Brykus

Brykus ( tai "Brykous", ) oli antiikin aikainen kaupunki ja kaupunkivaltio ("polis") Karpathoksen saarella Kreikassa. Sen arkeologinen kohde sijaitsee linnuntietä noin seitsemän kilometriä pohjoiseen nykyisestä Ólympoksen kylästä ja noin 3,5 kilometriä pohjoisluoteeseen Avlónan kylästä.
Maantiede.
Brykus oli rakennettu pienelle niemelle saaren pohjoisosan länsirannikolle. Niemi on kallioinen ja työntyy suhteellisen kauas merelle. Kaupungin akropoliina toimi korkeampi kohta niemen kaulan kohdalla. Se tunnetaan nykyisin nimellä Pyrgálli. Niemen itäpuolella oli luonnonsatamalahti. Niemen alue tunnetaan nykyisin nimellä Ágios Ioánnis siellä olevan Pyhän Johannes Teologin ("Ágios Ioánnis Theológos") kirkon mukaan, sekä kaupungin nimistä vääntyneissä nykykreikkalaisissa nimimuodoissa Vrykoúnta ja Vourgoúnta.
Brykuksen kaupunkivaltion hallussa ollut alue oli suhteellisen pienikokoinen, ja sen kooksi on arvioitu alle 100 tai jopa alle 25 neliökilometriä. Kaupungin paikkaa on arvioitu poliksen paikaksi harvinaisen huonon oloiseksi, koska alue on karua, ympärillä on vain vähän maatalousmaata, satamalahti on ollut melko huono ja soveltumaton talvikäyttöön, eikä kaupunki sijainnut tärkeimpien merenkulkureittien varrella.
Historia.
Brykuksen historiasta ei tiedetä paljoakaan. Löytöjen perusteella se on ollut olemassa viimeistään arkaaisella kaudella. Klassisella kaudella Brykus kuului saaren kolmen merkittävimmän poliksen ("tripolis") joukkoon Arkesseian ja Karpathoksen ohella. 400-luvulla eaa. kaupunki kuului Ateenan johtamaan Deloksen meriliittoon. Hellenistisellä kaudella Brykus oli saaren muiden kaupunkien tavoin Rhodoksen alaisuudessa. Kaupungin paikka oli asuttu vielä kristillisellä myöhäisantiikin ja varhaisbysanttilaisella ajalla.
Kaupungin kansalaisesta käytettiin etnonyymiä "Brykontios" () tai "Brykūntios" ().
Rakennukset ja löydökset.
Brykuksen paikalla on raunioita arkaaiselta myöhäiselle roomalaiselle kaudelle saakka. Kaupunki on ollut ympäröity muurein, jotka on ajoitettu myöhäiselle klassiselle tai hellenistiselle kaudelle. Muuria on säilynyt erityisesti niemen itäsivulla, jossa on jäljellä pitkä korkeimmillaan noin viiden metrin korkuinen osuus. Akropoliilla sijaitsi ainakin hellenistisellä kaudella Athene Lindialle omistettu temppeli, mikä kertoo osaltaan tuon ajan rhodoslaisista vaikutteista kaupungissa.
Kaupungin muihin pyhäköihin kuuluivat löytöjen perusteella nymfeille ja kabiireille omistetut pyhäköt. Pyhän Johannes Teologin kirkko niemen kärjen lähellä on rakennettu nymfien luolan paikalle, ja sen rakentamisessa on käytetty antiikin aikaista materiaalia. Kaupungista on löydetty myös kahden varhaiselle kristilliselle kaudelle ajoittuvan basilikakirkon rauniot.
Kaupungin ympäristöstä on löydetty useita kallioon kaiverrettuja hautoja. Nekropoli levittäytyy akropoliin alempaan itärinteeseen ja lahden ympäristöön akropoliin kaakkoispuolella. Haudat ajoittuvat hellenistiselle ja roomalaiselle kaudelle, mutta niiden joukossa voi olla myös varhaisen kristillisen ajan hautoja.
Jossakin Brykuksen laajemmalla alueella on ollut pankarpathoslainen Poseidon Porthmiokselle omistettu pyhäkkö, joka kuului oletettavasti kaupungin alaisuuteen. Sitä ei ole paikannettu, mutta sen arvellaan sijainneen nykyisen Trístomon lähellä, josta on löydetty suurin osa siihen viittaavista piirtokirjoituksista. Toisen teorian mukaan se sijaitsi nykyisessä Stenóssa eli Kárpathoksen ja Sarían (antiikin Saros) saaret erottavan kapeikon rannalla. Siellä on nykyisin varhaiskristillisen basilikan paikalle rakennettu Pyhän Katariinan ("Agía Aikateríni") kirkko.
Brykuksesta tehtyjä esinelöytöjä on esillä Kárpathoksen arkeologisessa museossa, joka sijaitsee Kárpathoksen kaupungissa eli Pigádiassa.