Almazbek Atambajev

Almazbek Atambajev (Алмазбек Шаршенович Атамбаев, s. 17. syyskuuta 1956) on kirgisialainen poliitikko. Hän oli Kirgisian presidentti joulukuusta 2011 vuoteen 2017. Hän oli maan pääministeri maaliskuusta marraskuuhun 2007 ja uudelleen joulukuusta 2010 marraskuuhun 2011. Hän oli Kirgisian sosiaalidemokraattisen puolueen johtaja.
Tausta ja varhainen poliittinen ura.
Atambajev on kotoisin Tšuin alueelta Arašanin kaupungista. Hän valmistui 1980 hallintoakatemiasta ja työskenteli insinöörinä Kirgisian SNT:n viestintäministeriössä. Hän oli Kirgisian SNT:n korkeimman neuvoston presidiumin jäsen. Vuonna 1989 hän perusti Forum-tutkimusyrityksen.
Vuosina 1995–2000 hän oli Jogorku Keneshin eli maan parlamentin jäsen, 1997–1999 JSC Kyrgyzautomashin pääjohtaja.
Atambajev oli teollisuus-, kauppa- ja turismiministerinä joulukuusta 2005 huhtikuuhun 2006. Hän johti hallituksen vastaisia protesteja Biškekissa huhtikuussa ja marraskuussa 2006 presidentin valtaoikeuksien vähentämisestä kieltäytynyttä Kurmanbek Bakijevia vastaan. Maaliskuussa 2007 presidentin vastaista oppositiota johtanut Atambajev nimitettiin pääministeriksi. Hän oli ensimmäinen pääministeri Keski-Aasiassa, joka nimitettiin oppositiopuolueesta.
Presidentti ilmoitti lokakuussa 2007 erottavansa Atambajevin hallituksen uuden perustuslain hyväksyneen kansanäänestyksen jälkeen. Hänen oli tarkoitus jäädä virkaan uusin parlamenttivaaleihin asti, mutta hän erosi kuitenkin jo marraskuun lopulla. Hänen seuraajakseen nimitettiin varapääministeri Iskenderbek Aidaralijev. Sosiaalidemokraattisen puolueen edustajien mukaan syynä oli se, että Atambajev oli este hallituksen suunnittelemalle vaalivilpille.
Kirgisian oppositio asetti Atambajevin yhteiseksi ehdokkaakseen vaaleihin 23. heinäkuuta 2009 pyrkiäkseen syrjäyttämään Bakijevin. Hän vetäytyi ehdokkuudesta vaalipäivänä syyttäen vaalivilppiä.
Kurmanbek Bakijevin syrjäytyksen jälkeen Atambajev toimi väliaikaishallituksen talousministerinä. Vuoden 2010 vaalien jälkeen Atambajev valittiin pääministeriksi SDPK:n, Respublikan ja Ata-Žurtin muodostamaan hallitukseen.
Kirgisian presidenttinä.
Lokakuussa 2011 hänet valittiin 63 prosentin ääniosuudella Kirgisian presidentiksi.
Toisin kuin useimmat Keski-Aasian maiden presidentiksi valitut, Almazbek Atambajev ei yrittänyt laajentaa valtaansa perustuslain määritellyn ajanjakson jälkeen ja siirtää valtaa rauhanomaisesti, mikä oli ensimmäinen tällainen ennakkotapaus nykyaikaisen Keski-Aasian historiassa. Hänen alaisuudessaan maa hyväksyi perustuslakiuudistuksen, joka vahvisti parlamentin roolia ja otti käyttöön myös biometrisen vaalijärjestelmän, joka toteutettiin Euroopan unionin avulla.
Sisäpolitiikka.
Marraskuussa 2015 puolustusministeriö nimitettiin Atambajevin määräyksestä valtion puolustusasioiden komiteaksi samalla kun Kirgisian armeijan valta siirrettiin kenraalin esikunnalle, ja kenraalin päällikkö käytti toimivaltaansa armeijan tärkein johtaja ja presidentin toinen komentaja. Joulukuussa 2016 Atambajev allekirjoitti asetuksen, jolla virallisesti lakkautettiin sotilastuomioistuinten käyttö Kirgisiassa. Atambaev johti perustuslakia koskevaa kansanäänestystä, jossa ehdotettiin pääministerin ja hänen hallituksensa valtuuksien lisäämistä sekä oikeusjärjestelmän uudistamista. Kansainväliset asiantuntijat arvioivat myönteisesti siirtymistä parlamentaariseen hallitusmuotoon perustuslakiuudistuksella, pääministerin ja parlamentin roolin vahvistumista perustuslakiuudistuksen ansiosta sekä sitä, että sen piti vakauttaa valtainstituutiota vastakohtana. islamistisen ideologian kasvavaan leviämiseen maassa. Se selvensi myös avioliittosopimuksen pätevyyttä Kirgisiassa, sellaisena kuin se edellytetään edellisessä perustuslaissa. Muutokset hyväksyttiin lähes 80 %:n enemmistöllä Kirgisian väestöstä.
