Minskin metro

Minskin metro (, ) on metrojärjestelmä Minskissä Valko-Venäjällä. Se avattiin vuonna 1984. Minskin metro koostuu tällä hetkellä kolmesta linjasta ja 36 asemasta. Linjojen pituus yhteensä on 45 kilometriä.
Metrolinjat ja niiden asemat.
Minskin metro liikennöi kolmea linjaa:
Kolmannen (vihreä) metrolinjan laajennus on käynnissä, linjan ensimmäiset asemat avattiin liikenteelle 2020. Sen rakentaminen on aloitettiin 2011, linjan avaus 3 ensimmäisen aseman osalta tapahtui marraskuussa 2020.
Neljäs linja.
Myös neljättä linjaa on hahmoteltu, ja rakentaminen olisi tarkoitus käynnistää kolmannen linjan valmistuttua.
Hallinto.
Minskin metron hallintorakennus sijaitsee ydinkeskustassa Itsenäisyyden aukion laidalla. Tämän vuonna 1984 valmistuneen rakennuksen suunnittelivat arkkitehdit J. Grigorjev ja D. Kudrjavtsev. Rakennuksen katutasosta johtaa käytävä metron Leninin aukion metroasemalle.
Liikennöinti ja matkaliput.
Metrojunat lähtevät reiteilleen päivittäin kello 5.32-1.02. Junia kulkee 2–10 minuutin välein, harvimmillaan vuoroväli on yöllä. Maksu suoritetaan muovisilla poleteilla tai sarjalipuilla, joita saa ostaa metroasemien lipunmyynnistä. Yksi poletti maksoi vuoden 2020 keväällä 0,50 ruplaa (vajaa 0,20 euroa).
Minskin metroräjähdys 2011.
Minskin ydinkeskustassa sijaitsevalla Kastrytšnitskaja- eli Oktjabrskaja-metroasemalla (, ) sattui maanantaina 11. huhtikuuta 2011 kello 17.56 (UTC+3) räjähdys. Räjähdyksen seurauksena loukkaantui ainakin 191 henkilöä ja kuoli 15 henkeä. Paikalle saapui nopeasti useita ambulansseja, paloautoja ja poliisi. Illan kuluessa myös Valko-Venäjän presidentti kävi tapahtumapaikalla.
Virallisen kannan mukaan räjähdyksen syy oli alkuvaiheessa tuntematon. Varsin nopeasti syyksi arvioitiin terrori-iskua ja Valko-Venäjälle luvattiin onnettomuuden tutkinnan asiantuntija-apua Venäjältä. Silminnäkijäkertomusten mukaan räjähdys tapahtui laiturialueen keskivaiheilla metron saapuessa asemalle. Asiantuntija-arvioiden perusteella räjähdyksen synnytti laiturialueen penkin luo jätettyyn laukkuun sijoitettu, noin 5 kilogramman trotyylimäärää vastaava pommi, joka sisälsi myös henkilövahinkoja lisääviä pieniä metallinauloja ja kuulia. Räjähde laukaistiin kauko-ohjauksella. Räjähdyksen seurauksena asemarakenteita sortui. Osa uhreista kuoli romahtaneiden rakenteiden alle jäätyään. Valko-Venäjän turvallisuusviranomaiset ovat näyttäneet valvontakameroiden videomateriaalia pommin tuomisesta ja pidättäneet viisi henkilöä räjähdyksestä tai sen avustamisesta epäiltynä. Marraskuun 30. päivänä 2011 kaksi henkilöä todettiin syylliseksi sekä 15 henkeä surmanneen Minskin metropommi-iskun että kahden aiemman, pienemmän pommiräjäytyksen toteuttamiseen. Tuomituille langetettiin nykypäivän Euroopassa harvinainen kuolemanrangaistus ilman valitusoikeutta terrorismin ja sen avustamisen nimikkeellä. Metroasemalle ja -järjestelmälle aiheutuneiden taloudellisen vahinkojen kerrottiin ylittäneen 2 miljardia ruplaa (30.marraskuuta 2011 kurssin mukaan 174 000 euroa). 
Kastrytšnitskaja (Oktjabrskaja) on Minskin kaksilinjaisen metroverkon sinisen linjan keskeisimpiä asemia. Se liittyy maanalaisella käytävällä punaisen linjan Kupalauskajan asemaan. Asemapari oli tuolloin ainoa Minskin metrolinjoja yhdistävä risteyskohta. Pommi-iskun jälkeen Maskouskajan metrolinjan liikenne oli jonkin aikaa pysähdyksissä. Uudelleenkäynnistyksen jälkeen metrojunat eivät kuitenkaan aluksi pysähtyneet pommi-iskun tapahtumapaikalla eli Kastrytšnitskajan (Oktjabrskaja) asemalla.