Sitra (rahasto)

Suomen itsenäisyyden juhlarahasto (vuoteen 1990 Suomen itsenäisyyden juhlavuoden 1967 rahasto) eli Sitra on julkisoikeudellinen eduskunnan valvoma rahasto, joka perustettiin vuonna 1967 Suomen Pankin yhteyteen Suomen itsenäisyyden 50-vuotisjuhlan kunniaksi. 
Sitra edistää Suomen hyvinvointia ja vauhdittaa talouden kasvua luonnon kantokyvyn rajoissa. Tätä tehtäväänsä se toteuttaa ennakoimalla tulevaa, luotsaamalla muutosta ja vauhdittamalla ratkaisuja yhteiskuntamme suuriin ongelmiin yhdessä muiden toimijoiden kanssa.
Sitran yliasiamiehenä toimii Atte Jääskeläinen. Hallinnon ytimen muodostavat hallintoneuvosto, hallitus ja johtoryhmä. 
Sitra ei saa rahoitusta valtion budjetista, vaan toiminta rahoitetaan rahaston sijoitusomaisuudesta kertyvillä tuotoilla. Kesäkuun 2024 2023 lopussa Sitran sijoitusten markkina-arvo oli noin 986 miljoonaa euroa. Sitrassa on noin 180 työntekijää.
Aloitus.
Vuonna 1967 eduskunta perusti Sitran 100 miljoonan markan peruspääomalla (140 miljoonaa vuoden 2006 euroa) ja päätti, että "rahaston tuottoja on käytettävä sellaisten toimenpiteiden rahoittamiseen, jotka edistävät Suomen markan arvon vakiintumista, maamme taloudellisen kasvun nopeuttamista ja kansainvälisen kilpailukykymme parantamista".
Sitran toiminta ja vaikuttavuus.
Sitran tehtävä.
Sitra siirtyi eduskunnan alaisuuteen vuonna 1991. Laki Sitrasta (24.8.1990/717) määrittelee Sitran tehtävän seuraavasti:
Suomen itsenäisyyden juhlarahastosta vuonna 1990 annettua lakia on muutettu 1995 (21.4.1995/647), 1999 (21.5.1999/623) sekä 2018 (28.12.2018/1366).
Toiminnan ja vaikuttavuuden arviointi.
Sitran tavoitteena on yhteiskunnallinen vaikuttavuus. Viimeisin Sitran työtä laajasti tarkastellut, ulkoistettu ja riippumaton vaikuttavuusarviointi valmistui vuonna 2019. Seuraavan kerran arviointi toteutetaan vuonna 2024.
Sitran strategia.
Sitran strategia päivitettiin kesäkuussa 2024.
Uuden strategian avulla Sitra vahvistaa ennakointitiedon tuottamista Suomen tulevaisuuden suurista haasteista, edistää Suomen uudistumista yhteiskunnallisilla innovaatioilla ja lisää yhteistyötä muiden toimijoiden kanssa Suomea koettelevien ongelmien ratkaisemiseksi.
Toimintamallissa korostuvat:
Tulevina vuosina (2024-) Sitra keskittyy hakemaan ratkaisuja etenkin neljään Suomen tulevaisuutta koettelevaan haasteeseen: se hakee ratkaisuja, jotka edistävät kasvua, vauhdittavat kestävyyssiirtymää, vahvistavat demokratiaa ja vähentävät polarisaatiota sekä parantavat datan ja tekoälyn hyödyntämistä.
Hallinto.
Sitran hallinnon ytimen muodostavat hallintoneuvosto, hallitus ja johtoryhmä. Hallintoneuvoston tehtävänä on valvoa Sitran hallintoa ja päättää toiminnan periaatteista.
Hallintoneuvosto.
Sitran hallintoneuvostoon kuuluvat seuraavat kansanedustajat:
Hallitus.
Hallitukseen kuuluu tällä hetkellä seitsemän jäsentä:
Yliasiamiehet.
Operatiivista toimintaa johtaa yliasiamies, joka vastaa Sitran hallinnosta ja kehittää organisaation toimintaa hallintoneuvoston ja hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti. Käytännön operatiivisesta toiminnasta vastaa Sitran johtoryhmä.
Yliasiamiehen nimittää Sitran hallintoneuvosto Sitran hallituksen esityksen perusteella. Hallintoneuvosto saattaa poiketa hallituksen esityksestä. Esimerkiksi vuonna 2003 Sitran hallitus esitti yliasiamiehen tehtävään Bengt Holmströmiä, mutta Sitran hallintoneuvosto valitsi johtoon Esko Ahon. Vuonna 2023 Sitran hallitus esitti yliasiamieheksi tutkija Tommi Laitiota, mutta hallintoneuvosto päätti nimittää tehtävään Atte Jääskeläisen. 
Yliasiamiehelle maksetaan palkkaa 18 553 euroa kuukaudessa.
Yliasiamiehet:
Toiminnan painopisteet eri vuosikymmenillä.
Sitra on perustamisestaan saakka ollut tulevaisuusorganisaatio. Se on vuosien ja vuosikymmenien mittaan muuttunut T&amp;K-rahoitajasta yhteiskunnalliseksi muutosagentiksi.
1960-luku.
Eduskunta perusti Suomen Itsenäisyyden juhlarahasto Sitran lahjana Suomen kansalle. Sitran tehtäväksi kirjattiin lakiin kilpailukyky ja kasvu eli huomisen menestyvä Suomi. Sitran ensimmäinen hanke liittyi ympäristön pilaantumisen ehkäisyyn.
