksessa oli Runosmäen kirjasto, joka toimii väistötiloissa Runosmäen nuorisotalossa.
Runosmäkiseura.
Runosmäessä on vuodesta 1972 asti toiminut kaupunginosayhdistys Runosmäkiseura. Runosmäkiseura ry. perustettiin 16. marraskuuta 1972 edistämään kotiseututoimintaa Runosmäen kaupunginosan alueella. Seura julkaisee neljä kertaa vuodessa ilmestyvää "Ruutiset"-kaupunginosalehteä. Yhdistyksen puheenjohtajana on toiminut vuodesta 2023 Tiina Koski.
Ympäristö.
Piiparinpolku on kävelykatumainen suora katu, joka on Turun Lyseon ja Mustalammen välillä. Mustalammelta Nättinummeen päin mentäessä Piiparinpolku muuttuu Pillipiiparinpoluksi. Mustalammen vieressä on leikkipaikka ja penkkejä lammen ympärillä. Nunnavuoren kuntorata on 1,7 km pitkä, ja sen sisällä on pirunpelto, joka on yksi Turun luonnonsuojelualueista. Runosmäessä on sienenmuotoinen Parolanpuiston vesitorni.
Runosmäen nimistön aiheena ovat Suomen sotaväki, ruotujakolaitos ja "Vänrikki Stoolin tarinat".
Kulttuurissa.
Runosmäki on tapahtumapaikkana Dome Karukosken "Tyttö sinä olet tähti" -elokuvassa, jossa päähenkilöt käyvät paikallisessa Runostuopissa. 
Myös elokuvassa "Bayoneta – Viimeinen isku" päähenkilö käy Runostuopissa.
Liikenneyhteyksiä Runosmäkeen.
Turun seudun joukkoliikenne (Föli)
Osa kaukoliikenteen bussivuoroista pysähtyy Tampereen valtatien varressa Pohjoiskaaren risteyksessä.