Mellunmäen metroasema

Mellunmäen metroasema () on yksi Helsingin metron pohjoisen haaran maanpäällisistä asemista, ja sekä Helsingin metron että koko maailman pohjoisin metroasema. Se on M2-linjan itäinen pääteasema. Asema palvelee Mellunmäen osa-aluetta Mellunkylän kaupunginosassa Itä-Helsingissä. Koska asema sijaitsee aivan Vantaan rajan vieressä, se palvelee myös rajan toisella puolella sijaitsevaa Länsimäen kaupunginosaa. Mellunmäen asema on niin sanottu silta-asema, ja metro kulkee sinne 270 metriä pitkää Länsimäentien ylittävää metrosiltaa pitkin. Asemalla on bussiterminaali.
Asema avattiin 1. syyskuuta 1989, ja sen alkuperäisilmeen suunnitteli arkkitehtitoimisto Toivo Korhonen. Se sijaitsee 1,644 kilometrin etäisyydellä Kontulan metroasemasta. Metroaseman kääntöraide ulottuu maan alla Vantaan puolelle. Rakenteilla olevan Vantaan pikaraitiotien päätepysäkki sijaitsee Mellunmäen metroaseman yhteydessä. Metrolinjan jatketta eli niin sanottua Itämetroa kaavailtiin Mellunmäestä Sipoon suuntaan alueliitoksen myötä, mutta tästä suunnitelmasta luovuttiin 2020-luvulla.
Asemaa oli aiemmin kuvailtu epäsiistiksi ja ankeaksi, ja se kärsi homeongelmien lisäksi katon vuotamisesta. Asemalle on tehty kaksi mittavaa peruskorjausta. Vuosina 2009–2010 läntinen sisäänkäynti ja lippuhalli rakennettiin kokonaan uudelleen. Laiturialueelle tehtiin vuonna 2021 mittava 7,5 miljoonan euron peruskorjaus, jossa sen pintoja sekä kalusteita uusittiin, ja valaistusta parannettiin.
Historia.
Suunnittelu.
Mellunmäen metroasema kuului Helsingin metron suunnitelmiin jo 1960-luvulla. Helsingin kaupungin metrotoimikunta esitteli maaliskuussa 1963 tulevaisuudennäkymän, joka sisälsi Mellunmäen aseman. Suunniteltu metroasema mainittiin myös Helsingin Sanomissa elokuussa 1966. Helsingin kaupunginvaltuusto teki jo vuonna 1973 periaatepäätöksen metron jatkamisesta Mellunmäkeen, tosin tällöin sitä kutsuttiin vielä Vesalan radaksi. Vantaan puolella kaavailtu asema vaikutti Länsimäen alueen suunnitteluun. Helsingin metro lopulta avattiin vuonna 1982 ja jatke Itäkeskuksesta Myllypuroon ja Kontulaan syksyllä 1986. Kontulan rataan sisältyi jo valmiiksi linjavaraus aina Mellunmäkeen asti.
Rahoitus.
Mellunmäen metrohanke, jota silloin toisinaan kutsuttiin ”Itämetroksi” (ei tule sekoittaa 2000-luvulla suunniteltuun Itämetroon) esiintyi uutisissa etenkin sen rahoituksen vuoksi. Ensimmäiset kustannusarviot radasta ja asemasta olivat noin 102 miljoonaa markkaa. Metroaseman arvioitiin maksavan noin 24 miljoonaa ja Länsimäentien sillan 14 miljoonaa markkaa. Hanke toteutui Helsingin ja Vantaan yhteistyönä, koska tuleva asema palvelisi molempien kaupunkien asukkaita. Keväällä 1985 Helsinki ja Vantaa lähettivät valtioneuvostolle yhteisen anomuksen 30 miljoonan markan valtiontuesta. Tammikuussa 1986 Vantaan kaupunginhallitus hyväksyi metroradan rakentamisen yhteistyönä, ja Vantaan maksuosuudeksi tuli 17,7 miljoonaa markkaa, jolle annettiin maksuajan pidennystä aina vuosiin 1990–1992. Vuoden 1988 kustannustasossa radan kokonaiskustannukset olivat nousseet 111 miljoonaan markkaan, josta Helsinki maksoi 70, valtio 21 ja Vantaa 20 miljoonaa markkaa.
Rakentaminen.
Ratatyöt alkoivat kesällä 1986 Kontulan aseman valmistuttua. Aluksi rakennettiin silta Kotikonnuntien ja Kontulantien risteykseen, ja vuodenvaihteessa olivat käynnissä maankaivuutyöt Kontulan päässä, sekä Länsimäentien sillan rakentaminen Mellunmäen päässä. Mellunmäen asema rakennettiin aikaisempien tapaan maltillisella budjetilla, ja sen laatutaso vastasi muita Helsingin metron maanpäällisiä asemia. Mellunmäkeen kuitenkin päätettiin 1,6 miljoonan markan lisäkustannuksella rakentaa liukuportaat, joita esimerkiksi Kontulassa ja Myllypurossa ei ollut, tosin 2000-luvulla näihin molempiin on sellaiset lisätty.
Asemalle rakennettiin kaksi sisäänkäyntiä, joista itäinen sijoittui aluksi Korvatunturinpolun sillalle. Korvatunturinpolun puolelle valmistui liikekiinteistö vuonna 1990, jonka yhteydestä kuljetaan laituritasolle.
