Virkistyshotelli Yyteri

Virkistyshotelli Yyteri (ent. Yyterin Kylpylähotelli) on Porin Yyterissä 1970-luvun puolivälistä toiminut kylpylä- ja kongressihotelli. Yyterin hiekkaranta-alueen pohjoisosassa sijaitseva hotelli on valmistunut vuonna 1974. Kylpyläosasto avattiin vuonna 1990. Hotelli suljettiin toistaiseksi maaliskuussa 2025.
Hotellissa on 113 huonetta ja 316 vuodepaikkaa, lisäksi kylpylähotelliin kuuluvat muun muassa sauna- ja kylpyläosasto, kahdeksan erilaista kokoustilaa sekä ravintola ja yökerho kesäterasseineen. Hotellin kerrosala on noin 10 000 m² ja maa-alue noin 15 hehtaaria, johon kuuluu myös 500 metriä rantaviivaa. 
Setsemänkerroksisen rakennuksen ovat suunnitelleet arkkitehdit Jan Söderlund ja Erkki Valovirta, mutta uusimmat omistajat ovat rakentaneet hotelliin kaksi uutta lisäkerrosta, jotka ovat laajentaneet hotellin tarjontaa. Niihin sijoitettiin muun muassa ravintola Bistro Yvonne, drinkkibaari sekä maisemasauna Pramee.
Kapean ja pitkän hotellin kerroskäytävien ikkunat on sijoitettu etupihalle päin, ja sen huoneista ja muista asiakastiloista puolestaan on merinäköala. Hotellin ulkoasu herätti aluksi kritiikkiä, mutta nykyään sitä pidetään yhdessä Alvar Aallon suunnitteleman Villa Mairean sekä kauppakeskus Bepopin ohella Porin merkittävimpänä modernin arkkitehtuurin kohteena.
Historia.
Yyteri oli ollut suosittu virkistäytymispaikka porilaisten keskuudessa jo 1800-luvulta saakka, ja valtakunnallinen matkailukohde siitä muodostui 1930-luvulla. Ensimmäinen ajatus hotellin rakentamisesta esitettiin 1950-luvulla, mutta lopulta hanke käynnistyi vasta 1960-luvun lopulla Porin silloisen kaupunginjohtajan Heikki Kosken ja Rosenlewin varatoimitusjohtajan Magnus Savanderin aloitteesta. Myöhemmin Rantasipinä tunnettu Rantaloma Oy aloitti 1970-luvun alussa hotellin rakentamisen Rosenlewin omistaman Yyterin kartanon maille aivan Yyterin hiekkarannan tuntumaan, vajaan parinsadan metrin päähän merestä. Rantaloma Oy:n ja Rosenlewin lisäksi hankkeen osakkaina olivat Porin kaupunki sekä yksityisiä tahoja.
Rantasipi-ketjuun kuulunut hotelli avattiin vuoden 1974 keväällä nimellä Hotelli Rantasipi Yyteri. Se oli valmistuessaan Suomen korkeatasoisimpia ja trendikkäimpiä hotelli-ravintoloita. Keittiömestarina toimi aikansa tunnetuimpiin ravintolakokkeihin kuulunut Eero Mäkelä, ja hotellin yökerhossa esiintyi lukuisia tunnettuja artisteja. Hotellissa järjestettiin myös Pori Jazz -festivaalien konsertteja. Rantasipi Yyterin ravintoloissa oli tilaa yhteensä yli 2 000 hengelle, hotellissa huoneita oli alun perin hieman runsaat 130. Hotellin alkuperäistä sisustusta suunnitteli muun muassa muotoilija Yrjö Kukkapuro. Korkeasta tasostaan johtuen myös hotellin hintataso oli kova.
Rantasipi Yyteri ajautui vaikeuksiin jo parin vuoden kuluttua avajaisistaan. Syynä oli muun muassa vuonna 1976 alkanut taloudellinen laskusuhdanne. Vuosien saatossa hotelli menetti alkuvuosina luomaansa mainetta, ja lopulta vuonna 1984 Rantasipi-ketju luopui hotellista. Uusien omistajien käsissä hotellin nimi vaihtui neljän kuukauden kiinniolon jälkeen Hotelli Meriyyteriksi, ja myös brändiä muutettiin halvemmaksi koko kansan hotelliksi. Hotellin toinen huippukausi nähtiin 1980-luvun jälkipuoliskon niin sanotun kasinotalouden vuosina, jolloin kävijämäärät jälleen lähtivät nousuun. Suomen 1990-luvun alun laman myötä Hotelli Meriyyteri ajautui konkurssiin vuonna 1991, jonka jälkeen se toimi kahden vuoden ajan konkurssipesän vuokraamana, kunnes sai uudet omistajat vuonna 1993. Samalla nimeksi vaihtui Merimaailma Yyteri. Konkurssin jälkeisistä vuosista kerrotaan Yle TV2:n Dokumenttiprojektin tuottamassa ja Iikka Vehkalahden ohjaamassa dokumenttielokuvassa "Äänetön yhtiökumppani", joka valmistui vuonna 1995. Merimaailma Yyteri puolestaan joutui konkurssiin vuonna 1997 ja toimi seuraavat kaksi vuotta konkurssipesän pyörittämänä. Vuodesta 1999 lähtien hotelli on tunnettu nimellä Yyterin Kylpylähotelli, ja nykyisen omistajayhtiön haltuun se tuli kokonaan vuonna 2012: vuosina 2006–2012 Matkailunkehitys Nordia -rahasto omisti puolet hotellin osakekannasta.
Sulkeminen.
Maaliskuussa 2025 hotelli yllättäen suljettiin, ja myöhemmin syiksi kerrottiin rakennuslupaprosessin viivästyminen ja tiettyjen vanhojen teknisten ratkaisujen aiheuttamat ongelmat. Heinäkuussa 2025 työeläkeyhtiö Elo haki hotelliyhtiötä konkurssiin noin 75 000 euron saatavistaan, mutta perui hakemuksen seuraavana päivänä. Lokakuussa 2025 yhtiötä haki konkurssiin verohallinto, mutta tämäkin peruttiin pian 50 000 euron suorituksen jälkeen.