Raha-automaattiyhdistys

Raha-automaattiyhdistys () eli RAY oli julkisoikeudellinen yhdistys, joka perustettiin 1. huhtikuuta 1938 keräämään rahapelitoiminnalla varoja suomalaisten sosiaali- ja terveysjärjestöjen toiminnan tukemiseen. RAY:llä oli yksinoikeus raha-automaatti- ja kasinopelitoimintaan sekä kasinon pitoon Manner-Suomessa.
Raha-automaattiyhdistys muutettiin yksityisoikeudellisesta yhdistyksestä julkisoikeudelliseksi vuonna 1962. Sen säännöt kirjattiin raha-automaattiasetukseen, ja valtion osuutta yhdistyksen hallinnossa lisättiin.
RAY:n pääkonttori sijaitsi Espoossa, Mäkkylässä. Raha-automaattiyhdistys perustui lainsäädännölliseen monopoliin, jota Ahvenanmaalla toimiva vastaava yritys, Ålands Penningautomatförening, oli pyrkinyt murtamaan. Raha-automaattiyhdistyksen hallituksessa oli seitsemän valtioneuvoston valitsemaa jäsentä, seitsemän yhdistyksen kokouksen valitsemaa jäsentä sekä kaksi henkilöstön edustajaa.
RAY:llä oli noin 1 600 työntekijää, joista suurin osa työskenteli pelinhoitajina joko pelisaleissa, kasinolla tai yrittäjäyhteistyökumppaneiden tiloissa sijaitsevien pelipöytien pelinhoitajina. Raha-automaatteja oli yhteensä reilut 19 000 kappaletta yhteensä 8 400 sijoituspaikassa ja noin 70 RAY:n omassa pelisalissa. Ravintolakasinopelejä pystyi aiemmin pelaamaan lähes 300 ravintolassa ympäri Suomea, mutta vuonna 2019 Veikkaus lopetti ravintolapelit kannattamattomina 
Vuonna 2017 Fintoto Oy, Raha-automaattiyhdistys (RAY) ja Veikkaus Oy yhdistyivät yhdeksi valtion omistamaksi rahapeliyhtiöksi, jonka nimeksi tuli Veikkaus Oy. Peliyhtiöiden sulautumisvaihetta varten perustettiin peli-integrointiyhtiö FRV Evo Oy. Vastuu sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuksien käsittelystä siirtyi sosiaali- ja terveysministeriön yhteyteen perustettavaan Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskukseen (STEA).
Pelit.
Pelien historia.
Ensimmäinen Suomessa käyttöönotettu peliautomaatti oli taitavuuskoeautomaatti Bajazzo, joka tuotiin Saksasta 1920-luvun puolivälissä. Se sai nimensä italiankielisestä sanasta "pagliaccio" (), jonka hattuun Bajazzon taulussa kulkeva kuula ohjattiin. Suomessa aloitettiin peliautomaattien valmistus vuonna 1929. Ensimmäinen peliautomaatti oli viiden raharivin pajatso ”Sininen ihme”.
RAY:n kasinopeleistä ensimmäisenä ravintoloihin tuli ruletti, jota on pelattu vuodesta 1969 asti. Ranskalaisesta ruletista siirryttiin amerikkalaisen ruletin malliseen pöytään 1980-luvulla. Korttipeli blackjack tuli valikoimaan vuonna 1982. Suurin osa ravintoloissa olevista kasinopelipöydistä oli blackjack-pöytiä. Tuplapotin edeltäjän eli Potti-pelin historia ulottuu vuoteen 1986, ja 1990-luvulla kehitettiin sen uudempi versio, joka nousi edeltäjäänsä paljon suurempaan suosioon.
Ensimmäiset hedelmäpelit tulivat Suomeen 1960-luvulla; ensin matkustajalaivoille sekä myöhemmin ravintoloihin ja huvipuistojen pelihalleihin. Niitä kutsuttiin valssikoneiksi pyörivien metallikiekkojen mukaan. RAY:ssä valmistettiin ensimmäinen elektroninen hedelmäpeli vuonna 1980.
Vuonna 1991 Raha-automaattiyhdistys perusti ensimmäisen pelikasinon nimeltä "Casino Ray". Se toimi Helsingin Kampissa, Hotelli Presidentin rakennuksessa vuoteen 2004 saakka, jolloin se lakkautettiin ja perustettiin Rautatientorin laidalla sijaitseva Grand Casino Helsinki. Nykyisin Helsingin kasino on nimeltään Casino Helsinki.
