Suurpelto

Suurpelto () on yhä rakenteilla oleva alue Espoossa Henttaan, Mankkaan ja Olarin välissä. 
Suurpellon suunniteltiin valmistuvan vuosina 2010–2015. Kaava-alueita on kaikkiaan seitsemän, joista rakenteilla olevilla alueilla osalla on vahvistettu asemakaava. Rakennusoikeutta on yhteensä noin miljoona kerrosneliömetriä. Asuntoja rakennetaan kerrostaloista pientaloihin, valtaosa taloista on kerrostaloja ja ne ovat niin omistus-, vuokra- ja asumisoikeusasuntoja. Suunniteltu asukasmäärä on noin 10 000–15 000 asukasta. 
Suurpelto on Espoon toiseksi maahanmuuttajavaltaisin asuinalue Suvelan jälkeen. Vuonna 2020 Suurpellon asukkaista vieraskielisiä oli 36,4 prosenttia. 
Sijainti.
Suurpelto ulottuu etelässä Olarista Turunväylälle asti ja sen itäosa sijaitsee Kehä II:n länsipuolella, Mankkaan puolella. Lännessä se rajautuu Espoon laajaan ja metsäiseen 880 hehtaarin keskuspuistoon. Suurpellon pinta-ala on kaikkiaan 325 hehtaaria, josta 89 hehtaaria on määrä olla puistoja. 
Kehä II:lta on rakennettu oma eritasoliittymä Suurpeltoon.
Rakentaminen.
Alueen rakentaminen aloitettiin 18. tammikuuta 2007 espoolaisittain seitsenvartisella lapiolla. Lapion varressa olivat aluksi valtuuston puheenjohtaja Eero Akaan-Penttilä, kaupunginhallituksen puheenjohtaja Jukka Mäkelä, kaupunginjohtaja Marketta Kokkonen, teknisen toimen johtaja Olavi Louko, Asuntosäätiön toimitusjohtaja Anja Mäkeläinen, VVO:n toimitusjohtaja Olli Salakka ja kaupungininsinööri Martti Tieaho, jälkimmäisellä kierroksella seitsenvartista heiluttivat valtuuston aloittava puheenjohtaja Markku Sistonen, kaupunginhallituksen varapuheenjohtaja Pekka Vaara, maanomistajien edustaja Bengt Sohlberg, KPMG:n Lasse Lagus, Fennican Pekka Raatikainen ja projekti-insinööri Satu Lehtonen. 
Asuntorakentamisen alettua muurattiin Suurpellon peruskivi 20. elokuuta 2009 Klariksentiellä. Kyseistä hetkeä ja aikaa kuvaamaan aikakapseliin tallennettiin lista muuraukseen osallistuneista henkilöistä, muurauspäivänä ilmestyneistä sanomalehdistä Helsingin Sanomat, Hufvudstadsbladet ja Länsiväylä, tilaisuuden kutsu, kuva Suurpellosta ennen rakentamista, Olarin päiväkodin lasten helminauha Suurpellon savesta sekä Suomessa 2009 käytössä olevat kolikot. Peruskivi asetettiin Klariksentien päähän, kadulle josta asuntorakentaminen alkoi. 
Suurpellon puistokadun ja Henttaan puistokadun varteen on rakennettu asuntojen lisäksi liike- ja palvelutiloja päivittäisille peruspalveluille. Kynäkadulla sijaitsee Kauppakeskus Suuris, jossa toimii mm. K-Supermarket, Kotipizza, pesula, kuntosali ja pubi. Alueella on kansainvälinen koulu ja suomenkielinen peruskoulu sekä useita päiväkoteja.
Alueen maaperä on vanhaa merenpohjaa, joka vajoaa helposti. Esimerkiksi Kehä II:n perustus tehtiin tämän vuoksi upottamalla maahan ohuita sementtiseoksilla täytettyjä paaluputkia.
Viheralueet ja puistot.
Suurin alueen puisto on Suurpellon länsipuolella sijaitseva luonnontilainen Espoon keskuspuisto.
Kesällä 2017 pohjoisosaan avattiin Rakkauden puutarha. Asukkaat voivat itse käydä istuttamassa oman hedelmäpuun rakkautensa merkiksi. 
Palvelut.
Opinmäen kampus otettiin käyttöön 12. elokuuta 2015. Koulukeskuksessa on tilat kansainväliselle koululle, suomenkieliselle peruskoululle, varhaiskasvatukselle, liikuntahallille sekä Suurpellon kirjastolle. Koulukeskuksen vieressä on myös iso tekonurmikenttä ja koripallokenttä. 
Suuris on ostoskeskus Kehä II:n varrella. Suurpellon Puistokadun ja Henttaan Puistokadun varrella toimii muun muassa useita parturi-kampaamoliikkeitä, kauneushoitoloita ja hyvinvointipalveluita. 
Julkinen liikenne.
Suurpeltoon liikennöivät HSL:n bussilinjat ovat
Lisäksi lähelle pääsee linjoilla
Bussit kulkevat Henttaan puistokatua pitkin alueen poikki. Syöttöliikenne busseilla länsimetrolle kulkee Matinkylään linjoilla 133, 520 ja 533, sekä Urheilupuiston kautta Tapiolaan linjalla 118.
Luonto.
Suurpellon luonto on tyypillistä maalaisympäristön luontoa. Peltoaukeita ympäröivät metsät ja asutusalueet. Metsät ovat suurelta osin Espoon kaupungin ulkoilukäyttöön hankkimia kangasmetsiä, mutta siellä täällä on pieniä vanhan metsän ja lehtometsälaikkuja. Peltojen itäpuolella on suojeltu pähkinälehto. Suurpellon reunalta alkaa Espoon Keskuspuisto.