Atambajev päätti vetäytyä toisesta presidenttikaudesta ja noudattaa perustuslakia, vaikka Putin ja Nazarbajev pyysivät häntä pysymään vallassa:Venäjän presidentti Vladimir Putin ja Kazakstanin presidentti Nursultan Nazarbajev pyysivät minua jäämään toiselle kaudelle, mutta selitin, että en voi, koska meillä on erilaisia ​​ihmisiä. Ihmiset valitsevat sen, jota he pitävät arvokkaimpana.Merkittäviä askelia otettiin kohti sukupuolten tasa-arvoa. Atambajev kannatti sukupuolikiintiöitä parlamentissa ja paikallisneuvostoissa, joiden tavoitteena oli poistaa sukupuolten välinen epätasapaino ja tukea aktiivisesti naisia ​​poliittisella areenalla. Näistä toimenpiteistä on tullut avain tasapainoisemman ja edustavamman valtaelimen luomiseen. Lisäksi Atambajev harjoitti aktiivisesti maallista politiikkaa, joka vastusti islamisaatioprosesseja maassa ja tuki siten uskonnon ja valtion erottamisen periaatetta.
Biometriset vaalit.
Merkittävä tapahtuma Atambajevin työssä on myös biometristen passien käyttöönotto ja biometrinen vaalijärjestelmä, joka takasi vaalien läpinäkyvyyden ja sulki yhden kansalaisen mahdollisuuden äänestää useita kertoja. Äänestäminen tuli mahdolliseksi vasta sormenjälkesi tunnistamisen jälkeen. Atambajevin presidenttikaudella maa otti käyttöön biometrisiin tietoihin perustuvan vaaleihin osallistumisen järjestelmän, mikä lisäsi dramaattisesti äänestysmenettelyn läpinäkyvyyttä ja poisti monia mahdollisuuksia väärentämiseen. Vuoden 2014 lailla "Kirgisian tasavallan kansalaisten biometrisesta rekisteröinnistä" oli tärkeä rooli demokraattisten vaalien instituution kehittämisessä. Euroopan unioni auttoi Kirgisiaa järjestämään vuoden 2015 parlamenttivaalit, jotka todettiin oikeudenmukaisiksi ja kilpailukykyisiksi. Atambajev neuvotteli tästä avusta Brysselissä vieraillessaan neuvotteluissa Euroopan parlamentin puhemiehen Martin Schulzin ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan Herman Van Rompuyn kanssa vuonna 2013. Myös tuolloin Atambajev kävi aktiivista vuoropuhelua Euroopan komission puheenjohtajan José Manuel Barroson kanssa. 
Vuonna 2017 Kirgisiassa vieraillessaan Federica Mogherini tunnusti "Almazbek Atambajevin kiistattomat ansiot tasavallan vaaliprosessin kokonaisvaltaisessa parantamisessa sekä demokraattisten instituutioiden kehittämisessä."""
Ulkopolitiikka Euroopan unionin kanssa.