Heinäkuusta 2011 alkaen RAY:n raha-automaattien ikäraja on 18 vuotta, aikaisemmin se oli 15 vuotta. Aiempaa ikärajaa sai kiertää huoltajan läsnäololla. RAY:n omissa pelisaleissa ikäraja oli ollut 18 vuotta jo ennen lakimuutosta.
Valtioneuvosto myönsi RAY:lle rahapeliluvan internetpeleille vuonna 2010. Verkkopelipalvelu avattiin 29. marraskuuta 2010.
Nettikasino.
RAY avasi nettipokeri- ja kasinopelisivuston 29. marraskuuta 2010 ensimmäisenä mannersuomalaisena toimijana. Pelaaminen edellyttää rekisteröitymisen ja täysi-ikäisyyden (18 vuotta). Henkilöllisyys tarkistetaan verkkopankkitunnuksilla ja osoitetiedot haetaan väestörekisterikeskuksesta. Pelitilin korkein rahamäärä on 5 000 euroa, eikä sinne voi siirtää lisää rahaa kello 24–06 välisenä aikana. Vuorokaudessa saa hävitä korkeintaan 500 euroa automaatti- tai kasinopeleissä, toisia vastaan pelattavissa peleissä näitä rajoja ei ole.
RAY avasi ensimmäiset suomalaiset livekasinopelit netissä 21. elokuuta 2014. Projektia kutsuttiin nimellä RAY Livekasino, ja se tarjosi blackjack- ja rulettipelejä live-jakajilla.
Tuottojen jako.
RAY:n tilikauden voitto jaettiin vuosittain avustuksina sosiaali- ja terveysjärjestöille, jotka auttavat kaikkein heikoimmassa asemassa olevia suomalaisia. RAY jakoi vuonna 2014 yhteensä noin 308 miljoonaa euroa ja vuonna 2016 viimeisen ja historiallisesti suurimman avustussumman 317 miljoonaa euroa lähes tuhannelle järjestölle. Avustukset myönnettiin hakemusten perusteella. RAY käsitteli avustushakemukset, laati avustusten jakoehdotuksen ja hallinnoi avustusten maksatusta sekä käytön valvontaa. Avustukset myönsi RAY:n hallituksen ehdotuksen pohjalta valtioneuvosto sosiaali- ja terveysministeriön esittelystä kerran vuodessa. Avustuksien lisäksi noin 100 miljoonaa euroa jaettiin Valtiokonttorin kautta suomalaisten sotaveteraanien hoitoon ja kuntoutukseen.
RAY:n suurimpia avustuksensaajia olivat Näkövammaisten keskusliitto, Invalidiliitto, Suomen Mielenterveysseura ja Suomen Punainen Risti.
Kohu avustusten väärinkäytöstä 2009.
Avustuksista nousi kohu, kun kävi ilmi, että RAY:n tukemat järjestöt ovat jakaneet rahaa eri vaalien ehdokkaille. RAY:n tukemista järjestöistä muun muassa Nuorisosäätiö, Alkuasunnot ja Solaris-lomat olivat antaneet vaalitukea.
Esimerkiksi Nuorisoasuntoliiton omistama Alkuasunnot Oy tuki eurovaaleissa 2009 neljää jäsenjärjestöjensä ehdokasta 500 eurolla. Tämän käytyä ilmi Raha-automaattiyhdistys aloitti Nuorisoasuntoliiton tarkastuksen. Tarkastuksessa Alkuasuntojen todettiin hoitaneen tehtävänsä asiallisesti eikä huomautettavaa ollut, toisin kuin keskustalaisella Nuorisosäätiöllä.
RAY:n hallituksen puheenjohtaja Jukka Vihriälä (Keskustapuolue) ilmoitti 22. syyskuuta 2009 saaneensa Nuorisosäätiöltä vaalitukea taulunostoina 24 000 euron edestä ja samalla erosi tehtävästään. Myös Matti Vanhanen (Keskustapuolue) ja Antti Kaikkonen (Keskustapuolue) olivat saaneet rahaa Nuorisosäätiöltä. Tämän vuoksi Kaikkonen erosi säätiön puheenjohtajuudesta.