Lenin-museo

Lenin-museo oli Suomi-Neuvostoliitto-Seuran vuonna 1946 Tampereelle perustama museo. Kylmän sodan aikana museo oli osa Suomen suhteita Neuvostoliittoon ja maan johtajat vierailivat museossa käydessään Suomessa. Museo kertoi esitteli uusimmassa näyttelyssään Suomen ja Neuvostoliiton yhteistä historiaa. Se oli aikanaan ensimmäinen Neuvostoliiton ulkopuolelle perustettu Vladimir Lenin -museo.
Museo sijaitsi Kaakinmaan kaupunginosassa Tampereen työväentalon vanhimmassa rakennusosassa, jossa Lenin ja Josif Stalin vuonna 1905 ensimmäistä kertaa tapasivat toisensa. Museon omisti vuoteen 2013 Suomi–Venäjä-Seura. Lenin-aiheisen perusnäyttelyn lisäksi museossa oli myös vaihtuvia Neuvostoliittoon ja Venäjään liittyviä näyttelyitä. Museon näyttely uusittiin, kun se siirtyi vuonna 2014 Työväenmuseo Werstaan alaisuuteen.
Museo päätettiin sulkea vuonna 2024, ja se oli viimeistä päivää avoinna 3. marraskuuta. Museon sulkemista oli yleisön taholta vaadittu jo 1940-luvulta lähtien. Sen tilalle avattiin helmikuussa 2025 uusi idänsuhteiden museo Nootti.
Historia.
Museon avaaminen.
Tampereen Lenin-museo avattiin 20. tammikuuta 1946, päivää ennen V. I. Leninin kuoleman 22. muistopäivää, jolloin Suomessa elettiin vaaran vuosia ja maassa oli Neuvostoliiton johtama Liittoutuneiden valvontakomissio. Muodollisesti museon perusti Suomi-Neuvostoliitto-Seuran Tampereen alaosasto. Todelliset aktiivit seuran takana olivat suomalaiset kommunistit Ville Pessi, Hertta Kuusinen ja Yrjö Leino yhdessä Neuvostoliiton poliittisen johdon kanssa.
Museo sijaitsee Tampereen työväentalossa samassa salissa, jossa vuosina 1905 ja 1906 pidettiin Venäjän sosiaalidemokraattisen työväenpuolueen salaiset kokoukset. Ensimmäisessä näistä kokouksista Lenin tapasi ensimmäisen kerran Josif Stalinin, ja toisessa hän lupasi tamperelaisille isännilleen tukevansa Suomen itsenäistymishankkeita. 
Salin ottamista museokäyttöön oli ehdotettu jo 1920-luvulla, mutta vasta toisen maailmansodan jälkeen poliittinen ilmapiiri oli hankkeelle suotuisa. Vuonna 1965 museon ulkoseinässä paljastettiin Tapio Tapiovaaran veistämä Leninin reliefi ja muistolaatta, jonka teksti kuului: "V.I. Lenin on ilmaissut tässä talossa v. 1905 ja 1906 pidetyissä historiallisissa kokouksissa myötämielisyytensä kansamme itsenäisyystahtoa kohtaan."
Suhteet Neuvostoliittoon.
Useimmista Lenin-museoista poiketen Tampereen museo ei ollut kommunistisen puolueen ylläpitämä, vaan sen omisti Suomi-Neuvostoliitto-Seura. Sen pitkäaikainen tukija oli Moskovan Lenin-keskusmuseo, jolta se sai sekä taloudellista apua että esineistöä. Ensimmäiset neuvostoturistit vierailivat museossa 1955, ja se kuului vuosikymmenten ajan Suomessa vierailleiden neuvostoliittolaisten pakolliseen ohjelmistoon. Vuonna 1986 museo teki kävijäennätyksensä: yli 27 000 vierasta, joista noin 20 000 neuvostoliittolaisia. Vuodesta 1976 museo ylläpiti myös Lenin-muistohuonetta Helsingin Hakaniemessä. Muistohuone sijaitsi miliisipäällikkö Kustaa Rovion entisessä asunnossa, jossa Lenin piileskeli kesällä 1917 matkalla Pietariin.
Leninin seuraajista Tampereen Lenin-museossa vierailivat Nikita Hruštšov vuonna 1957 ja Leonid Brežnev vuonna 1960. Vuonna 1989 Suomessa vieraillut uudistusmielinen Mihail Gorbatšov ei ollut kiinnostunut Lenin-museosta, vaikka suomalaiset isännät olivat alun perin sisällyttäneet sen vierailun ohjelmaan. Sen sijaan hän halusi mieluummin tutustua Oulun teknologiakylään.
