Heikki Vestman

Heikki Vestman (s. 8. huhtikuuta 1985 Kerava) on suomalainen poliitikko ja Kansallisen Kokoomuksen kansanedustaja Uudenmaan vaalipiiristä. Hän on toiminut perustuslakivaliokunnan puheenjohtajana vuodesta 2023.
Vestman toimii myös Kokoomuksen suurimman piirijärjestön Uudenmaan Kokoomuksen puheenjohtajana. Vuosina 2017–2021 Vestman toimi Sipoon kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Koulutus ja varhainen ura.
Vestman kirjoitti ylioppilaaksi Sipoon lukiosta vuonna 2004 (5 laudaturia). Hän aloitti opintonsa Helsingin yliopistossa vuonna 2007 ja valmistui oikeustieteen maisteriksi vuonna 2012. Vestman on syventynyt opinnoissaan ympäristö- ja energiaoikeuteen. Hän on opiskellut myös Queen Mary University of Londonissa. Sotilasarvoltaan Vestman on reservin yliluutnantti. 
Opiskeluaikanaan Vestman työskenteli europarlamentaarikko Eija-Riitta Korholan poliittisena avustajana, samaan aikaan kun seurusteli Korholan tyttären kanssa.
Liikejuridiikan parissa Vestman työskenteli yhteensä lähes kahden vuoden ajan, ensin lakimiesharjoittelijana ja valmistuttuaan 2012 avustavan lakimiehen tehtävissä Roschier Asianajotoimistossa. Tämän jälkeen vuonna 2013 hän siirtyi julkiselle sektorille lakimieheksi Energiavirastoon, josta hän jäi virkavapaalle vuonna 2019 tultuaan valituksi kansanedustajaksi.
Poliittinen ura.
Kuntapolitiikassa.
Kotikunnassaan Sipoossa Vestman valittiin ensimmäisen kerran valtuustoon vuonna 2004. Siitä lähtien hän on ollut vaalien ääniharavana tullen uudelleen valituksi vuosina 2008, 2012, 2017 ja 2021, jolloin hän sai 13,0 prosenttia annetuista äänistä. Vuosina 2017–2021 Vestman toimi kunnanvaltuuston puheenjohtajana.
Kansanedustajana.
Eduskuntavaaleissa 2019 Vestman sai Uudenmaan vaalipiirissä Kokoomuksen listalla 7429 ääntä ja tuli näin ollen valituksi eduskuntaan. Vestman valittiin uudelleen vuoden 2023 eduskuntavaaleissa 9836 äänellä, ja hänet nimitettiin perustuslakivaliokunnan puheenjohtajaksi.
Vestman on profiloitunut Kokoomuksen eduskuntaryhmässä perustuslakivaliokunnan jäsenyyden sekä energiapolitiikkaan liittyvän asiantuntemuksensa kautta. Alkuvuodesta 2020 Vestman laati Kokoomuksen eduskuntaryhmän lakialoitekokonaisuuden sähkön siirtohintojen leikkaamiseksi. Vestmanin mukaan sähköverkkoyhtiöiden vuosittaisia monopolivoittoja voisi leikata jopa 400 miljoonalla eurolla ja keventää ihmisten sähkönsiirtolaskuja vastaavalla summalla. Vestmanin näkemykset ovat saaneet tukea myös tutkijoilta. 
Vestman kannattaa ydinvoiman lisärakentamista kustannustehokkaana ja päästöttömänä energiamuotona. Yhteistyössä Vihreiden kansanedustaja Atte Harjanteen kanssa Vestman on laatinut toimenpidealoitteen pienydinreaktoreiden mahdollistamisesta. Lisäksi Vestman on jättänyt eduskunnassa aloitteita mm terrorismilakien tiukentamiseksi, valkoposkihanhien metsästyksen sallimiseksi ja opintotuen tulorajojen nostamiseksi.
Aluevaltuutettuna.
Vestman valittiin 1771 äänellä vuonna 2022 pidetyissä aluevaaleissa Itä-Uudenmaan hyvinvointialueen aluevaltuutetuksi. Suurimman äänimäärän hän sai kotikunnastaan Sipoosta.
Näkemykset.
Arvot.
Vestman sijoittuu vaalikonevastausten perusteella oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Vestman sijoittuu arvoasteikolla vahvasti konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Vestman on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). HS:n vaalikoneeseen Vestmanin antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin oikeistolaiset ja kansalliskonservatiiviset mielipiteet. "Ylen" vaalikonevastausten perusteella Vestman on eduskuntaryhmänsä oikeistolaisin edustaja kaudella 2023–2027.
Verotus.
Suomen nykyinen korkea verotus on Vestmanin mukaan ”järjetöntä”. Hän on puhunut laajasti työn kannusteiden parantamisesta ja vaatinut erityisesti työn verotuksen alentamista. Hänen mukaansa verokiila ja ankara progressio tuhoavat ahkeruuden ja työllistämisen kannustimia ja työtä jää näin ollen tekemättä. 
Sosiaaliturva.
Vestman on vaatinut sosiaaliturvan pikaista uudistamista ja kannustinloukkujen purkamista siten, että järjestelmä kannustaa nykyistä paremmin työn tekoon. Vestmanin mukaan Suomen sosiaaliturvan passivoiva vaikutus on kauan tunnettu tosiasia, eikä Suomella olisi varaa ”köllöttely-yhteiskuntaan”. 
Autoilu.
Julkisuudessa Vestman on ottanut tiukasti kantaa ”ahkerien uusmaalaisten” autoilijoiden puolesta sekä vastustanut Marinin hallitusohjelmaan kirjattua ruuhkamaksua. Vestmanin mukaan ruuhkamaksu voi aiheuttaa uusmaalaiselle työssäkäyvälle jopa 130€/kk lisälaskun, eikä maksu kohdistu päästöihin vaan työn tekoon ja yrittämiseen.
Maahanmuutto.
Vestman kannattaa ”jämäkkää” maahanmuuttolinjaa. Hän edellyttää jokaiselta Suomeen saapuvalta maahanmuuttajalta että tämä noudattaa maamme arvoja, lakia ja tapoja sekä työllistyy. Vestmanin mukaan kielteisen turvapaikkapäätöksen saaneet tulee palauttaa tehokkaasti.
Maahanmuuttajia pitäisi Vestmanin mielestä pisteyttää Kanadan mallin mukaisesti kielitaidon, koulutuksen, iän ja sopeutumiskyvyn mukaan. 
Terrorismilait laahaavat Vestmanin mukaan jäljessä ja hän onkin esittänyt niihin useita kiristyksiä.
Ilmasto- ja energiapolitiikka.
Vestman on kritisoinut "ilmastokiihkoilua" ja vaatinut ihmisten syyllistämisen sijaan konkreettisesti vaikuttavia toimia ilmastopolitiikkaan. Hänen mukaansa ”globaalit päästövähennykset ja teknologian kehitys ratkaisevat, ei uhrautumishalun määrä Suomessa.”. Vestman kannattaa ydinvoimaa ja hiilitulleja tehokkaina keinoina torjua ilmastonmuutosta.
Yksityiselämä.
Vestman on avioliitossa näyttelijä-laulaja Reeta Vestmanin kanssa. Parilla on kaksi yhteistä lasta ja perhe asuu Sipoossa.
Laulaja-näyttelijä Reeta Vestman on tunnettu popyhtye Husky Rescuesta ja Nelosen The Voice of Finlandista.
Vestmanin isä on yrittäjä ja hyvinvointivalmentaja Matti Vestman.