Suomen Ekonomit

Suomen Ekonomit (entinen Suomen Ekonomiliitto SEFE) on kauppatieteellisen yliopistotutkinnon suorittaneiden henkilöiden sekä alan opiskelijoiden ammattiliitto. Suomen Ekonomit toimii yhteiskunnallisena vaikuttajana koulutuspolitiikassa, työmarkkinoilla, veropolitiikassa, sosiaalipolitiikassa ja talouspolitiikassa. Lisäksi Suomen Ekonomit tarjoaa jäsenilleen työelämään liittyvää palvelua, neuvontaa ja tietoa. Liiton muodostavat 25 ekonomiyhdistystä ja 14 opiskelijayhteisöä. Suomen Ekonomit on Akavan neljänneksi suurin jäsenliitto. Suomen Ekonomeissa on yli 50 000 jäsentä. Ekonomijäsenten lisäksi Suomen Ekonomeihin kuuluvat kauppatieteiden opiskelijat, kylterit, omien kylteriyhteisöjensä kautta.
Historia.
Suomen Ekonomien edeltäjä on vuonna 1924 Hankenin alumnien yhdistyksenä perustettu Ekonomföreningen Niord. Sen seuraaja, Ekonoomiyhdistys ry., perustettiin 1935. Nykyään se tunnetaan Helsingin Ekonomit ry:n nimellä. Vuosien saatossa ekonomiyhdistyksiä perustettiin muihinkin kaupunkeihin, ja vuonna 1951 syntyi 10 yhdistyksen yhdyssiteeksi Suomen Ekonomiliitto, vuodesta 2014 lähtien Suomen Ekonomit. Vuonna 1973 ruotsinkielisen Finlands Svenska Ekonomförbund rf:n jäsenyhdistykset liittyivät Ekonomiliittoon. Ekonomiopiskelijat liittyivät mukaan vuonna 1991.
Aluksi liiton (silloin nimellä ekonomiyhdistys) ensisijainen tehtävä oli työpaikkojen välitys valmistuneille ekonomeille. Toiminnassa oli tärkeää myös ammatillinen ja ekonomihenkinen yhdessäolo sekä luennot ja yritysvierailut. Myöhemmin mukaan tulivat täydennyskoulutustoiminta, ekonomien sijoittumista ja palkkoja koskevat tutkimukset ja juridinen neuvonta.
Edunvalvonta.
Suomen Ekonomien yhteiskunnallisen ja työmarkkinallisen edunvalvonnan tavoitteina on sopia tärkeimmistä palvelussuhteen ehdoista työehtosopimuksilla, huolehtia ekonomien hyvästä palkkakehityksestä ja työhyvinvoinnista, edistää työelämän tasa-arvoa ja lisätä jäsenten työmarkkinatietoutta. Suomen Ekonomien edunvalvonta tapahtuu sekä itsenäisesti että yhdessä Akavan kanssa ja sen neuvottelujärjestöjen kautta. Virka- ja työehtosopimustoiminta tapahtuu yksityisellä sektorilla Ylemmät Toimihenkilöt YTN ry:n kautta ja julkisella sektorilla Julkisalan koulutettujen neuvottelujärjestö JUKO:n kautta. Suomen Ekonomit pitää myös yhteyttä keskeisiin yhteiskunnallisiin päättäjiin, kuten poliitikkoihin. 
Suomen Ekonomien koulutuspoliittinen vaikuttaminen tapahtuu yhteistyössä sekä yliopistojen ja jäsenyhdistysten että opiskelijajärjestöjen, työmarkkinajärjestöjen ja poliittisten puolueiden kanssa. Tavoitteena on ylläpitää ekonomitutkinnon arvostusta ja valmistuneiden ekonomien osaamista.
Organisaatio.
Liittokokous.
Suomen Ekonomien jäseniä edustavat jäsenyhteisöt asettavat liittokokousedustajat. Vähintään kaksi kertaa vuodessa kokoontuva liittokokous käyttää ylintä päätösvaltaa. Suomen Ekonomien 9–12-jäseninen hallitus vastaa liiton toiminnan suunnittelusta ja seurannasta sekä merkittävistä päätöksistä. Sen jäsenten toimikausi on kolme vuotta. 
Hallitus ja toiminnanjohtaja.
