International Baccalaureate

International Baccalaureate (IB) on neljän koulutusohjelman ryhmä, jota hallinnoi kansainvälinen järjestö International Baccalaureate Organization (IBO). Ohjelmat ovat:
Ohjelmat perustuvat erilaisiin koulutusjärjestelmiin eri puolilta maailmaa, ja ne pyrkivät olemaan kulttuurillisesti neutraaleja kansainvälisiä järjestelmiä. IB suunniteltiin alun perin diplomaattien lasten koulutuksen yhdenmukaistamiseksi, mutta nykyään IB-koulua käyvät monet muutkin. Suomessa ohjelmia opettaa yhteensä 15 koulua.
IB:n viitekehyksistä vastaa Sveitsissä Geneven naapurikaupungissa Le Grand-Saconnex’ssa päämajaansa pitävä IBO, ja ylioppilastutkintolautakunta sijaitsee Cardiffissa Walesissa. IBO toimii maailmalla useammalla kielellä: englanniksi, ranskaksi ja espanjaksi, joista Suomessa on käytössä englanti. Vieraasta opetuskielestä huolimatta IB ei ole kielikoulu – itse asiassa kielten osuus opetuksesta ja varsinkin arvioinnista on vähäinen verrattuna suomalaiseen ylioppilastutkintoon.
Historia.
International Baccalaureate Organization (IBO) perustettiin vuonna 1968 skotlantilaisen opettajan Alec Petersonin aloitteesta. Peterson oli jo pitkään toiminut kansainvälisen koulutuksen puolestapuhujana: jo 1950-luvulla hän perusti kansainvälisen lukioluokan Doverin lukioon Englannissa. Vuonna 1966 hänet nimitettiin "International Schools Examination Syndicate" -järjestön johtoon, josta kaksi vuotta myöhemmin tuli IBO.
Peterson toimi IBO:n pääsihteerinä vuoteen 1977, ja pääsihteeriaikanaan hänen sanotaan luoneen lähes koko IBO:n toimintaperiaatteen omien liberaalien ja humanististen näkemystensä mukaiseksi. Petersonin mukaan koulutuksen tarkoitus oli kannustaa kriittiseen ajatteluun ennemmin kuin asioiden ulkoaopetteluun. Tämä näkyy vahvasti IB-ohjelmien rakenteessa.
IBO:n ainoa ohjelma oli Diploma Programme aina vuoteen 1994 asti, jolloin Middle Years Programme (MYP) perustettiin. Tätä seurasi kolme vuotta myöhemmin Primary Years Programme (PYP), minkä jälkeen IBO pystyi tarjoamaan koulutusta kaikilla yliopistoa edeltävillä tasoilla. Career-related Programme (CP) otettiin käyttöön vuonna 2012 27:ssä koulussa nimellä Career Certificate, mutta ohjelmaa sai alkunsa suomalaispilotista vuonna 2006. Ohjelman nimi muutettiin nykyiseen vuonna 2014.
Toukokuussa vuonna 2023 maailmassa oli yhteensä 5 600 IB-ohjelmia tarjoavaa koulua 159 maassa. Valtaosa niistä tarjoaa IBO:n vanhinta ja tunnetuinta ohjelmaa IB Diploma Programmea.
Suomeen IB-ohjelman toi ensimmäisenä Helsingin Suomalainen Yhteiskoulu, jonka ensimmäinen IB-luokka valmistui vuoden 1993 keväällä.
IB Primary Years Programme.
Primary Years Programme (PYP) on 3–12-vuotiaille tarkoitettu ohjelma, joka perustuu tutkivaan lähestymistapaan. PYP on viitekehys, ja siihen voi sisältää koulukohtaisen opetussuunnitelman. Toisin kuin muihin IBO:n ohjelmiin, PYP-ohjelmaan ei kuulu standardisoitua arviointijärjestelmää.
Suomessa ohjelmaa hyödyntävät International School of Helsinki, Oulun kansainvälinen koulu, ja Ressun peruskoulu.
IB Middle Years Programme.
Middle Years Programme (MYP) on tarkoitettu 11–16-vuotiaille oppilaille, ja se vastaa lähinnä Suomen yläastetta. Opetussuunnitelma on jaettu kahdeksaan kategoriaan, joita ovat A-kieli (yleensä äidinkieli), vieraat kielet, yhteiskuntatieteet, luonnontieteet, matematiikka, taiteet, liikunta sekä tekniikka. Yksittäisillä kouluilla on kuitenkin mahdollisuus opettaa myös muita tärkeiksi kokemiaan aineita ja muokata joitakin arviointikriteereitä mielensä mukaisiksi.
