tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mikko Salmi

Mikko Salmi (s. 30. elokuuta 1975 Ylitornio) on suomalainen poliitikko, journalisti, muusikko ja pappi.
Ura.
Salmi valmistui ylioppilaaksi Puolalanmäen lukiosta vuonna 1994 ja teologian maisteriksi Helsingin yliopistosta vuonna 2000. Opiskeluaikanaan Salmi oli Turun kaupunginteatterissa nuorisomusikaali Flyin`Jay´n pääroolissa vuosina 1995–1996. Vuosina 2000–2002 hän työskenteli nuorisosihteerinä Nuorten Keskus ry:ssä ja vuosina 2002–2007 Töölön seurakunnan pastorina. Hän perusti Pop-messun, jota on järjestetty Töölön seurakunnassa keväästä 2005 lähtien. 
Salmi tuli julkisuuteen voittamalla vuoden 2003 Golden Stars -kilpailun Seinäjoen Tangomarkkinoilla. Vuonna 2005 hän julkaisi ensimmäisen levynsä "Jyviä ja pakanoita". Vuosina 2005–2006 Salmi juonsi Subtv:llä "Tunnustusten yö" -keskusteluohjelmaa. Vuosina 2008–2015 Salmi juonsi "Toivon päivä" -lähetystä Radio Deissä. Marraskuussa 2007 ilmestyi Salmen tuottama ja Edel Records Finlandin julkaisema Suomen ensimmäinen Virsikaraoke-DVD. Salmi tuotti toukokuussa 2008 julkaistun Veisukaraoke-DVD:n. Salmen toinen sooloalbumi "Jeesuksen ikäinen mies" julkaistiin lokakuussa 2009. 
Mikko Salmi on ollut kolumnistina Kalevassa, Oulu-lehdessä, Sanassa ja Vantaan Laurissa. Vuonna 2013 Salmi oli Oulun seurakuntayhtymän digitaalisen viestintäyksikön Rauhan aseman toimituspäällikkönä. Vuosina 2012–2016 Salmi toimi viestintäalan yrittäjänä Sielun Soundi -nimisen yrityksensä kautta. Vuosina 2016–2018 hän toimi Demokraattia julkaisevan Kustannus Oy Demokraatin toimitusjohtajana. Mikko Salmi oli SDP:n pää-äänenkannattajan Demokraatin päätoimittajana syyskuusta 2015 maaliskuun loppuun 2019.
Vuoden 2012 kunnallisvaaleissa Salmi valittiin Oulun kaupunginvaltuustoon SDP:n listalta. Salmi sai vaaleissa 812 ääntä. Hän oli SDP:n ehdokkaana kevään 2015 eduskuntavaaleissa. Äänisaalis oli 3 008 ääntä. Salmi oli ehdolla SDP:n puoluesihteeriksi helmikuun puoluekokouksessa vuonna 2017. Vuosina 2012–2015 Salmi toimi Oulun kaupunginhallituksen jäsenenä. Hänet valittiin kuntavaaleissa 2017 uudestaan Oulun kaupunginvaltuustoon 480 äänellä. 
Salmi hakeutui Oulun kaupunginjohtajaksi vuonna 2022. Hän pääsi hakuprosessissa kolmen parhaan joukkoon. 
Salmi oli 2023 eduskuntavaaleissa ehdokkaana Oulun vaalipiirissä SDP:n listalta. Hän sai 1 368 ääntä eikä tullut valituksi. 
Salmi on toiminut myös Oulun kaupungin viestintäjohtajana. Hän on saanut tehtävässä toimiessaan kaksi varoitusta: vuonna 2019 epäasiallisesta toiminnasta sekä vuonna 2024 kaupungin linjausten vastaisesta toiminnasta. Joulukuussa 2024 syntyi uusi mediakohu Salmen kielenkäytöstä ja kritiikistä paikallista yrittäjää kohtaan, minkä jälkeen Salmi irtisanoutui. Irtisanoutumisen jälkeen Oulun kaupunki ilmoitti tekevänsä Salmesta rikosilmoituksen, sillä kaupunki epäilee hänen laskuttaneen kaupungilta kuluja määräyksien vastaisesti.
Yksityiselämä.
Mikko Salmi on Oulun hiippakunnan emerituspiispan Samuel Salmen poika. Hänellä on kolme lasta, joista yksi on jo aikuinen.
Pörssiyhtiö

Pörssiyhtiö tarkoittaa yhtiötä, jonka yksi tai useampi osakesarja on kaupankäynnin kohteena pörssissä. Pörssiyhtiön pörssiin listattuja osakkeita kutsutaan pörssiosakkeiksi.
Pörssiyhtiö eroaa listayhtiöstä siten, että pörssiyhtiö on listattu nimenomaan pörssiin, kun listayhtiön listaus voi olla muuallakin. Pörssiyhtiöt ovat aina listayhtiöitä, mutta kaikki listayhtiöt eivät ole pörssiyhtiöitä. 
Suomessa pörssiyhtiöt ovat yhtiömuodoltaan julkisia osakeyhtiöitä (oyj). Niiden osakkeet ovat nykyisin arvo-osuusjärjestelmässä.
Pörssiyhtiöllä on useita tiedottamiseen liittyviä velvoitteita. Sen täytyy muun muassa julkistaa välittömästi kaikki osakkeen arvoon oleellisesti vaikuttava tieto.
Se meiden Herran Jesusen Christusen Pina

Se meiden Herran Jesusen Christusen Pina, ylesnousemus ia taiuaisen astumus, niste Neliest Euangelisterist coghottu oli Mikael Agricolan kirjoittama Jeesuksen kärsimyshistoria eli passioharmonia. Se julkaistiin vuonna 1549.
Teos oli nimensä mukaisesti koottu kaikista neljästä evankeliumista, ja käsittelee pääsiäisen tapahtumia. Teos pohjautuu Wittenbergin yliopiston opettajan Johannes Bugenhagenin vastaavanlaiseen saksankieliseen evankeliumeista yhdistettyyn kärsimyshistoriaan. Agricola käytti teoksen pohjana mahdollisesti myös teoksen ruotsinnosta sekä luonnollisesti omaa Uuden testamentin suomennostaan ("Se Wsi Testamenti"). Kärsimyshistorian tekstejä oli tapana lukea pääsiäisen hiljaisen viikon jumalanpalveluksissa.
Viktor Konovalenko

Viktor Sergejevitš Konovalenko (, 3. marraskuuta 1938 Gorki, Neuvostoliitto – 20. helmikuuta 1996 Nižni Novgorod, Venäjä) oli Neuvostoliittoa 1960-luvulla edustanut jääkiekkomaalivahti.
Konovalenko pelasi Gorkin Torpedon joukkueessa Neuvostoliiton mestaruussarjassa 540 ottelua vuosina 1956–1972. Hän teki näyttäviä torjuntoja jaloilla jopa hypäten ja oli loistava luistelija.
__notoc__
Fredo Corleone

Frederico ”Fredo” Corleone on kuvitteellinen hahmo, joka esiintyy Mario Puzon menestysromaanissa "Kummisetä" ja Francis Ford Coppolan ohjaamassa "Kummisetä"-trilogiassa, joka kertoo italialaisamerikkalaisen rikollisperheen tarinan. Fredo on perheen päämiehen Vito Corleonen keskimmäinen poika. Elokuvissa Fredo Corleonen osan näyttelee John Cazale.
Kuvaus.
Fredo Corleone on perheen lapsista herkin, joka väkivaltaisessa ympäristössään ei löydä omaa paikkaansa. Lopulta hänelle löytyy tehtävä perheen aloittaessa liiketoiminnat hotelli- ja viihdealalla Las Vegasissa 1950-luvun alussa. Fredon taidot eivät kuitenkaan riitä ja hän keskittyy enemmän juhlimiseen, jolloin varsinaiseksi johtajaksi nousee Moe Greene. Moe tapetaan, ja Michael Corleone siirtyy isänsä tilalle perheen johtoon. 
Fredo menee naimisiin entisen elokuvatähden kanssa mutta ei pysty tasavertaiseen suhteeseen. Michaelin pojan ehtoollisjuhlassa Fredo joutuu vaimonsa nöyryyttämäksi, jolloin Michaelin on puututtava tilanteeseen. Fredo pettää Michaelin antamalla Hyman Rothille tietoja hänestä. Michaelin tajuttua Fredon osallisuuden murhayritykseensä, hän eristää ensin tämän perheen kaikista toimista ja lopulta äitinsä kuoltua tapattaa veljensä, kun tämä on kalastamassa.
Talamus