Suomen Ekonomien hallitus 2021 – 2023 
Puheenjohtaja: Martin Paasi (Ekonomföreningen Niord)
I varapuheenjohtaja: Saara-Sofia Sirén (Turun Seudun Ekonomit)
II varapuheenjohtaja: Jukka-Pekka Kokkonen (Helsingin Ekonomit)
Jäsenet:
Kalle Kahanpää (Turun KY)
Liisa-Johanna Pesonen (Helsingin Ekonomit)
Riku Hietarinta (Helsingin Ekonomit)
Jussi Loukiainen (Vaasan Ekonomit – Vasa Ekonomer)
Josefiina Kotilainen (KY)
Katarina Naumanen (KY)
Joona Uusitalo (Turun Seudun Ekonomit)
Toiminnanjohtaja:
Suomen Ekonomien toiminnanjohtaja on KTM Jari Elo.
Palkinnot.
Suomen Ekonomit jakaa vuosittain opetuspalkinnon ja joka toinen vuosi kirjallisuuspalkinnon. Opetuspalkinnolla Suomen Ekonomit haluaa tukea kauppatieteellisen alan opetuksen kehittämistä. Opetuspalkinnon arvo on 6 000 euroa. Kirjallisuuspalkinnon Suomen Ekonomit jakaa parhaalle suomalaiselle yrityskirjalle ja sen arvo on 30 000 euroa. Vuoteen 2008 asti kirjallisuuspalkinnon nimi oli Pro Oeconomia.
Kirjallisuuspalkinto 2020.
Pääpalkinto, 24 000 euroa, myönnettiin Helena Åhmanin kirjalle "Keskusteluälykkyys painetilanteissa" (Alma Talent 2019). Åhman voitti kirjallisuuspalkinnon jo kolmannen kerran. Teos valittiin myös finalistikirjojen kesken järjestetyn yleisöäänestyksen parhaaksi. Palkintosummasta lohkaistiin myös kaksi tunnustuspalkintoa, joista toinen 3 000 euron palkinto myönnettiin kirjalle "Johda merkitystä" – Tapio Aaltonen, Pirjo Ahonen, Jaakko Sahimaa (Alma Talent 2020). Toisen 3 000 euron tunnustuspalkinnon sai Mari Pantsarin ja Jouni Kerosen kirjoittama teos "Tienhaarassa – johtajuus ilmastonmuutoksen aikakaudella" (Docendo 2019).
Kirjallisuuspalkinto 2018.
Helena Åhmanin ja Harri Gustafsbergin kirja "Tilannetaju – päätä paremmin" (Alma Talent). Pääpalkinnon 30 000 euroa lisäksi teos voitti myös jo aiemmin julkistetun yleisöäänestyksen.
Kirjallisuuspalkinto 2016.
Sari Torkkolan teos "Lean asiantuntijatyön johtamisessa." Lisäksi myönnettiin tunnustuspalkinto Frank Martelan ja Karoliina Jarenkon teokselle "Draivi – voiko sisäistä motivaatiota johtaa?" Kokonaispalkintosummasta Torkkolalle annettiin 24 000 euroa ja Martelalle &amp; Jarenkolle 6 000 euroa. Molemmat teokset on kustantanut Talentum Pro.
Kirjallisuuspalkinto 2014.
Sixten Korkmanin teos "Talous ja utopia" (Docendo). Lisäksi Karl-Erik Michelsenin "Kone – Perhe, yrittäjyys ja yritys teollisuuden vuosisadalla" (Otava) sai tunnustuspalkinnon. 
Kirjallisuuspalkinto 2012.
Helena Åhmanin teos "Mielen johtaminen organisaatiossa" (Sanoma Pro). Palkinto jaettiin Helsingin kirjamessuilla 26.10.2012.
Pro Oeconomia 2008.
Mika Mannermaa: Jokuveli
Pro Oeconomia 2006.
Pekka Aula – Saku Mantere:  Hyvä Yritys – Strateginen maineenhallinta
Pro Oeconomia 2004.
Pertti Vartia – Pekka Ylä-Anttila: Kansantalous 2028
Pro Oeconomia 2002.
Christian Grönroos: Palvelujen johtaminen ja markkinointi
Pro Oeconomia 2000.
Tapio Aaltonen – Lari Junkkari: Yrityksen arvot ja etiikka
Pro Oeconomia 1998.
Kaj Storbacka – Jarmo R. Lehtinen: Asiakkuuden ehdoilla vai asiakkaan armoilla
Pro Oeconomia 1995.