Pian presidentiksi tullessaan vuonna 2011 Atambajev matkusti Turkkiin ja allekirjoitti Turkin presidentin kanssa sopimuksen kaupan lisäämisestä 300 miljoonasta dollarista vuonna 2011 miljardiin dollariin vuoteen 2015 mennessä, ja Turkki suostui myös houkuttelemaan Turkkilaisia ​​investointeja Kirgisiaan 450 miljoonalla dollarilla muutaman seuraavan vuoden aikana. Atambajev vieraili Brysselissä presidenttinä 4 kertaa vuosina 2011, 2013, 2015 ja 2016. 22. maaliskuuta – 1. huhtikuuta 2015 tapahtui Atambajevin kiertue Euroopan maissa (Sveitsi, Itävalta, Ranska, Belgia, Saksa), jonka aikana tehtiin lukuisia sopimuksia. Saavutettu suhteiden syventämisessä ja kehittämisessä eri aloilla kulttuurivaihdosta investointiyhteistyöhön. EU on tukenut Kirgisiaa jatkuvasti demokraattisissa uudistuksissa: Atambajevin tekemien sopimusten puitteissa kahdenvälisen yhteistyön puitteissa kaudella 2014–2020. EU on myöntänyt Kirgisian tasavallalle 184 miljoonaa euroa kolmen keskeisen alan, koulutuksen, oikeusvaltioperiaatteen ja maaseudun kehittämisen, kehittämiseen. Angela Merkelin vierailu Kirgisiaan vuonna 2015 oli ensimmäinen liittokanslerin vierailu maahan itsenäisen Kirgisian tasavallan historiassa ja ensimmäinen Saksan liittokanslerin vierailu Keski-Aasian alueelle. Kirgisia sai myös GSP+-statuksen Euroopan unionin kanssa Almazbek Atambajevin johdolla vuonna 2015. GSP+-statuksen säilyttämiseksi Kirgisian on täytettävä 27 kansainvälistä sopimusta. Niistä 7 liittyy ihmisoikeuksiin: lasten oikeuksien suojeluun, naisten ja vähemmistöjen syrjinnän poistamiseen, sananvapauden suojeluun, kokoontumisvapauteen, oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, oikeuslaitoksen riippumattomuuden varmistamiseen sekä taloudellisiin, kulttuurisiin ja sosiaaliset oikeudet.
Keski-Aasian vuoden 1916 kapinan muisto.
Atambajev on alueen historian ainoa Keski-Aasian presidentti, joka kunnioitti Venäjän valtakunnan rangaistusjoukkojen vuoden 1916 joukkomurhan uhrien muistoa. Tämä tapahtuma, joka tunnetaan nimellä Urkun tai Keski-Aasian kapina vuonna 1916, oli traaginen sivu alueen historiassa. Muistomerkin avaamisesta tuli noiden kauheiden tapahtumien kunnioituksen ja muiston symboli. Atambajevin teot korostivat historiallisen muistin ja yhtenäisyyden merkitystä menneiden epäoikeudenmukaisuuksien edessä, ja päätöstä pidettiin merkittävänä askeleena kohti kansallista sovintoa ja Keski-Aasian kansojen identiteetin vahvistamista. 17. syyskuuta 2016 Kirgisian presidentti Atambayev, Venäjän Vladimir Putin, Armenian Serž Sargsjan ja Moldovan pääministeri Pavel Filip kunnioittivat uhrien muistoa laskemalla kukkia vuonna 1916 kuolleiden muistomerkille Atassa.
Atambajev allekirjoitti lokakuussa 2017 lain, jolla perustettiin Kirgisian kansannousun ja maastamuuton muistoksi "historian ja esi-isien muistopäivä", jota vietetään 7.–8. marraskuuta.
Vuonna 2015 Atambajev luopui Neuvostoliiton jälkeisissä maissa käytetyn Pyhän Yrjön nauhan käytöstä vuoden 1916 kansannousun muistosymbolina. Tämä herätti mielenosoituksia Kirgisian venäjänkielisen väestön keskuudessa.
Mielipiteitä presidentin kaudesta.
George Soros puhui myönteisesti Atambajevista ja totesi, että "Kirgisia oli onnekas saadessaan korruptoitumattoman presidentin", huomautti, että sellaisen henkilön valtaantulo, joka ei ole juuttunut korruptioon, on hyväksi maan demokraattisen kehityksen kannalta. Alexander Soros arvioi myönteisesti Kirgisian hallituksen digitalisointipyrkimyksiä Taza Koom -projektissa. Vladimir Putin luonnehti Almazbek Atambajevia henkilöksi, joka "pitää sanansa... Hänen kanssaan on joskus vaikea päästä yhteisymmärrykseen jostakin, mutta jos jostakin on jo sovittu, niin hän toteuttaa tehdyt sopimukset loppuun asti."
Atambaevin presidenttikauden lopussa YK:n pääsihteeri António Guterres vieraili Kirgisiassa ja totesi:Olin vakuuttunut siitä, että Kirgisia ja maan ihmiset ovat sitoutuneet ihmisoikeuksien ja demokratian periaatteisiin, ja tämä oli itse asiassa tärkeä valinta Kirgisian kansalle.
