Odisha

Odisha (), vuoteen 2011 asti Orissa, on osavaltio Intian itäosassa. Sen pinta-ala on 155 707 km² ja asukasluku on 36 707 000 (2001). Odishan pääkaupunki on Bhubaneswar.
Britit perustivat Orissan provinssin 1. huhtikuuta 1936. Intian itsenäistymisen jälkeen vuonna 1947 provinssiin liitettiin uusia alueita ja osavaltio perustettiin vuonna 1950.. 
Nimi.
Osavaltion nimi "Odisha" tulee sanskritin sanoista ”Odra Vishaya” tai ”Odra Desa”, joilla viitataan historialliseen provinssiin Subarnarekha-joen rannalla. 
Sekä Intian että Odishan kansallislauluissa alueeseen viitataan sanalla "Utkala". Tällä on perinteisesti vain viitattu Odishan itäisiin osiin. Vuonna 2018 Odishan työministeri Susanta Singh ehdotti paikallisen osavaltion kansallislaulun (Bande Utkala Janani) sanoituksen muuttamista Utkalasta Odishaan.. 
Intian parlamentin ylähuone Rajya Sabha hyväksyi maaliskuussa 2011 lain, jolla osavaltion aikaisempi nimi, "Orissa", muutettiin nykyiseen muotoonsa.
Maantiede.
Odishan maasto voidaan jakaa neljään osaan: rannikkoseutu, itäiset kukkulat, itäinen ylänköalue ja keskiosan jokilaaksot. Osavaltiossa on kuusi suurta jokea, joista pisimmät ovat 857 km pitkä Mahanadi ja 799 km pitkä Brahmani. Vaikka osavaltiolla on liki 450 km rantaviivaa, sillä ei ole suuria satamia. Odishassa on paljon luonnontilaisia osia, ja siellä on tiikerin suojelualueita.
Luonnonsuojelualueita Odishassa ovat mm. Nandankananin, Badraman ja Kotgadin villieläinten suojelualueet, joista Nandankananissa on useampi (vuoden 2016 tietojen mukaan 10) valkoinen tiikeri. Bhitarkanikan kansallispuisto on Odishan tärkeimpiä luonnonsuojelualueita.. 
Trooppiset hirmumyrskyt pääsevät Odishan rannikolle esteettä Bengalinlahdelta. Orissan sykloni 1999 aiheutti valtavia tuhoja, 14 vuotta myöhemmin trooppinen sykloni Phailinilta suojauduttiin laajoilla evakuoinneilla.
Talous.
Odishassa on paljon mineraalivaroja: hiiltä, rautaa, bauksiittia ja kromia. Silti siellä on paljon köyhyyttä ja sosiaalisia ongelmia. Vuosina 1993–1994 tulotaso asukasta kohti oli Intian osavaltioista toiseksi alhaisin Biharin jälkeen.
Osavaltion pinta-alasta noin kolmannes on maatalouden käytössä. Tärkeimpiä viljelyskasveja ovat riisi (joka yksinään kattaa 75% kaikesta viljelyalasta), palkokasvit, vehnä, maissi, durra, sokeriruoko ja kookospähkinä.
Palvelualoista tärkeimpiä aloja ovat mm. rahoitus- ja hotelliala.
Ollywood, eli orijankielinen elokuvateollisuus, on arvoltaan noin 200 miljoonaa rupiaa (vuonna 2018) ja elokuvia tuotetaan vuosittain 20–25.
Kulttuuri ja väestö.
Odishan tunnuslintu on intiansininärhi.
Hindulaisuus on vuoden 2011 väestölaskennan mukaan ylivoimaisesti suurin uskontokunta, johon kuuluu yli 93 prosenttia väestöstä.
Purissa toimiva Jagannathin temppeli tarjoilee keskimäärin 20 000 (pyhiinvaellusten aikana jopa 50 000) ateriaa 600–700 vapaaehtoisen kokin voimin. Ruoka valmistetaan saviruukuissa ja avotulella. Se on myös maailman suurin ulkoilmaruokapaikka.. 
Odisha-päivää (orijaksi ଉତ୍କଳ ଦିବସ, eng. "Odisha Day") vietetään vuosittain huhtikuun 1. päivänä osavaltiota edeltäneen Orissan provinssin perustamisen kunniaksi.
Väestöstä 82,7 % ilmoitti vuoden 2011 väestönlaskennassa äidinkielekseen orijan, joka osavaltion virallinen kieli. Muita yleisesti puhuttuja kieliä ovat hindi ja santali..
Hallinto ja politiikka.
Odisha on jaettu 30 hallinnolliseen yksikköön eli piirikuntaan. Piirikunnat jaetaan kolmen alaryhmään maantieteellisen sijainnin mukaan: Pohjois-, Keski- ja Etelä-Odisha. Korkeimman oikeuslaitoksen (eng. "Orissa High Court") alaisuudessa toimii 30 piirikunnittain toimivaa oikeusistuinta ja pääpaikka toimii Cuttackissa.
Osavaltion parlamentti on yksikamarinen ja siinä on 147 jäsentä. 
Pääministerinä (eng. "Chief Minister") toimii Naveen Patnaik, joka on toiminut virassa vuodesta 2000 lähtien. Patnaikin edustama ja perustama Biju Janata Dal on Odishan suurin puolue. 
Vuodesta 2018 asti osavaltion kuvernöörinä on toiminut haryanalainen Ganeshi Lal (BJP), joka nousi virkaan puolueensa komitean jäsenen tehtävistä.