Näkökukkula eli talamus () on aistiratojen väliasemana toimiva suuri tumake, joka sijaitsee väliaivojen sivuseinämissä. Kaikki aistien hermoradat, lukuun ottamatta hajuaistimuksia välittäviä hermoratoja, kulkevat isoaivokuorelle näkökukkulan tumakkeiden kautta. Hajuaistimukset liittyvät suoraan limbisen järjestelmään.
Näkökukkulassa sijaitsee ulompi polvitumake ("nucleus geniculatus lateralis", ), jonka kautta verkkokalvolta tuleva näköinformaatio välittyy näköaivokuorelle.
Sairauksia.
Kuolemaan johtavassa FFI-taudissa talamukseen kerääntyvä mutatoitunut prioniproteiini "PrPSc" estää talamuksen ja pihtipoimun aivokuoren normaalia aineenvaihduntaa, mikä johtaa solukuolemiin. Sairaalla 90 % talamuksen neuroneista on kadonnut, ja tilalla on vain reikäistä kudosta. Mutatoitunut proteiini tuhoaa vain talamuksen samaan tapaan kuin Creutzfeldt–Jakobin tauti tuhoaa koko aivokudoksen.
Panettone

Panettone on italialainen, Milanon seudulta lähtöisin oleva joulun ja uuden vuoden aikaan tarjoiltava pullamainen kakku. Kakku on levinnyt eri puolille Italiaa ja vuoden 2006 jälkeen myös Alppien pohjoispuolelle. Nimen alkuperä tulee luultavimmin italian kielisestä sanasta "pane", leipä, joka -"one"-augmentatiivilla tarkoittaa suurta leipää.
Panettonessa on ympärillään aina paperinen vyöte, muotti, jossa se on paistettu ja jota ei poisteta paistamisen jälkeenkään. Panettonen valmistus kestää hyvin pitkään, kohottaminen itsessään useita päiviä. Panettone sisältää muun muassa kandeerattua appelsiinia ja sitruunan kuorta (sukaatteja) sekä rusinoita. Panettoneja on saatavissa elintarvikemyymälöistä myös Suomessa ja makuvaihtoehtoja löytyy useita, amarettosta pähkinöihin, ja sisältövaihtoehtoja suklaamassasta vaniljakiisseliin. Panettone säilyy huoneenlämmössä pakkauksessaan useita päiviä. Se tarjoillaan kuuman juoman tai makean viinin kanssa; se sopii aamiaiselle yhtä hyvin kuin kuohuviinilasillisen seuraksi iltapäivällä. Kakkua murretaan käsin, ja palaset laitetaan suoraan suuhun.
Mary Corleone

Mary Corleone on kuvitteellinen hahmo Francis Ford Coppolan ohjaamassa elokuvassa "Kummisetä osa III", joka päättää italialaisamerikkalaisesta rikollisperheestä kertovan elokuvatrilogian. Mary on Michael Corleonen tytär. Elokuvissa Corleonen osan näyttelee Sofia Coppola. Mario Puzon "Kummisetä"-romaanissa Michael Corleone ja Kay Adams saavat kaksi poikaa. 
Michael Corleone on pitänyt tyttärensä onnistuneesti perheen rikollisen toiminnan ulkopuolella ja Mary johtaa lailliseksi muuttuneen Corleonen säätiötä, joka on tunnettu hyväntekeväisyydestä. Vuonna 1979 Mary kuitenkin rakastuu serkkuunsa Vinnieen, joka on perinyt luonteensa isältään Sonny Corleonelta. Michael pelkää tyttärensä tekevän pahan virheen ja löytääkin tilanteelle oivan ratkaisun. Vinnien on hylättävä Mary, jos hän haluaa tulla Michaelin seuraajaksi.
Vuonna 1980 perhe vierailee Palermossa Cavalleria rusticana -oopperan ensi-illassa, jonka Turiddun roolissa esiintyy Maryn veli Anthony. Oopperaesityksen jälkeen Michael Corleone yritetään murhata, mutta murhaajien luoti osuukin kuolettavasti Maryyn.
Krakovan getto

Krakovan ghetto oli yksi viidestä suuresta juutalaisten ghetosta toisen maailmansodan aikana. Gheton perustivat natsit Krakovan kaupunkiin 3. maaliskuuta 1941.
Gheton synty.
Ennen sotaa Krakovassa asui yksi Puolan suurimmista juutalaisvähemmistöistä, joka käsitti 60 000–80 000 henkeä. Valtaosa varsinkin konservatiivisista juutalalaisista asui Kazimierzin kaupunginosan vanhoissa juutalaiskortteleissa, mutta suuri osa niin sanotuista assimiloituneista juutalaisista asui muiden puolalaisten seassa eri puolilla kaupunkia. Vainot alkoivat heti saksalaisten vallattua kaupungin syyskuussa 1939. Juutalaiset pakotettiin osallistumaan työpalveluun, ja marraskuussa kaikkien yli 12-vuotiaiden juutalaisten tuli käyttää Daavidintähdellä varustettua käsivarsinauhaa. Synagogat suljettiin ja niiden arvoesineet takavarikoitiin.
Toukokuussa 1940 saksalainen miehityshallinto päätti suurista juutalaiskuljetuksista pois kaupungista. Vain noin 15 000 työläistä perheineen sai jäädä kaupunkiin, muut uudelleenasutettiin kaupunkia ympäröiville alueille ja muualle Puolaan. Ghetto perustettiin virallisesti 3. maaliskuuta 1941 Podgórzen kaupunginosaan Veikselin etelärannalle, ei siis Kazimierzin juutalaiskorttelien alueelle. 15 000 juutalaista ahdettiin 320 asuinrakennukseen, joissa oli yhteensä 3 167 huonetta. Huono-onnisimmat joutuivat oleilemaan kaduilla. Nälkä oli gheton asukkaille yksi pahimmista ongelmista.
Tyhjennys.
Ghetto eristettiin muureilla ympäröivästä kaupungista. Kaikki ikkunat ja ovet, jotka antoivat kaupungin niin sanotulle arjalaiselle puolelle, suljettiin. Ghettoon johti vain neljä vartioitua sisäänkäyntiä. Kuten Varsovan ghetossa, myös Krakovassa juutalainen vastarintaliike Żydowska Organizacja Bojowa (ŻOB) järjesti vastarintaa, jota tuki puolalainen Armia Krajowa. Krakovassa mihinkään suureen kansannousuun ei kuitenkaan ryhdytty.
Järjestelmälliset kuljetukset ghetosta alkoivat 30. toukokuuta 1942. Asukkaat kuljetettiin ympäröiville keskitys- ja tuhoamisleireille, pääasiassa Bełżeciin ja läheiselle Płaszówin keskitysleirille. Työleirille kuljetetuista osa pääsi Oskar Schindlerin tunnetulle emalitehtaalle: Schindler suojeli juutalaisia työntekijöitään ja pelasti näin yli tuhannen ihmisen hengen. Virallisesti juutalaisille ilmoitettiin, että heidät kuljetettaisiin Ukrainaan uudelleenasutettaviksi. Satoja ihmisiä surmattiin myös itse ghetossa. 
Vuoden 1943 maaliskuussa ghetto tyhjennettiin viimeisistäkin 10 000 juutalaisesta. 8 000 työhön kykenevää kuljetettiin Płaszówiin, loput ammuttiin ghettoon. Jäljelle jääneet kuljetettiin Auschwitziin. Gheton tyhjennyksen jälkeen kaikki juutalaisten jälkeensä jättämä omaisuus kerättiin talteen. Viimeiseksi Płaszówiin lähetettiin juutalaisten neuvosto ja ghettopoliisiin kuuluneet.
Anatoli Firsov