Neuvostoliiton korkeimman neuvoston puhemiehistö myönsi Lenin-museolle Kansojen ystävyyden kunniamerkin työstä, jota Lenin-museo oli tehnyt tutustuttaakseen suomalaisia kansalaispiirejä V. I. Leninin elämään ja työhön. Lenin-museo täytti tuolloin 40 vuotta. Kunniakirjan ensimmäinen allekirjoittaja oli puhemiehistön puheenjohtaja Andrei Gromyko.
Jatkuvuus Neuvostoliiton hajottua.
Neuvostoliiton hajottua joulukuussa 1991 Leninin patsaita kaadettiin ja Lenin-museoita lakkautettiin ympäri Eurooppaa. Venäjällä alkoi kiistely siitä, pitäisikö Leninin palsamoitu ruumis haudata vai ei. Lenin-museon johtaja Aimo Minkkinen vitsaili 1993, että museo voisi ottaa Leninin ruumiin kokoelmiinsa. Vitsi levisi maailmalle uutistoimisto Reutersin kautta.
Moskovan Lenin-keskusmuseon suljettua ovensa 1993 Tampereen museo jäi maailman viimeiseksi säännöllisesti toimivaksi Lenin-museoksi. Myös Tampereen museon kävijämäärät romahtivat ja se joutui lakkautusuhan alle; Helsingin Lenin-muistohuone suljettiin 1995. Samalla Neuvostoliitosta johdetun Lenin-kultin romahtaminen myös vapautti museon toimintaa, ja se saattoi suhtautua näyttelyissään kriittisesti Leniniin ja Neuvostoliittoon. 1990-luvun lopulta lähtien museo jälleen kasvatti kävijämääriään ja saavutti kansainvälistä kuuluisuutta ”maailman ainoana Lenin-museona”. Museon omistaja oli Työväenmuseo Werstaaseen liittämiseen saakka Suomi-Neuvostoliitto-Seuran työn jatkaja Suomi–Venäjä-Seura. Museon johtaja oli vuoden 2013 loppuun asti filosofian tohtori Aimo Minkkinen.
Vuoden 2014 alusta Lenin-museo yhdistettiin Työväenmuseo Werstaaseen hallinnollisesti ja sen vastuulle. Lenin-museon vuodelta 1982 peräisin oleva näyttely uudistettiin täysin, sillä aiempi Moskovassa suunniteltu näyttely edusti Werstaan mukaan brežneviläistä historiantulkintaa. Yhdistäminen todennäköisesti pelasti rahavaikeuksissa olleen museon. Museo meni remonttiin vuoden 2015 lopussa, ja se avattiin jälleen 2016.
Uudistunut Lenin-museo oli mukana finalistina valtakunnallisessa Vuoden museo -kilpailussa keväällä 2017 ja eurooppalaisessa European Museum of the Year Award -kilpailussa vuonna 2018. Se ei kuitenkaan yltänyt palkintosijoille.
Vuonna 2019 museon käyttötarkoitus laajenee, kun sinne perustettiin "sosialistinen lapsuus" -näyttely, joka kuvastaa lapsuutta sosialistisissa maissa Neuvostoliiton aikana.
Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 museo tuomitsi Venäjän toimet lehdistötiedotteessaan. Se myös kielsi kaikki väitetyt yhteydet Venäjään. Museo lahjoitti hieman yli 11 500 euroa ukrainalaisten lasten ja perheiden auttamiseksi Unicefin kautta. Vuonna 2022 museon kävijämäärä oli 10 555 henkilöä, ja nousi noin kahdella tuhannella verrattuna viime vuoteen.
Museo suljettiin 3. marraskuuta 2024 ja näyttelyt purettiin. Syynä Lenin-museon lopettamiseen oli museon johdon mukaan poliittisen ympäristön muutos. Museon tilalle perustettiin helmikuussa 2025 uusi Nootti-museo joka käsittelee Suomen idänsuhteita Venäjän vallankumouksesta ja Suomen itsenäistymisestä aina Nato-jäsenyyteen asti.
Kritiikkiä ja ilkivaltaa.
Museota on tituleerattu Suomen vihatuimmaksi museoksi.
Museon rakennuksen ulkoseinässä oleva Lenin-reliefi on joutunut pari kertaa vandalisoinnin kohteeksi. Vuonna 1977 kolme äärioikeistolaisen puolueen aktivistia töhri reliefin punaisella maalilla; myöhemmin miehet kertoivat suunnitelleensa alun perin koko museon räjäyttämistä. Museon 50-vuotisjuhlien alla 1996 reliefi varastettiin ja se löytyi puoli vuotta myöhemmin tärveltynä.
Karjalan palauttamista vaativa Pro Karelia ry halusi 2009 muuttaa museon nimen "Totalitarismin uhrien museoksi", ja museon toimialaksi yhdistys halusi neuvostototalitarismin esittelyn.
Muita Lenin-museoita.
Venäjällä Leninille omistettuja museoita toimii mm. Moskovassa, Samarassa ja Uljanovskissa. Latukan talo Viipurissa, nimetty uudelleen Lenin-museoksi 2000–10.