MYP perustettiin 1994. Suomessa ohjelmaa opettavat International School of Helsinki, Oulun kansainvälinen koulu, Espoo International School, ja Ressun peruskoulu.
IB Diploma Programme.
Diploma Programme (”IB-lukio”) on kaksivuotinen opetusohjelma, jonka tarkoitus on valmistaa opiskelijoita yliopisto-opiskeluun. Se vastaa siis lähinnä Suomen lukiota. IB-lukioiden taso on usein korkea. Suomalaisissa kouluissa IB-tutkinto opetetaan äidinkieltä ja vieraita kieliä lukuun ottamatta kokonaan englanniksi. IB-lukio on luokallinen, eikä ohjelmasta Suomessa voi valita vain yksittäisiä kursseja.
Varsinainen Diploma Programme kestää kaksi vuotta, joita ennen suomalaisissa kouluissa käydään kansallisen lukion ensimmäistä vuosikurssia vastaava "Pre-IB"-luokka (myös "Pre-DP"). Pre-IB:n aikana suoritetaan useissa kouluissa toisen kotimaisen kielen kurssi kokonaisuudessaan, jolloin varsinaisen IB-lukion aikana voi keskittyä itse opetusohjelmaan. IB:n opetusohjelmaan ei Suomen IB-kouluissa sisälly koululiikuntaa.
Diploma Programme -ohjelman aikana aineita opiskellaan usein syventävämmin kuin tavallisissa lukioissa, ja niitä voi valita vähemmän. Ohjelmaan kuuluu pakollisena kuusi kirjoitettavaa ainetta, joista vähintään kolmea opiskellaan "Higher Level" (HL) -tasolla sekä kolmea muuta "Standard Level" (SL) -tasolla.
Opetussuunnitelma.
Diploma Programmen (DP) opetussuunnitelma koostuu kuudesta kurssista, jotka valitaan kuudesta eri aineryhmästä, sekä kolmesta muusta vaatimuksesta. Näitä ovat 4 000 sanan "Extended Essay" (EE) -tutkielma vapaasti valittavasta aiheesta, kurssi tiedonteoriasta ("Theory of Knowledge", TOK), ja CAS-ohjelma, jossa liikunta-, taide-, tai vapaaehtoistyöharrastukset merkitään suorituksiksi. Aineita voi valita joko "Higher Level" (HL) -tasolla (joka vastaa yhteensä 240 oppituntia kahden vuoden aikana) tai "Standard Level" (SL) -tasolla (150 oppituntia).
Aineiden arvosanat annetaan asteikolla yhdestä seitsemään, ja EE:stä ja TOK:sta voi saada yhteensä kolme lisäpistettä. Opiskelun päätyttyä saatavan IB-diplomin pistemäärä voi tällöin olla maksimissaan 45, ja alin hyväksytty pistemäärä on 24. Läpäisyn minimivaatimuksena on kuitenkin yhteensä vähintään 12 pistettä HL-aineista, eikä huonompaa arvosanaa kuin 4 mistään HL-aineesta. Huonomman arvosanan voi tosin korvata hyvällä arvosanalla jostakin toisesta HL-aineesta. Pääosan arvosanoista muodostavat toisen vuoden keväällä pidettävät kirjalliset ja suulliset kokeet, mutta myös kahden vuoden aikana tehdyistä töistä osa huomioidaan tutkintoarvosanoissa.
Aineet.
Aineet jaetaan kuuteen ryhmään, joista jokaisesta on valittava vähintään yksi. IB-lukiossa on mahdollista opiskella myös seitsemää (tai jopa kahdeksaa tai yhdeksää) ainetta, mutta kuusi ainetta on vähimmäismäärä. Aineryhmät ovat:
Toisen kotimaisen kielen kurssi ei kuulu IB:n opetusohjelmaan, mutta sen voi suorittaa ensimmäisenä vuonna Pre-IB:ssa tai myös IB:n ohessa.
Muut vaatimukset.
Muita IB-diplomin saamiseksi pakollisia vaatimuksia ovat:
TOK:sta ja EE:stä saadut arvosanat voivat antaa oppilaalle yhteensä kolme "bonuspistettä" tämän diplomiin. Kaikista kolmesta ohjelmasta on saatava hyväksytty arvosana diplomin saamiseksi.