Anatoli Vasiljevitš Firsov (, 1. helmikuuta 1941 Moskova, Venäjän SFNT, Neuvostoliitto – 24. heinäkuuta 2000 Moskova, Venäjä) oli neuvostoliittolainen jääkiekkoilija, kolminkertainen olympiavoittaja ja kahdeksankertainen maailmanmestari. Kaikkien aikojen suurimpien neuvostopelaajien joukkoon luettu Firsov pelasi vasempana laitahyökkääjänä ja keskushyökkääjänä.
Firsov oli valmentaja Anatoli Tarasovin luottomies. Hän pelasi samassa ketjussa muun muassa Viktor Polupanovin, Vladimir Vikulovin, Aleksandr Maltsevin ja Valeri Harlamovin kanssa. Häntä pidetään poikkeuksellisen nopeana luistelijana ja tehokkaana maalintekijänä, hänellä oli erityisen voimakas lyöntilaukaus. Parhaassa turnauksessaan Firsov voitti Grenoblen talviolympiakisojen maalintekijätilaston 12 maalilla ja yhteensä 16 tehopisteellä Neuvostoliiton viedessä jääkiekon olympiakultaa vuonna 1968.
Anatoli Firsov teki Neuvostoliiton mestaruussarjassa 344 maalia 474 ottelussa seuroinaan TsSKA Moskova ja Spartak Moskova.
Muuta.
Tarasov laati tiukkoja harjoitusohjelmia Firsoville. Esimerkiksi Firsovin tavallisena harjoituspäivä oli ohjelmassa aamulla 45 minuutin juoksulenkki, kuntoharjoitus, aamiainen ja jääharjoitus klo 11-13. Sitten seurasi lounas, parin tunnin lepo ja harjoittelua iltakahdeksaan asti, jonka jälkeen oli ohjelmassa päivällinen. Kun Firsovilta kysyttiin dopingin käytöstä urheilussa, hän totesi: "Meidän huumeenamme oli Tarasov".
Erään tarinan mukaan Firsov piti Volga-autoa ilmassa n. 5-7 minuuttia yhdellä kädellä ja jaloilla Tarasovin hokiessa vieressä, "sinun pitää kestää tämä tilanne". He olivat tämän jälkeen menneet pelaamaan tennistä Tarasovin huvilalle. Firsov oli pelannut käsi murtuneena niin kuin mitään ei olisi tapahtunut.
Bomber Weekend

Bomber Weekend on Bomber Oy:n vuosittain järjestämä moottoripyöräfestivaali, jonka kesto on 3 päivää. Tapahtuman yhteydessä järjestetään mm. Pohjoismaiden stuntriding- ja endon- (etupyörälläajon) mestaruuskilpailut sekä erilaisia kiihdytyskilpailuja.
Tapahtuma on järjestetty seitsemänä vuonna.
2005 tapahtumassa nähtiin useita ulkomaalaisia esiintyjiä, mm. Skotlannin Kevin Charmichael ja Ruotsin Matti Tepsa sekä Ghostrider. Vierailijoita tapahtumalla oli noin 9700.
2006 tapahtumassa rikottiin muun muassa kuminpolton maailmanennätys, 184 moottoripyörää polttamassa kumia samanaikaisesti.
Bomber-ajattelumaailma syntyi vuonna 1998 pääkaupunkiseudulla ja samana vuonna järjestettiin ensimmäinen Bomber-ilta Vauhtitiellä. Bomber-ilmiö on tuonut Suomeen stuntridingin joka on koko ajan kasvava harrastus. Fighter-moottoripyöriä alettiin rakentaa Suomessa. Nykyään suomalaisissa auto- ja moottoripyörännäyttelyissä on omat kategoriat Fighter-pyörille.
Bomber-harrastus on elämäntapa monille motoristeille.
Pasi Ilmari Jääskeläinen

Pasi Ilmari Jääskeläinen (s. 30. kesäkuuta 1966) on jyväskyläläinen kirjailija ja äidinkielenopettaja. Jääskeläinen kirjoittaa realistisia teoksia, joissa on fantasian aineksia. Tyyliä voi luonnehtia maagiseksi realismiksi tai Jääskeläisen omalla termillä reaalifantasia.
Jääskeläinen sai esikoisteoksellaan, novellikokoelmalla "Missä junat kääntyvät" (2000) Helsingin Science Fiction Seuran myöntämän Tähtivaeltaja-palkinnon. Lisäksi hänet on palkittu neljästi parhaasta kotimaisesta tieteisnovellista Atorox-patsaalla. Hänen novellejaan on käännetty useille kielille. Jääskeläisen ensimmäinen romaani "Lumikko ja yhdeksän muuta" ilmestyi 2006 ja sai Kuvastaja-palkinnon. Hänen seitsemäs teoksensa "Kuurupiilon anatomia" (2023) oli yksi Finlandia-palkintoehdokkaista. 
Jääskeläinen työskentelee Jyväskylän Lyseon lukiossa äidinkielen ja kirjallisuuden lehtorina. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri.
Joaquim Cruz

Joaquim Carvalho Cruz (s. 12. maaliskuuta 1963 Taguatinga) on brasilialainen keskimatkojen juoksija ja 800 metrin olympiavoittaja Los Angelesin kisoissa 1984.
Cruz syntyi metallityöläisen pojaksi Taguatingassa. Hän aloitti juoksemisen 13-vuotiaana ja osoittautui lahjakkaaksi. Vuonna 1981 hän juoksi 800 metrillä uuden nuorten maailmanennätysajan ja pääsi vuonna 1983 opiskelemaan Oregonin yliopistoon. Heti samana vuonna hän voitti 800 metrillä yliopistojen mestaruuden ja saavutti pronssia Helsingin MM-kilpailuissa.
Seuraavana vuonna Los Angelesissa pidetyissä olympiakisoissa Cruz oli yksi 800 metrin juoksun ennakkosuosikeista yhdessä maailmanennätysmies Sebastian Coen kanssa. Loppukilpailun viimeisessä kaarteessa Cruz aloitti kolmannelta paikalta loppukirin, juoksi kaikista ohi ja voitti olympiakultaa uudella olympiaennätysajalla 1.43,00. Olympialaisten jälkeen elokuussa 1984 Cruz juoksi Euroopassa useita huippuaikoja ja jäi Kölnin ajallaan 1.41,77 vain neljä sadasosasekuntia Coen maailmanennätyksestä.
Soulin kesäolympialaisissa 1988 Cruz kamppaili jälleen 800 metrin voitosta yhdessä kenialaisen Paul Erengin kanssa mutta jäi hopealle. Sittemmin hänellä alkoi ilmetä ongelmia akillesjänteensä kanssa, eikä hän koskaan enää palannut entiselle tasolleen juoksijana.
Ilkka Koski