Osmo Soininvaara: Hyvinvointivaltion eloonjäämisoppi
Opetuspalkinto 2020.
Opetuspalkintoa ei jaettu
Opetuspalkinto 2019.
Opetuspalkinto 2019 myönnettiin poikkeuksellisesti 30 henkilölle. Palkinnon saivat valtakunnallisen liiketoimintaosaamisen verkko-opintokokonaisuuden eli LITOn kehittäjät.
Opetuspalkinto 2018.
Tutkijatohtori Mari Suoranta Jyväskylän yliopiston kauppakorkeakoulusta voitti palkinnon sen 20-vuotisjuhlavuonna. Palkintoraati perusteli voittajan valintaa erityisesti tämän monipuolisella ja vaikuttavalla työllä opiskelijoiden yrittäjävalmiuksien lisäämiseksi sekä kasvuyrittäjyyden ja vahvan myyntiosaamisen edistämisessä. Lisäksi hänen vahvat yhteytensä elinkeinoelämään ovat erityisen tärkeitä opiskelijoiden työelämävalmiuksien kehittymisessä. Raati oli myös aidosti vaikuttunut opiskelijoiden ehdottamista näkökulmista tämänvuotiseen teemaan - maailmanparannukseen. Suorannan kursseilla on ideoitu ja perustettu yrityksiä, jotka pyrkivät luomaan parempaa maailmaa meille kaikille.
Opetuspalkinto 2017.
Palkinto meni Åbo Akademin organisaation ja johtamisen yliopisto-opettaja ja tutkija Nina Kiviselle. Voittajaa haettiin teemalla Vuoden opettaja, arvioinnissa tarkasteltiin hyvää opettajuutta erittäin monipuolisilla kriteereillä.
Opetuspalkinto 2016.
Itä-Suomen yliopiston apulaisprofessori Anu Puusa palkittiin kurssistaan "Osuustoiminnan idea ja osuustoiminta yritysmuotona", joka yhdisti arvokkaalla tavalla yliopiston kolme perustehtävää: opetuksen, tutkimuksen sekä yliopistojen ja yritysten välisen yhteistyön.
Opetuspalkinto 2015.
Vaasan yliopiston kauppatieteellisen tiedekunnan professori Riitta Viitala sai palkinnon menestyksekkäästä työstään joustavien opiskelumenetelmien kehittäjänä. 
Opetuspalkinto 2014.
Vaasan yliopisto, markkinoinnin pääaineopiskelijoille suunnattu 15 opintopisteen kurssikokonaisuus tilastotieteiden johdantokurssi, tilastollinen tietojenkäsittely ja markkinoinnin analyysit. Opetuspalkinnon saivat kurssien opettajat kauppatieteellisestä tiedokunnasta yliopisto-opettaja Minna-Maarit Jaskari ja tutkijatohtori Katarina Hellen sekä päätoiminen tuntiopettaja Christina Gustafsson teknillisen tiedekunnan matemaattisten tieteiden yksiköstä.
Opetuspalkinto 2013.
Lappeenrannan teknillinen yliopisto, kauppatieteellinen tiedekunta, MIMM-maisteriohjelma ja sen ydintiimin professorit Sanna-Katriina Asikainen, Olli Kuivalainen, Sami Saarenketo ja Liisa-Maija Sainio.
Opetuspalkinto 2012.
Lappeenrannan teknillinen yliopisto, kauppatieteellinen tiedekunta, kansainvälisen markkinoinnin professorit Olli Kuivalainen ja Sami Saarenketo kurssistaan International Entrepreneurship. Voittajaa etsittiin teemalla kotikansainvälisyys.
Opetuspalkinto 2011.
Vaasan yliopisto, Johtamisen yksikön kandidaatin tutkielmaprosessi ja yliassistentti Annika Tidström.
Poliittiset sidonnaisuudet.
Suomen Ekonomit tukee puolueita valtakunnallisissa vaaleissa (kunnallis-, eduskunta-, Euroopan parlamentin ja tasavallan presidentin vaalit) kohtuullisilla ja tavanomaisilla summilla. Suomen Ekonomit ei anna suoraa rahallista tukea, vaan tuki annetaan pääsääntöisesti varainhankintaseminaareihin tai vastaaviin tapahtumiin osallistumalla ja se kohdennetaan tasapuolisesti eri puolueille.