1970-luku.
Sitra rahoitti tutkimus- ja tuotekehityshankkeita, muun muassa Xylitolin kehitystyötä. Sitra aloitti myös talouspolitiikan johtamiskurssin sekä muun muassa perusti yhdessä Suomen Kulttuurirahaston ja kauppa- ja teollisuusministeriön kanssa Keksintösäätiön. Myös futurologia nousi Sitran agendalle.
1980-luku.
Sitra toi pääomasijoitustoiminnan Suomeen. Sitran rahoittama yhdistelmä-DNA-hanke oli lähtölaukaus suomalaiselle geenitutkimukselle.
1990-luku.
1990-luvulla Sitra oli Suomen suurin pääomasijoittaja. Sitra käynnisti myös tutkimus- ja koulutushankkeita sekä innovatiivisia hankkeita, aiheet vaihtelivat biohajoavista implanteista tietoyhteiskuntastrategiaan. Esko Ahon pääministerikaudella Sitra sai valtiolta lahjoituksena Nokian osakkeita peruspääoman korottamiseksi. Sitra siirtyi Suomen Pankin alaisuudesta suoraan eduskunnan alaiseksi.
2000-luku.
2000-luvulla Sitrasta tuli yhteiskunnallinen uudistaja. Talouspolitiikan koulutus lopetettiin.
2010-luku.
Sitran tekee ennakointi- ja megatrendityötä. Sitra ja yhteistyökumppanit lähtevät toteuttamaan sähköistä palveluväylää ja vauhdittamaan digitalisaatiota. Sitra tuo Suomeen vaikuttavuusinvestoinnin.
Arvostelu.
Riskisijoitusten hoito kilpailuttamatta.
Syksyllä 2007 Helsingin Sanomien artikkeli nostatti keskustelun siitä, onko eettistä ongelmaa siinä, että Sitra on antanut riskisijoituksia hoidettavaksi entisille työntekijöilleen. Artikkelin mukaan Sitran johtajat olivat perustaneet yhtiöitä, joihin on sijoitettu kymmeniä miljoonia Sitran julkisia varoja. Artikkeli korosti, että sijoittaminen oli tehty ilman kilpailuttamista. Artikkeli nosti esiin erityisesti Bio Fund Management, Eqvitec Partners ja Korona Invest -yhtiöt. Myös MOT käsitteli asiaa.
Sitran aiheesta julkaiseman tiedotteen mukaan rahastojen hallinnointia ei ole perustamisvaiheessa kilpailutettu, sillä yksityiset ja yksityisluonteiset sijoittajat muodostavat rahastossa enemmistön eikä virallisen kilpailuttamisen velvoitetta siksi synny. Tiedotteen mukaan perustettavien rahastojen kaupallinen luonne ja selkeä tuottotavoite huolehtivat siitä, että rahastojen hoito tulee kilpailutetuksi markkinaehtoisesti. Tiedotteen mukaan Sitran perustamiin hallinnointiyhtiöihin siirtyneet entiset Sitran toimihenkilöt ovat toimialaosaamisellaan huolehtineet, että sijoitusrahastot ovat toiminnallaan kehittäneet myös niitä toimialoja joille ne on perustettu. Eduskunnan Suomen Pankin pankkivaltuuston jäsenistä koostuva hallintoneuvosto totesi vuonna 2007 Sitralta asiasta saamansa selvityksen perusteella, että Sitralla on hallintoneuvoston luottamus.
Pekka Himanen -kohu.
Syksyllä 2012 Sitra oli osallisena Himas-kohussa, jossa Valtioneuvoston kanslia tilasi filosofi Pekka Himaselta 700 000 euroa maksavan kansainvälisen tutkimuksen. Sitra oli tutkimuksen maksaja Tekesin ja Suomen Akatemian kanssa.
Sijoitustappiot.
Toukokuussa 2019 Kauppalehti kirjoitti että Sitra on tehnyt vuonna 2018 60 miljoonan osakesijoituksillaan 55 miljoonaa euroa tappiota. Suurin suora sijoitus oli pörssiyhtiö FIT Biotechiin, joka hakeutui konkurssiin.
Muutosehdotuksia.
Ainakin SDP on vaatinut Sitran osittaista alasajoa ja varojen siirtämistä valtion budjettiin.
Vuonna 2019 parlamentaarisen Sitra-työryhmä arvioi Sitran toimintaa ja ehdotti raportissaan muun muassa muutoksia hallintorakenteeseen:
Tohtori Heikki Pursiaisen mukaan Sitran toiminnan kustannuksilla voitaisiin rahoittaa kuusi Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen VATT:n kokoa olevaa tutkimuslaitosta. Nykytutkimusmenetelmillä on mahdollista oikeasti selvittää poliittisten päätösten vaikutuksia, mutta rahoituksen niukkuus on keskeinen syy siihen, että koulua, innovaatioita, syrjäytymistä, työllisyyttä ja maahanmuuttoa koskevien päätösten takaa puuttuu tällaista tutkimustietoa. Huippututkijoilla on pulaa rahoituksesta mutta Sitra tuottaa valtavilla resursseillä "epämääräisiä raportteja vaihtoehtotaloudesta", mihin voisi käyttää vähemmänkin rahaa.