Ilkka Rikhard Koski (10. kesäkuuta 1928 Jyväskylä – 28. helmikuuta 1993 Helsinki) oli suomalainen nyrkkeilijä ja olympiamitalisti. Vuosina 1958–1962 hän nyrkkeili ammattilaisena yhdeksän ottelua (seitsemän voittoa, joista kolme tyrmäyksellä, yksi tasapeli, yksi tappio). Koski oli paras suomalainen raskaansarjan nyrkkeilijä lähes koko 1950-luvun. Hänen urheilu-uransa päättyi työtapaturmaan 1962. 
Vuonna 2008 Ilkka Koski nimettiin Suomen nyrkkeilyn Hall of Fameen.
Amatööriura.
Ilkka Koski nousi Suomen ykköseksi vuonna 1951 tyrmäämällä SM-kisoissa edellisen mestarin Teemu Kuuselan. Lokakuussa 1950 Koski otteli ensimmäisen maaottelunsa. Vastassa oli Puola ja sen edustaja Rudolf Drapała, josta Koski otti maaotteluvoiton tyrmäyksellä. Tammikuussa 1951 käytiin Helsingin Messuhallissa 7 000-päisen yleisön edessä Ruotsin Ingemar Johanssonin ja Ilkka Kosken välillä huima ottelu, jossa Johansson kävi toisessa erässä uransa ensimmäistä kertaa lattiassa lukua ottamassa. Johansson kuitenkin voitti tiukan ottelun pistein.
Helsingin olympialaisissa Koski pääsi suoraan 2. kierrokselle, jossa hän kohtasi Unkarin vuoden 1949 Euroopan mestarin László Benen, sen jälkeen Ison-Britannian Eddie Hearnin ja välierissä Ingemar Johanssonin, jolle koki pistetappion 1–2. Näin Koski saavutti pronssimitalin. Mitali tosin annettiin vasta vuosia myöhemmin vuonna 1970.
Vuonna 1954 Koski valittiin edustamaan aikanaan arvostettuun Eurooppa–USA-otteluun. Kylmän sodan aikaiset edustajat tulivat tosin vain Neuvostoliiton johtaman blokin ulkopuolelta. Toukokuussa 1954 Chicagossa Koski kärsi tappion keskeytyksellä 3. erässä Garvin Sawyerille silmäkulman auettua.
Viime hetken valinnassa vuoden 1956 lopulla Koski sai paikan edustaa Suomea Melbournen olympialaisissa. Kosken toiset olympialaiset Melbournessa 1956 eivät sujuneet enää niin kuin Helsingissä. Hän koki tappion jo avauskierroksella italialaiselle Giacomo Bozzanolle.
Urallaan Ilkka Koski edusti Helsingin Nyrkkeilyseuraa vuosina 1951–1954 ja 1954–1957 Helsingin Nyrkkeilijöitä. Kaikkiaan maaotteluedustuksia tuli 24, joista Koski hävisi vain viisi.
Ammattilaisura.
Koski siirtyi ammattilaiseksi kesäkuussa 1958 Elis Askin talliin. Hänen vastustajiaan olivat useimmiten saksalaiset ammattilaisnyrkkeilijät. Nimekkäimpiä olivat Hans Friderich, jonka Koski voitti pistein, sekä entinen amatöörien Euroopan-mestari Ulli Nitzschke, joka tyrmäsi Kosken. Nitzschke-ottelu oli Kosken ainoa ammattilaistappio. Sen jälkeen Koski otteli vain kahdesti ruotsalaista Lasse Norlingia vastaan, ensin Tukholmassa ja sen jälkeen Helsingin olympiastadionilla Olli Mäki–Davey Moore-ottelun esiotteluna elokuussa 1962.
Kosken urheilu-ura päättyi lokakuussa 1962 työtapaturmaan hänen saatuaan sähköiskun ja pudottuaan sähkötolpasta. Hän siirtyi onnettomuuden jälkeen sairaseläkkeelle Helsingin kaupungin sähkölaitoksen palveluksesta. Sen jälkeen hän teki ravintolan vahtimestarin töitä.
Jorma Gallen-Kallela

Kaius Jorma Gallen-Kallela (22. marraskuuta 1898 Ruovesi – 30. marraskuuta tai 1. joulukuuta 1939 Uusikirkko, Lempiälä) oli suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko.
Gallen-Kallelan vanhemmat olivat Akseli Gallen-Kallela ja Mary Gallen-Kallela (o.s. Slöör). Hän aloitti taideopintonsa isänsä johdolla. Ulkomailla Gallen-Kallela opiskeli taidetta Argentiinassa, Tanskassa, Ranskassa ja Itävallassa. Gallen-Kallelan tunnetuin taiteellinen työ liittyy Kansallismuseon freskoihin, joiden maalaamisessa hän avusti isäänsä. Lisäksi Gallen-Kallela avusti isäänsä Suur-Kalevalan kuvittamisessa. Gallen-Kallela myös maalasi uudestaan Juseliuksen mausoleumin tuhoutuneet freskot isänsä luonnosten perusteella. Itsenäisiä Jorma Gallen-Kallelan töitä ovat Rintamamies- ja Kalevala-postimerkit.
Gallen-Kallela osallistui Suomen sisällissotaan valkoisten puolella ryhmän- ja joukkueenjohtajana. Hänet komennettiin Vöyrin sotakouluun, jossa hän toimi jonkin aikaa opettajana. Talvisodassa luutnantti Gallen-Kallela toimi lähetti- ja toimistoupseerina ja pioneerikomentajan apulaisena. Hän kaatui sodan ensimmäisenä tai toisena päivänä 30.11.–1.12.1939 ollessaan pidättämässä alasammuttuja Neuvostoliiton puna-armeijan lentäjiä Adolf Ehrnroothin kanssa. Gallen-Kallela pelasti Ehrnroothin hengen heittäytymällä tämän päälle, mutta sai itse surmansa.
Gallen-Kallela oli ensin naimisissa Robert Kajanuksen tyttären Elvi Kajanuksen kanssa. Liitosta syntyi yksi lapsi. Tämän jälkeen hän oli naimisissa Pirkko Ahlqvistin kanssa. Tästäkin avioliitosta syntyi yksi lapsi.
Dave Wottle

David James ”Dave” Wottle (s. 7. elokuuta 1950) on yhdysvaltalainen entinen 800 metrin juoksija ja olympiavoittaja Münchenin 1972 kisoista. Wottle tunnettiin myös siitä, että hän alituisesti piti lippalakkia päässään.
Vuoden 1971 jälkeen vaikutti siltä, ettei neuvostoliittolaiselle Euroopan mestarille Jevgeni Aržanoville ole mahdollista löytää varteenotettavaa haastajaa olympiakisojen 800 metrille. Aržanov oli edellisen kerran sijoittunut kilpailussa muulle kuin ykkössijalle vain 19. syyskuuta 1969, sekä kaaduttuaan ja keskeytettyään samana keväänä Neuvostoliiton mestaruuskilpailuissa. 
Kuitenkin kesällä 1972 ennakkokaavailut menivät uusiksi, kun Yhdysvaltain olympiakarsinnoissa 21-vuotias ”Lätsä” Dave Wottle yllättäen juoksi silloista maailmanennätystä sivunneen ajan 1.44,3. Sitä ennen hän oli samana vuonna voittanut 1 500 metrillä Yhdysvaltain mestaruuden ja hallimestaruuden 880 jaardilla. Kuitenkin ennen olympiakarsintoja hänen 800 metrin ennätyksensä oli vuonna 1970 19-vuotiaana juoksemansa 1.47,1.
Ennen saapumistaan Euroopan mantereelle, oli hän olympialaisia edeltävän heinäkuun lopulla loukannut jalkansa, mikä oli tiennyt taukoa harjoittelussa. Wottlen polvi oli kipeä vielä olympialaisissa, eikä hän itsekään uskonut täysin olympiakultaan. Alkuerässä lähtölaukauksen pamahtaessa Wottle ei ollut päästä liikkeelle, vaan näytti jäävän paikoilleen seisomaan kilpakumppaniensa ollessa jo vauhdissa. Wottle roikkui joukon mukana ja tarkkaili asemiaan. Toisella kierroksella takasuoralla hän aloitti kirin ja loppusuoralla varmisti jatkopaikkansa. Sittemmin välierissä hän oli pudota jatkosta jäätyään pussiin muiden juoksijoiden taakse, mutta pääsi onnekseen livahtamaan Saksan liittotasavallan Franz-Josef Kemperin siirryttyä tahattomasti hieman radan sisäreunasta ulospäin, ja paikka loppukilpailussa varmistui.
Wottlen pahin haastaja Aržanov, joka hänetkin tunnettiin erityisesti vahvasta loppukiristään, oli huomioinut Wottlen vahvuuden viimeisellä sadalla metrillä. Finaalissa hän päätti yrittää taktikoida ja aloitti kirin jo 300 metriä ennen maalia. Tämä oli kuitenkin virhe, sillä loppusuoralla Aržanov kangistui. Wottle ohitteli kilpailijoita solkenaan, ja viimeisellä metrin kalkkiviivalla ohitti myös Aržanovin, jonka lopullinen sijoitus oli toinen, vain 0,03 sekuntia Wottlen takana. Pronssia saavutti kenialainen Mike Boit. Lippalakki, joka oli muodostunut Wottlen tavaramerkiksi, unohtui hänen päähänsä myös palkintokorokkeella.
Münchenissä Wottle kilpaili myös 1 500 metrillä, mutta karsiutui välierissä. 1974 hän ryhtyi ammattilaiseksi, mutta lopetti juoksu-uransa pian tämän jälkeen. Sittemmin hän on toiminut oppilaitoksissa juoksuvalmentajana, ja tällä hetkellä toimii Memphisissä, Tennesseessä dekaanina Rhodes Collegessa.
Bluesrock