Arviointi.
IB-lukion aineet arvioidaan sekä "sisäisellä" (opettajan tekemällä) että "ulkoisella" (koulun ulkopuolisen, IBO:n nimittämän arvostelijan) arvioinnilla. Ulkoiseen arviointiin kuuluvat toukokuussa ja marraskuussa järjestettävät loppukokeet, jotka määrittävät suurimman osan kyseisestä aineesta saatavasta arvosanasta. Jokaiseen kokeeseen kuuluu kaksi tai kolme erillistä osaa, jotka suoritetaan usein peräkkäisinä päivinä. Yksittäiset osat vaihtelevat kestoltaan 45 minuutista kolmeen tuntiin.
Kokeet järjestetään samaan aikaan joka puolella maailmaa, ja niiden suuren määrän johdosta oppilaat joutuvat usein kirjoittamaan useita osakokeita päivässä. Kokeet arvioidaan eri puolilla maailmaa ja arvostelijat on nimittänyt IBO.
Sisäisen arvioinnin ("internal assessment", IA) suorittaa kyseisen aineen opettaja koululla. Arviointitapoja ovat muun muassa suulliset kokeet (kielissä), kokeelliset tehtävät (luonnontieteissä) ja kotona kirjoitettavat aineet ja tutkielmat. Aineesta riippuen sisäinen arviointi määrittää 20–50 prosenttia lopullisesta arvosanasta. Sisäinen arvostelu tarkastetaan IBO:ssa. Luokasta lähetetään IBO:lle viisi näytettä, jotka IBO arvostelee omien vaatimustensa mukaan. Tämän perusteella opettajan antamat arvosanat korjataan koko luokalle vastaamaan IBO:n vaatimuksia.
Arvosanakseen hylätyn koko tutkinnosta saa ensimmäisellä kerralla noin 20% kokelaista. Uusintakirjoituksia järjestetään marraskuussa.
Tunnustus.
IB-diplomin avulla on mahdollista päästä opiskelemaan yliopistoihin lähes joka puolella maailmaa. Se tunnustetaan kansallista ylioppilastutkintoa vastaavaksi useissa maissa, kuten Ruotsissa, Yhdistyneessä kuningaskunnassa ja Australiassa. Yhdysvalloissa ja Kanadassa IB-lukion kurssit luetaan jopa yliopistotasoa vastaaviksi, ja niiden avulla voi saada vapautuksen joistakin yliopiston ensimmäisen opiskeluvuoden kursseista.
Suomessa tutkintoa suosivat kaupallista alaa opiskelemaan aikovat siksi, että yksi pitkänä kirjoitettava aine on taloustiede. Luonnontiedealalle aikoville IB taas sopii siksi, että luonnontieteen ja matematiikan opetussuunnitelma on tavallista lukiota laajempi ja sisältää vähintään 25% kokeellista tutkimusta. Oikeustiedettä ja humanistisia aineita varten voi valmistautua laajassa historian ohjelmassa. Kaikkiin näihin oppiaineisiin kuuluu paljon kirjallisia tehtäviä ja esseitä, joten yliopistossa niihin on huomattavasti helpompi sopeutua. IB-lukio pyrkii opetuksellaan kannustamaan kriittisempään ajatteluun kuin suomalainen lukio, esimerkiksi niin, että huomiota kiinnitetään itse kirjoitusten sisältöön, ei niinkään muotoon.
Suomen IB-lukiot.
Kaikkien yhteystiedot: http://netti.nic.fi/~fibs/schools.html 
IB-opiskelijajärjestöjä ja -yhdistyksiä.
IB-lukiolaisilla on Suomessa oma etujärjestönsä, Finnish International Baccalaureate Society ry eli FIBS.
IB Career-related Programme.
Career-related Programme (CP) on 16–19-vuotiaille tarkoitettu ohjelma, joka yhdistää ammatilliset opinnot ja IB-opinnot. Ohjelman opiskelijat käyvät ammatillisten opintojen lisäksi vähintään kaksi DP-kurssia sekä CP Core -opinnot. CP Core -opintoihin kuuluu neljä osa-aluetta:
Suomessa ohjelmaa noudattavia opintoja järjestää OSAO Oulussa osana merkonomitutkintoa. Tutkinnon valinnaisina osina opiskellaan CP Core sekä Oulun lyseon lukion kanssa yhteistyössä opetetut IB-lukion Business Management ja English B -aineet.