Oxelösundin kunta

Oxelösundin kunta () on Södermanlandin läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Södermanlandiin. Kunnan keskustaajama on Oxelösund.
Kunnan maapinta-ala on 35,43 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 12 132 henkeä (31.12.2021).
Oxelösundin kunta sijaitsee Itämereen työntyvällä niemellä. Yhteistä maarajaa kunnalla on vain sitä huomattavasti suuremman Nyköpingin kunnan kanssa. Vuonna 2007 kunnassa oli 2,15 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 6,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kunnan politiikassa vahvassa asemassa on sosialidemokraattinen puolue.
Kuntajaon kehitys.
Oxelösundin taajaväkinen yhdyskunta perustettiin Nikolain maalaiskuntaan vuonna 1899. Oxelösundista tuli oma kunta vasta vuonna 1950, jolloin osasta Nikolain kuntaa tuli Oxelösundin kaupunki ja loppuosa kunnasta liitettiin Nyköpingin kaupunkiin. Oxelösund oli yksi viimeisistä kaupungeista, joita Ruotsiin on perustettu. Vuosien 1971–1974 kuntauudistuksissa muodostettiin kooltaan 2 090 km² laajuinen Nyköpingin kunta. Oxelösund oli kooltaan vain 36 km² ja siten eräs Ruotsin pienemmistä kunnista, mutta kuitenkin se säilytti itsenäisyytensä kuntauudistuksessa.
Vaakuna.
Vaakunaselitys: "Sinisessä kentässä vasensäde, sen yläpuolella raudanmerkki ja alapuolella ankkuri, kaikki hopeaa." (Ruotsiksi: "I blått fält en vänsterstråle, åtföljd ovan av ett järnmärke och nedan av ett ankare, allt av silver.")
Vaakunassa hopeanvärinen raudanmerkki kuvaa terästeollisuutta ja hopeänvärinen ankkuri merenkulkua. Keskellä vaakunaa oleva hopeanvärinen säde puolestaan kuvaa majakanvaloa. Vaakuna hyväksyttiin vuonna 1985.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 638 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 5,7 prosenttia kunnan väestöstä. Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 14,3 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 097 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 8,2 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 185 428 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 63 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 1 taajama, jonka osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 97,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 323 asukasta. Kunnan ainoa taajama on sen keskustaajama Oxelösund, jossa oli 10 870 asukasta.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös 50–199 asukkaan pientaajama Svartuddslandet.
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Oxelösundin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunnassa on yksi piiri, Oxelösundin piiri.
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.