Bluesrock on populaarimusiikin tyylilaji. Se voi viitata yksinkertaisesti rocksoundilla soitettuun bluesiin tai laajemmassa mielessä bluesvaikutteiseen rockiin.
Monet 1960-luvun rockyhtyeet, kuten The Rolling Stones ja The Yardbirds, soittivat muun ohella sellaistakin musiikkia, joka voidaan määritellä bluesrockiksi. Samoin psykedeelisen rockin edustajat, kuten Cream ja Jimi Hendrix, levyttivät myös runsaasti suoraan bluesiin pohjautuvaa materiaalia rocksoundeilla. Suoraviivaisempia bluesrockin edustajia 1960-luvun jälkipuoliskolla olivat Johnny Winter, Canned Heat, John Mayall, Ten Years After ja Peter Greenin aikainen Fleetwood Mac. Nämä säilyttivät musiikissa usein blueskaavan sekä sanoituksissa bluesille tyypillisen rakenteen, jossa toistetaan ensin yksi lause kahdesti ja sitten päätetään säkeistö yhdellä uudella lauseella. 
Psykedeelinen rock oli usein siltana bluesrockin ja myöhemmän heavy metalin välillä. Varhaisessa heavy metal -musiikissa kuului usein vielä selviä bluesvaikutteita. 
1960-luvun jälkeen tunnetuimpia bluesrockia esittäneitä artisteja ovat olleet esimerkiksi Stevie Ray Vaughan ja hänen veljensä Jimmien yhtye Fabulous Thunderbirds. 2000-luvun bluesrockia edustaa kitaravirtuoosi Joe Bonamassa.
Foghat

Foghat on 1971 perustettu brittiläinen rock-yhtye, joka oli suosittu 1970-luvulla. Heidän musiikkinsa on sekoitus southern rockia ja bluesia. Yhtye hajosi 1983 mutta teki comebackin 1990-luvulla. Perustajajäsen Dave Peverett kuoli syöpään helmikuussa 2000. Rod Price kuoli 22. maaliskuuta 2005 vammoihinsa, joita hän sai kaatuessaan portaissa. Yhtyeen suosituimpia kappaleita ovat "I Just Want to Make Love to You", "Fool for the City" ja varsinkin "Slow Ride". Yhtyeen esikoisalbumia vuodelta 1972 on kutsuttu Rockin helmeksi.
Foghatin on määrä konsertoida Suomessa ensimmäistä kertaa urallaan 28. toukokuuta 2026 Helsingin Kulttuuritalossa ja seuraavana päivänä Tampere-talossa osana Slow Ride 50-vuotisjuhlakiertuettaan.
Parkinsonin laki

Parkinsonin lain mukaan "työ täyttää sille varatun ajan" ("Work expands so as to fill the time available for its completion"). Sääntö on saanut nimensä keksijänsä C. Northcote Parkinsonin mukaan, joka esitti sen ensin The Economist -lehdessä 19. marraskuuta 1955: ja sittemmin kirjassaan "Parkinson's Law: The Pursuit of Progress" (1958). Parkinson muotoili lain seuratessaan Brittiläisen imperiumin kehitystä.
Parkinsonin lakia sovelletaan usein tietotekniikkaan: "Tieto täyttää sille varatun tallennuskapasiteetin".
Laki voidaan yleistää muotoon "minkä tahansa resurssin kulutus pyrkii nousemaan sen tarjonnan maksimiin". Erikoistapaus Parkinsonin laista on Downs-Thomsonin paradoksi, jonka mukaan liikenneruuhkat pahenevat aina kun uusia teitä rakennetaan.
Uniikki

Uniikki voi tarkoittaa seuraavia asioita:
Murtoisten observatorio

Murtoisten observatorio eli "Hankasalmen observatorio" on tähtitieteellisen yhdistyksen Jyväskylän Siriuksen uusi tähtitorni Murtoisten kyläkoulun pihassa Hankasalmella. Valosaastetta on varsin vähän, koska lähin suuri asutuskeskus Jyväskylä on 50 kilometrin päässä.
Tähtitorni on ainutlaatuinen Suomessa, sillä se on etäkäyttöinen. Kaukoputken käyttö ja kuvaaminen onnistuu Internetin kautta.
Laitteisto.
Optiset laitteet.
Kaukoputki on 40 cm Ritchey-Chretien -tyyppinen Cassegrain-putki, joka edustaa maailman parasta optiikkaa. Mm. Hubble-avaruusteleskooppi on samantyylinen. Kaukoputki on asennettu tietokoneohjatulle robottijalustalle. Tähtitornin kupu on hankittu Sirius Observatories -nimiseltä australialaisyritykseltä.
Radioteleskooppi.
Observatoriossa on 3 metrin suunnattavalla paraboloidiantennilla varustettu radioteleskooppi. Sillä voidaan vastaanottaa 1–10 GHz taajuusalueella avaruudesta saapuvia radioaaltoja. Havaintokohteita ovat mm. Aurinko ja Linnunradan kaasupilvet.
Magnetometri.
Ilmatieteen laitoksen magnetometri mittaa Maan magneettikentän voimakkuutta. Se rekisteröi pienetkin muutokset, jotka usein liittyvät revontuliin.
Allsky-kamera.
Alcor System OMEA-1.3M-HCA allSky-kamera kuvaa lähes koko taivaan vuorokauden kaikkina aikoina. Uusin kameran kuva tallennetaan observatorion kotisivulle sekä Ilmatieteen laitoksen AurorasNow-palveluun.
Halokamera.
Radioteleskoopin yhteydessä oleva halokamera on kohdistettu päivällä Aurinkoon ja yöllä Kuuhun, mikäli Kuu on näkyvissä. Halokamera on ollut toiminnassa maaliskuusta 2022 alkaen. 
Revontulien kuuntelulaitteisto.
Hankasalmen observatoriossa sijaitsee revontulien äänten tutkimiseen tarkoitettu laitteisto, joka koostuu herkistä mikrofoneista sekä VLF-taajuudella toimivasta . Ääni- ja VLF-dataa on kerätty marraskuusta 2019 alkaen.
Still Smokin’

Still Smokin’ on Cypress Hillin vuonna 2001 julkaisema DVD, jossa on seitsemän livekappaletta ja kaikki yhtyeen musiikkivideot vuoteen 2001 asti. DVD:llä on myös "So You Wanna Be a Superstar", 30 minuutin TV-ohjelma.
Still Smokin’ – The Ultimate Video Collection.
Still Smokin’ – The Ultimate Video Collection on päivitetty versio "Still Smokin’" -DVD:stä, jossa on kolme uusinta videota ja kaikki vanhalta DVD:ltä. Versio julkaistiin vuonna 2004.
Kleitos Musta