Valmistumisen jälkeen.
Mellunmäen aseman avajaiset olivat 1. syyskuuta 1989 ja ensimmäiset junat lähtivät liikkeelle kello 5.25. Pysäköintipaikkoja oli aseman yhteydessä vain 54, ja ensimmäisenä päivänä pysäköintialue oli kokonaan suljettu kutsuvieraiden tähden. Vantaalaismatkustajien suhtautuminen uuteen metroyhteyteen vaihteli; Länsimäen ja Hakunilan asukkaat olivat yleisesti tyytyväisiä, kun taas rajakyläläiset olivat harmissaan Helsinkiin kulkevan suoran bussilinjan lopettamisesta.
Aseman yhteydessä olevien pysäköintipaikkojen määrää nostettiin 161:een vuonna 1992. Sorapintaisen uuden pysäköintialueen kustannukset olivat 550 000 markkaa. Vuosien 2009–2010 remontin yhteydessä sisäänkäynnin viereiseen pilariin kiinnitettiin pyöreä kyltti, joka kertoi suomeksi, ruotsiksi ja englanniksi Mellunmäen olevan maailman pohjoisin metroasema. Kyltti varastettiin myöhemmin 2010-luvulla.
Korjaukset ja muutostyöt.
Mellunmäen aseman ensimmäinen mittava korjaus alkoi elokuussa 2009, kun sen läntinen lippuhalli rakennettiin kokonaan uudelleen ja sisäänkäynti siirtyi sillan eteläpuolelta rakennuksen päätyyn suoraan sillan alle. Sen yhteydessä myös lippuhallin kioski ja WC:t siirtyivät ja hissi sekä liukuportaat uusittiin. Peruskorjauksen suunnittelusta vastasi HMT Arkkitehdit pääsunnittelijoinaan Jarmo Maunula ja Jukka Sallinen. Remontin ajan ainoastaan itäinen Korvatunturinpolun sisäänkäynti oli käytössä, kunnes remontti valmistui heinäkuussa 2010.
Toinen mittava peruskorjaus koski laiturialuetta ja Helsingin kaupunginhallitus hyväksyi sen kesäkuussa 2020. Kaupunginhallituksen mukaan korjaus oli syytä toteuttaa heti, sillä laiturikatos oli huonossa kunnossa, ja viivästäminen johtaisi kalliimpiin remontteihin. Varsinkin katon vuotaminen oli talvisin aiheuttanut turvallisuusriskin vuotovesien jäätymisen vuoksi. Peruskorjauksen hinta oli 7,5 miljoonaa euroa ja se käynnistyi helmikuussa 2021. Peruskorjauksessa uusittiin muun muassa katos, lattialaatoitukset ja laiturikatoksen julkisivut. Katokseen asennettiin tarvittaessa savunpoistoluukkuina toimivat kattoikkunat. Lisäksi aiemmin siniset teräsrakenteet maalattiin valkoisiksi, ikkunoiden edessä olleet kehykset mainoksineen poistettiin ja kehyksissä olleet taideteokset siirrettiin laituritason itäpään seinälle. Myös länsipään lippuhallissa uusittiin teräslasiseinät, ja itäpäässä tunnelin akustinen vaimennus. Arkkitehtisuunnittelusta vastasi edellisen tavoin HMT pääsuunnittelijanaan Jukka Sallinen.
Kahden suuren peruskorjauksen ulkopuolelle on jäänyt itäinen Korvatunturinpolun puoleinen sisäänkäynti ja liikekiinteistö. Kaupunginhallituksen kesäkuun 2020 päätöksen mukaan itäisen sisäänkäynnin kehittäminen ei vielä ollut ajankohtaista, sillä mahdollinen perusparannus tulisi sovittaa yhteen kiinteistön kehittämisen kanssa. "Helsingin Sanomat" uutisoi kesäkuussa 2023 rakennuksen olevan vaarallisen huonossa kunnossa, sillä sen peltinen ikkunalauta oli pudonnut kävelytielle ja toinen oli putoamaisillaan. Ikkunalautojen korjaamisen jälkeenkin yleisilmettä kuvailtiin rähjäiseksi, ja myös asukkaat ovat toivoneet sen ehostamista. Kiinteistön omistaja UB Suomi Kiinteistöt kertoi suunnittelu- ja kaavatyön olevan kesken, ja mahdollisen peruskorjauksen tapahtuvan osana uudisrakennushanketta.
Asemalle johtavalle Länsimäentien metrosillalle toteutettiin kesällä ja syksyllä 2024 noin 5,5 miljoonan euron peruskorjaus. Se aiheutti metroasemalle käyttökatkoksen aikavälille 3. kesäkuuta – 9. syyskuuta. Metroliikenteen korvanneet linja-autojärjestelyt saivat matkustajilta jonkin verran kritiikkiä niiden pienestä kapasiteetistaan.
Taide.
Aseman liukuportaiden yläpuolella on Veikko Turtiaisen tekemä "Puureliefi", jonka on lahjoittanut paikallinen Lionsklubi. Vuonna 2014 metroaseman kattoon asennettiin väliaikainen taideteos, joka koostui lasten tekemistä värikkäistä pahvisista kilpikonnista. Laituritasolla on vuonna 2018 julkistettu Veera Komulaisen teos "Mellunmäen unelma".