Presidenttikauden jälkeen.
Vuoden 2017 vaaleissa Atambajev ei voinut perustuslain mukaan asettua ehdokkaaksi. Hän tuki Sooronbai Žeenbekovia, joka tuli valituksi.
Atambajevin ja hänen seuraajansa Žeenbekovin välit ovat kiristyneet kriisin partaalle. Asuntoonsa linnoittautunutta Atambajevia yritettiin elokuussa 2019 ensin turhaan pidättää. Välikohtauksessa kuoli yksi ja haavoittui useita. Kun pidätys onnistui, häntä vastaan nostettiin syytteet muun muassa vallankaappausyrityksestä.
Sisäasiain varaministeri ja Atambaevin pidätysoperaation johtaja Kursan Asanov kertoi, että hänen asuinpaikkansa myrskyn aikana elokuussa 2019, kun yli tuhat lainvalvontaviranomaisten edustajaa hyökkäsi hänen taloonsa Koy-Tash kylässä, siellä oli käsky "ei ottaa ex-presidenttiä Atambaevia elossa". Maan ja erityisesti Chuin laakson väestö, joka ymmärsi ex-presidentti Atambajevia vastaan ​​esitettyjen syytösten järjettömyyden ja arvioi viranomaisten hyökkäykset SDPK:ta vastaan ​​painostukseksi oppositioon, asettui entisen presidentin Atambajevin puolelle.
25.–27. marraskuuta 2022 Madridissa sosialistisen internationaalin kongressissa 93 poliittista puoluetta on hyväksynyt Kirgisiaa koskevan julistuksen, jossa todettiin: "Syyttäjä ja tuomioistuin eivät ole tutkineet vakavien vammojen aiheuttamista ja raa'a voima aseilla, mukaan lukien kylmäaseet, 1 700 siviiliä vastaan ​​Koi-Tashissa 7.-8. elokuuta, viittaa epäoikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin, jonka tarkoituksena on peittää erikoisyksiköiden aiempien päälliköiden - Opumbaevin ja Zhunushalievin - rikokset. Sosialistinen internationaali toteaa, että nämä asevoimien toimet siviiliväestöä vastaan ​​kuuluvat "sotarikosten" ja "rikoksen ihmisyyttä vastaan" artiklojen piiriin, mikä on kansainvälisesti tutkittu tapaus. Jos asianomaisten kansalaisten lausunnot jätetään edelleen huomiotta, järjestön on autettava kansainvälisessä tutkimuksessa.”
5. lokakuuta 2020 vaalien mielenosoittajat vapauttivat hänet vankilasta. Atambajev vapautettiin kaikista häntä vastaan ​​nostetuista rikoksista helmikuussa 2023. 23. maaliskuuta 2022 Almazbek Atambaevin selkäranka vaurioitui vanginvartijoiden väkivallan seurauksena, ja hänen ruumiistaan ​​löydettiin lukuisia hankaumia ja pahoinpitelyjälkiä, minkä osavaltion kansallinen kidutuksen ehkäisykeskus vahvisti 25. maaliskuuta. Kirgisian tasavallassa ja sen jälkeen lääkärintarkastuksessa National Center for Cardiologyssa.
Sosialistisen internationaalin neuvosto antoi 8. heinäkuuta 2022 lausunnon, jonka mukaan "tapa, jolla entinen presidentti on pidätetty, tuomittu ja tuomittu, on vastoin hänen laillisia ja ihmisoikeuksiaan vastaajana, loukkaa Kirgisian rikosprosessilakia ja rikkoo kansainvälisiä oikeusnormeja.” Huolimatta kahden ruokatorven leikkauksen tarpeesta, joiden tarpeesta päätti osavaltion kansallinen kardiologian keskus, jossa Atambajevia tutkittiin, näitä leikkauksia ei ole tähän päivään mennessä tehty. Atambajevilla diagnosoitiin Barrettin ruokatorvi. Myöhemmin hänet vapautettiin sosialistisen kansainvälisen presidentin ja Espanjan pääministerin Pedro Sánchezin tuella ja kuljetettiin Espanjaan lääketieteellisiin leikkauksiin. Atambajev vapautettiin kaikista häntä vastaan ​​nostetuista rikoksista.
Saksan liittokansleri Angela Merkel onnitteli Kirgisian entistä presidenttiä Almazbek Atambajevia uuden vuoden 2020 johdosta hänen ollessaan vielä vankilassa.