Kleitos oli makedonialainen sotilas, joka eli Filippos II:n ja Aleksanteri Suuren aikana. Hänestä käytettiin lisänimeä Musta. Hän kunnostautui sotilaana jo Filippoksen aikana, ja hänen siskonsa Lanike hoiti Aleksanteri Suurta vauvana. 
Kun Aleksanteri Suuri aloitti sotaretkensä Persiaa vastaan, Kleitos oli jo toveriratsuväen kuninkaallisen osaston "ageman" päällikkö. Kleitos pelasti Aleksanterin hengen Granikosjoen taistelussa. Persialainen Spithridates oli vähällä tappaa Aleksanterin taistelun aikana, mutta Kleitos sattui olemaan lähellä ja esti Spithridatesta iskemästä Aleksanteria kuoliaaksi. Kleitos johti "agemaa" myös Issoksen ja Gaugamelan taisteluissa. Gaugamelan jälkeen hän sairastui, ja hänet jätettiin lepäämään Susaan. Kleitos palasi armeijan luokse Ekbatanassa.
Sen jälkeen, kun Filotas oli vangittu syytettynä salaliitosta Aleksanteria vastaan, Kleitos ja Hefaistion saivat jakaa toveriratsuväen komennon keskenään. 
Vuonna 328 eaa. Kleitos oli närkästynyt siitä, että Aleksanteri oli alkanut käyttää persialaisia vaatteita ja vaatia maanmiehiltään persialaisia tapoja. Erään juhlan aikana Kleitoksen ja Aleksanterin välille syttyi riita, joka loppui siihen, että Aleksanteri murhasi Kleitoksen. Antiikin lähteet eroavat siinä, miten tämä tapahtui. Quintus Curtius Rufuksen mukaan Aleksanteri otti keihään, seurasi Kleitosta, joka oli jättänyt juhlasalin, ja tappoi hänet salin ulkopuolella. Junianus Justinuksen mukaan Aleksanteri tappoi Kleitoksen keihäällä riidan aikana. Arrianos ja Plutarkhos taas kertovat, että Kleitos palasi juhlasaliin herjaamaan Aleksanteria lähdettyään riidan jälkeen sieltä pois. Aleksanteri olisi murhannut hänet vasta tämän jälkeen.
Yōkai

Yōkai () tarkoittaa japanilaisessa kansanperinteessä yliluonnollisia henkiolentoja tai demoneita. Usko yōkaihin liittyy ihmisen käsityskyvyn ylittäneisiin, ihmetystä tai kauhua herättäneisiin ilmiöihin tai eriskummallisiin esineisiin. Folkloristiikassa yōkaiden on sanottu olevan alennustilaan joutuneiden, palvomatta jääneiden "kamien" ilmenemiä. Tällöin kamista on jäänyt jäljelle vaan pelkoa herättäviä piirteitä.
Muita yōkaihin viittaavia sanoja ovat muun muassa erilaisiin muodonmuutoksiin kykenevistä yōkaista käytetty "bakemono" (化け物) tai "obake" (お化け), "henge" (変化) ja "mamono" (魔物); historiallisesti myös esimerkiksi "mononoke" (物の怪). Tätä sanaa käytettiin keskiajalla Heian-kaudella, ja se esiintyy "Genjin tarinassa". Sanan ’yōkai’ käyttö on sen sijaan suhteellisen uutta. 
Erilaisia yōkaita on lukemattomia. Toisin kuin aaveet ("yūrei"), jotka liitetään tiettyyn ihmiseen, yōkait ilmestyvät pikemminkin tietyssä paikassa tai tiettyyn aikaan. Niitä voidaankin luokitella erilaisiin kategorioihin: vuorten yōkait (kuten tengut, Yama-uba ja Amanojaku), teillä ilmestyvät yōkait (kuten Hitotsume-kozō ja Yuki-onna), asumusten yōkait (kuten Zashiki-warashi), meren yōkait (kuten funayūrei ja Umibōzu), jokien tai veden yōkait (etenkin kappat) ja niin edelleen.
Sisäinen resistanssi

Lähteen sisäinen resistanssi (sisäresistanssi, sisäinen vastus) on käsite, jolla kuvataan jännitelähteen ja virtageneraattorin napajännitteen putoamista kuormituksen seurauksena. Jännitelähteen sisäinen resistanssi on lähteen kanssa sarjassa, ja virtalähteen sisäinen resistanssi on lähteen rinnalla.
Ideaalisen jännitelähteen antama jännite ei riipu siitä, miten lähdettä kuormitetaan. Todellisen lähteen antama jännite putoaa kuitenkin kuormituksen vaikutuksesta aina jonkin verran. Tilannetta mallinnetaan olettamalla, että ideaalisen lähteen, jonka lähdejännite on formula_1, kanssa on sarjassa tietty resistanssi, lähteen sisäinen resistanssi formula_2.
Lähteen sisäisen resistanssin formula_2 ja kuorman formula_4 muodostaman sarjakytkennän kokonaisresistanssi on
formula_5.
Kuormaan menevä virta saadaan Ohmin lakia käyttäen
formula_6
Kuormaan saatava jännite, eli lähteen napajännite saadaan vähentämällä lähdejännitteestä lähteen sisäisessä resistanssissa syntyvä jännitehäviö:
formula_7.
Lähteen sisäinen resistanssi kuvaa siis lähteen kuormitettavuutta. Sisäisen resistanssin ollessa suuri lähteen kuormitettavuus on pieni. Tällainen on tilanne esimerkiksi vajaajännitteisen auton akun ollessa kysymyksessä. Paitsi, että heikossa lataustilassa olevan akun lähdejännite on pienentynyt, myös sen sisäinen resistanssi on kasvanut. Tämän voi helposti havaita, kun perusteellisesti tyhjentynyttä akkua ruvetaan lataamaan. Aluksi akku ei ota virtaa, koska sen sisäinen resistanssi on hyvin suuri. Varaustilan parantuessa sisäinen resistanssi pienenee ja akun vastaanottama virta kasvaa.
Ideaalisen virtalähteen sisäinen resistanssi sijaitsee lähteen rinnalla. Mitä lähempänä ideaalista virtalähde on, sitä suurempi on sen sisäinen resistanssi. Virtalähde, jolla on sisäinen resistanssi, voidaan muuntaa jännitelähteeksi.
Lähteen kuormitettavuus voi myös riippua taajuudesta. Tällöin puhutaan resistanssin sijasta sisäisestä impedanssista.
Kartioleikkaus

Kartioleikkaus on suoran ympyräkartion ja tason leikkauspinta. Kartioleikkaus voi olla ellipsi, ympyrä, paraabeli tai hyperbeli riippuen siitä, miten taso leikkaa kartion. Joskus piste (kartion huippu) ja suora (kartion sivu) jätetään pois kartioleikkausten luettelosta.
Jos taso leikkaa kartion vaipan kahtia, tuloksena on ellipsi (tai sen erikoistapaus ympyrä, mikäli leikkaus tapahtuu kartion pohjan suuntaisesti). Muussa tapauksessa saadaan hyperbeli tai paraabeli, jotka ovat avoimia, toisin kuin ellipsi.
Luettelo toisen maailmansodan panssarivaunuista

A
B
C
D
E
F
G
H
I
J
K
L
M
N
O
P
Q
R
S
T
U
V
W
X
Y
Z
Å
Wulfila

Wulfila, gootiksi "Pieni susi" (myös Ulfilas tai Ulfila) (noin 311 – 382, Konstantinopoli) oli areiolainen piispa ja lähetyssaarnaaja sekä visigoottien hengellinen johtaja, joka käännytti gootit kristinuskoon ja kehitti goottilaisen aakkoston. Hän käänsi koko Raamatun gootin kielelle ja oli siten ensimmäinen, joka oli kääntänyt Raamatun germaaniselle kielelle. Tiedot hänen elämästään perustuvat 300- ja 400-luvun kirkollisiin lähteisiin.
Lapsuus ja nuoruus.
Wulfilan uskotaan polveutuneen 200-luvun kappadokialaisista, jotka gootit olivat siirtäneet asumaan Tonavan pohjoispuolelle. Hän syntyi Tonavan alajuoksun varren goottilaisella alueella kappadokialaisen äidin ja goottilaisen isän lapsena. Kertomusten mukaan Wulfila olisi kolmenkymmenen ikäisenä lähetetty Rooman keisarin luo.
Piispantyö.
Areiolainen Konstantinopolin piispa Eusebios Nikomedeialainen vihki Wulfilan vuonna 340 tai 341 kristittyjen goottien piispaksi. Nikean ensimmäisessä kirkolliskokouksessa 325 areiolaisuus oli jo hylätty harhaoppina, sillä areiolaisuuden mukaan kolminaisuuden toinen persoona Poika eli Kristus ei ollut samaa olemusta Isä Jumalan kanssa, eikä myöskään ikuinen. Areiolaisuudella oli kuitenkin yhä kirkon piirissä kannattajia. Wulfilan sinnikkään käännytystyön ansiosta suuri osa germaaneista omaksui alun perin kristinuskon sen areiolaisessa muodossa. Vasta paljon myöhemmin he kääntyivät katoliseen uskoon.
Wulfila lähetettiin Tonavan pohjoispuolelle goottien keskuuteen, jossa hän työskenteli seitsemän vuoden ajan. Uskonvainojen ajamana Wulfila joutui seuraajineen siirtymään etelämmäs Moesiaan. Wulfila käänsi monia germaaneja areiolaiseen kristinuskoon. Vuonna 375 hän auttoi vainottuja kristittyjä gootteja turvaan Tonavan toiselle puolelle, Rooman valtakunnan alueelle.
Gootit omaksuivat Wulfilan opit hyvin. Kun hunnit ajoivat heidät länteen Mustanmeren pohjoispuolelta, gootit katsoivat itsensä kristityiksi.
Kääntäjä.
Wulfilan tärkein saavutus oli Raamatun kääntäminen kreikasta gootiksi noin vuonna 370. Hän joutui tätä varten luomaan aivan uuden kirjaimiston sekä nimet suurelle määrälle germaaneille aiemmin tuntematonta käsitteistöä. Osa käännöksestä on säilynyt Uppsalassa säilytettävänä Codex Argenteus -käsikirjoituksena, joka on tärkein gootin kielen lähde.
Kun vuonna 381 areiolaisuus julistettiin lopullisesti harhaopiksi eli kerettiläisyydeksi, lähti piispa Wulfila neuvottelemaan Konstantinopoliin. Kaksi vuotta myöhemmin (383) hän kuoli Konstantinopolissa.
Theme Hospital

Theme Hospital on Bullfrog Productionsin kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema simulaatio- ja strategiapeli. 
Peli on julkaistu vuonna MS-DOSille ja Windowsille ja seuraavana vuonna PlayStationille.
Pelaaminen.
Pelaajan tehtävänä on hallita ja rakentaa sairaalaa. Sairaalaan tarvitaan diagnostiikkalaitteita, hoitotiloja ja erikoistuneita laitteita.
Lisäksi tarvitaan henkilökuntaa käyttämään ja huoltamaan laitteita. Parantamalla tarpeeksi ihmisiä saa rahaa ja terveyslautakunnan kehuja, jolloin saa kutsun seuraavan sairaalan ylläpitämiseen.
Pelaajan epäonnistuessa sairaala suljetaan.
Pelaajan tehtävänä on huolehtia, että henkilökunta on tyytyväinen (palkkaus), potilaat eivät joudu odottamaan liikaa (riittävästi lääkäreitä) ja että sairaala on kunnossa (huolto). Lisäksi on hätätapauksia kuten vierailijoita ja epidemioita. 
Hoidettavia sairauksia on esimerkiksi pullistunut pää, jonka hoitoon tarvitaan sopivaa laitteistoa.
Vastaanotto.
Peli on saanut GameSpotin arvostelussa arvosanaksi 5.5/10. Peli sai kehuja grafiikasta, ääninäyttelystä sekä huumorista. Ongelmakohtina on pelin tekoäly, joka ei vastaa potilaiden hoitotarpeisiin vapaana olevasta henkilökunnasta huolimatta. Erilaisten prioriteettien ja käytäntöjen säätö on mahdollista, mutta ei vaikuta juurikaan lopputulokseen.
Ellipsoidi

Ellipsoidilla tarkoitetaan kappaletta, jonka poikkileikkaus missä tahansa tasossa on ellipsi. 
Jos ellipsoidin keskipiste on pisteessä (0,0,0) eli origossa ja akselit ovat koordinaattiakselin suuntaiset, on "ellipsoidin yhtälö" xyz-koordinaatistossa
formula_1 , jossa formula_2.
Luvut formula_3, formula_4 ja formula_5 ovat ellipsoidin "puoliakselien" pituudet.
Ellipsoidin erikoistapaus pyörähdysellipsoidi syntyy, kun ellipsi pyörähtää jonkin akselinsa ympäri. Jos ellipsi pyörähtää esimerkiksi x-akselin ympäri, kappaleen poikkileikkaus tasossa yz on ympyrä, jonka säde formula_6.
Tilavuus.
Ellipsoidin tilavuus saadaan kaavalla 
formula_7
Pinta-ala.
Ellipsoidin pinta-ala saadaan kaavalla
formula_8
jossa
formula_9 ja formula_10, formula_11 ovat ensimmäisen ja toisen asteen epätäydellisiä elliptisiä integraaleja.
Likimääräinen arvo saadaan kaavalla:
formula_12
missä arvolla formula_13 saadaan suhteellinen virhe, joka on korkeintaan 1,061 % (Knud Thomsenin kaava); arvo 
p = 8/5 = 1,6 on optimaalinen lähes pallomaisille ellipsoideille, suhteellinen virhe on tällöin korkeintaan 1,178 % (David W. Cantrellin kaava).
Deko

Deko on vuonna 2004 aloittanut, kerran kuukaudessa ilmestyvä sisustuslehti, jossa esitellään pieniä koteja, sisustusideoita, viihde-elektroniikkaa, kodinkoneita ja muita tavaroita. Lehti kertoo muotoilualan uutisia ja esittelee tunnettuja ja nousevia muotoilijoita.
Lehteä julkaisee Otavamedia. Vuosilevikki vuonna 2006 oli 37 500. Se tavoittaa noin 85 000 lukijaa (KMT 2022). Lehden vastaava päätoimittaja on Saija Hakoniemi.
Anthony Corleone

Anthony Corleone on kuvitteellinen hahmo Francis Ford Coppolan ohjaamassa elokuvassa "Kummisetä osa III", joka päättää italialaisamerikkalaisesta rikollisperheestä kertovan elokuvatrilogian. Anthony on Michael Corleonen poika. Elokuvissa Anthonyn osan näyttelee Frank D’Ambrosio.
Juoni.
Michael Corleone on toivonut pojasta liiketoimiensa jatkajaa ja toivoo pojan opiskelevan lakia tai taloutta. Isän pettymykseksi poika kuitenkin haluaa kehittää itsestään klassisen laulajan, jonka päätöksen isä kuitenkin hyväksyy pojan saadessa äitinsä Kay Adamsin vahvan tuen taakseen. 
Anthonyn opinnot edistyvät ja vuonna 1980 hänet kutsutaan Palermoon, Sisiliaan laulamaan Turiddun roolia Cavalleria rusticana -oopperassa. Perhekohtaaminen saa kuitenkin näytännön jälkeen murheellisen päätöksen, kun Michael Corleonen murhayrityksen yhteydessä harhaluoti osuu kuolettavasti Anthonyn sisareen Maryyn.
Kanarianhemppo

Kanarianhemppo ("Serinus canaria") on keltahemppojen sukuun kuuluva varpuslintu. Nimensä mukaisesti se on kotoisin Kanariansaarilta, joilla se on luonnonvaraisena melko yleinen. Kanarianhempolla ei ole alalajeja. Ulkomuodoissa on vain vähäisiä eroja riippuen siitä, miltä saarelta lintu on peräisin. Lajin status on ollut epävarma ja aiemmin sitä on pidetty keltahempon alalajina.
Kanarialintu.
1400-luvulla Kanariansaarille saapuneet espanjalaiset valloittajat löysivät kanarianhempon, ja munkit kasvattivat ja myivät niitä ulkomaille. Kanarianhemposta on jalostettu kaikki kanarialinnuiksi kutsutut kesyrodut. Rodut voidaan jakaa kolmeen ryhmään: laulukanarioihin, muotokanarioihin ja värikanarioihin. Häkkilintuna kanarialinnun pituus voi vaihdella huomattavasti, roduittain 10–20 cm.
Lemmikkinä kanarialintua ei yleensä kesytetä kuten papukaijoja. Sen valtti on kaunis lauluääni. Pääasiassa vain koiras laulaa, mutta naaraskin saattaa toisinaan vähän luritella.
Kanarialinnut voivat elää 8–12-, joskus jopa 15-vuotiaiksi. Niiden ”eläkeikä” alkaa noin kuusivuotiaina. Tällöin naaraat eivät ole enää lisääntymiskykyisiä, mutta koiraat jatkavat laulamistaan vielä tässäkin iässä.
Kanarialinnun hoito ei eroa juuri lemmikkilintujen perushoidosta. Hyvinvoidakseen se tarvitsee lajiseuraa, runsaasti tilaa, lajityypillisiä tarpeita tyydyttävän ruokavalion, riittävästi virikkeitä, lintulähtöiset käsittely- ja koulutustavat sekä päivittäistä vapaanaoloa häkistä turvalliseksi tehdyssä sisätilassa. Kanarialintuja pidetään yhä Suomessa paljon puutteellisissa oloissa: pienissä häkeissä ilman mahdollisuutta lentämiseen, koiraita yksin ilman lajiseuraa ja pariskuntia jatkuvassa pesimäkierteessä.
Kanarialintu ei kuulu CITES-liitteisiin, joten Suomen sisällä lajilla saa käydä kauppaa ilman alkuperätodistuksia ja tunnistemerkintöjä. EU-alueelta seeprapeippoja Suomeen tuodessa niillä pitää kuitenkin olla umpirenkaat ja terveystodistus.
Kanarialintuja on käytetty myös kaivoksissa. Linnut ovat nisäkkäitä herkempiä ilman epäpuhtauksille (esim. häkä), joten se valikoitu varoituseläimeksi esimerkiksi hiirten sijasta. Kanarialintu kaivoksessa ilmaisi ilman haitallisuudesta pökertymällä tai kuolemalla, jolloin ihmisillä oli aikaa vetäytyä tai suojautua. Kanarioiden käyttö alkoi, kun vuonna 1896 kaivos räjähti Walesissa, ja syyksi pääteltiin havaitsematta jäänyt häkäkertymä. Myös Yhdysvallat ja Kanada ottivat kaivoskanariat käyttöön. Jotkut arvostivat kanarioita niin, että niille oli käytössä happitankki: pökertynyt lintu pystyttiin hapella vielä elvyttämään. Iso-Britannia kielsi kanarioiden käytön kaivoksissa vuonna 1986 ja silloin alkoikin olla saatavilla muita keinoja haitallisten ja myrkyllisten kaasujen havaitsemiseen.
Carlson

Oy Carlson on vuonna 1859 Juantehtaan (myöh. Stromsdal Oyj) rautakauppana aloittanut ja hieman myöhemmin myymälänhoitajansa John Carlsonin (1852–1906) omistukseen siirtynyt yhtiö, joka nykyisin toimii vähittäis- ja tukkukaupan myymäläketjuna. Yhtiön kotipaikka on alusta alkaen ollut Kuopio, jossa sijaitsee edelleen yhtiön pääkonttori sekä keskusvarasto.
John Carlsonin jälkeen yhtiön osti konsuli Justus Luukkonen (1876–1956). Nykyisin se on Veljekset Halonen Oy:n sisaryhtiö.
Carlson lanseerasi toukokuussa 2008 oman kanta-asiakasohjelmansa, Carlson Club Cardin. Vuonna 2009 150 vuotta täyttänyt Carlson on erityisesti Itä-Suomessa merkittävä yksityinen vähittäis -ja tukkukauppaa harjoittava yritys. Carlsonilla on omat kiinteistöt, eikä se ole riippuvainen keskusliikkeistä.
Toimialat.
Carlsonilla on myymälät Kuopiossa, Mikkelissä, Joensuussa, Savonlinnassa ja Varkaudessa sekä Vantaalla kauppakeskus Jumbossa. Carlson.fi-verkkokauppa palvelee asiakkaita valtakunnallisesti.
Tavaratalot.
Carlsonilla on kolme tavarataloa, jotka sijaitsevat Joensuun, Kuopion ja Mikkelin kaupunkien keskustoissa. Tavaratalojen "tavaramerkkejä" ovat monipuoliset valikoimat sekä kilpailukykyiset hinnat. 
Carlson tavaratalojen valikoimiin kuuluvat muun muassa:
Rautakaupat.
Carlson myi rautakauppaliiketoimintansa heinäkuussa 2023 RTV-Yhtymä Oy:lle. Liiketoimintakauppa piti sisällään Carlsonin Kuopion, Mikkelin, Joensuun, Varkauden, Iisalmen ja Savonlinnan rautakauppatoiminnan kokonaisuudessaan. Carlsonin omistamiin rautakauppakiinteistöihin arveltiin tuolloin jäävän paikkakunnasta riippuen Carlsonin omaa liiketoimintaa Euronics-kodintekniikan, urheiluvalikoiman sekä talous- ja lahjatavaroiden osalta. Rautakauppatuotevalikoima poistui kaupan myötä myös carlson.fi verkkokaupasta.
Bunkkeri

Bunkkeri ( = hiilikellari) on sodassa käytettävä kiinteä puolustusrakennelma. Se on yleensä sijoitettu lähes kokonaan maan alle: maan päällä näkyvissä on ainoastaan kupolikatto, joka sekin on usein peitetty esimerkiksi sammalella tai pienillä puilla. Bunkkeria käytetään joukkojen ja materiaalin suojaamiseen. Bunkkerin katto on kupolinmuotoinen, jotta lentopommit ja muut räjähteet kimpoaisivat siitä, eivätkä räjähtäisi katon päällä.
Bunkkeri kuuluu kantalinnoitettuun puolustusjärjestelmään. Bunkkereita on eri tyyppejä; esimerkiksi pikalinnoitettu tai kenttälinnoitettu bunkkeri. Betonista tehty bunkkeri on kantalinnoitettu puolustusasema. 
Bunkkerissa on yleensä ryhmän tai joukkueen verran miehiä. Bunkkerin aseistuksena voi olla konekivääri, tykki tai muuta raskasta aseistusta. Bunkkerit pyritään valtaamaan räjäyttämällä tai liekinheittimellä, jolloin sisällä olijoilta loppuu happi. Suomeksi bunkkeria vastaava virallinen termi on korsu, teräsbetonikorsu tai tb-korsu. Suomessa kantalinnoitettuja korsuja sijaitsee Hangossa ja itä-Suomessa Salpalinjan alueella yli 770 kappaletta.
Maksimitehonsiirtolause

Maksimitehonsiirtolause on sähköopin lause, jonka mukaan lähteestä kuormaan siirtyvä teho saa suurimman arvonsa silloin, kun kuormitusresistanssi on tarkalleen yhtä suuri kuin lähteen sisäinen resistanssi. 
Vaihtosähköpuolella tätä tasasähkölle ja vaihtosähkön hetkellisille arvoille silloin, kun induktiivisia ja kapasitiivisia kuormia ei ole läsnä, pätevää lausetta vastaa impedanssisovitus.
Lauseen perustelu.
Olkoon jännitelähteen lähdejännite formula_1, lähteen sisäinen resistanssi formula_2 ja kuorman resistanssi formula_3.
Kuorman kautta kulkeva virta on tällöin 
formula_4
ja kuorman yli vaikuttava jännite
formula_5
Kertomalla nämä keskenään saadaan kuormaan siirtyvä teho
formula_6
Merkitään nyt kuormitusresistanssin suhdetta lähteen sisäiseen resistanssiin kirjaimella formula_7. Siis
formula_8.
Sijoitetaan tehon lausekkeeseen formula_9, jolloin saadaan
formula_10
Tutkimalla kerrointa formula_11, todetaan sen saavan ei-negatiivisilla formula_7:n arvoilla maksimiarvonsa formula_13, kun formula_14.
Tämä vastaa tilannetta, jossa resistanssit ovat yhtäsuuret.
Kuormaan siirtyvä teho on tällöin
formula_15.
Koska lähteen sisäinen resistanssi on yhtä suuri kuin kuormitusresistanssi, myös lähteessä syntyy samansuuruinen tehohäviö. Toisin sanoen, kun kuormaan siirtyy maksimiteho, niin lähde lämpenee samalla teholla.
Huomattakoon, että oikosulkutilanteessa virta saavuttaa maksimiarvonsa, mutta lähteen napajännite putoaa nollaan. Tästä syystä myös kuormaan siirtyvä teho putoaa myös nollaan. Lähde kuitenkin lämpenee siitä otettavissa olevaan maksimitehoon nähden nelinkertaisella teholla
formula_16.