Pusula

Pusula (aiemmin Metsäkansa) on entinen Suomen kunta ja nykyään osa Lohjan kaupunkia. Pusulan kunta yhdistettiin vuonna 1981 Nummen kunnan kanssa Nummi-Pusulan kunnaksi. Aiemmin sekä Nummi että Pusula olivat olleet Lohjan kappeliseurakuntia. Vuoden 2013 alusta Nummi-Pusula ja sen myötä myös Pusula tuli osaksi Lohjan kaupunkia. Pusulan alue määrittää nykyään Lohjan 104. kaupunginosan.
Historiaa ja nykypäivää.
Pusulan kylän postinumeroalueella 03850 Pusula on 1 695 asukasta (2015) ja yhdessä Pusulaan kiinteästi liittyvän Hyönölän kylän kanssa noin 1 900 asukasta. Pusulan kirkolta on Karkkilaan 18 kilometriä, Vihdin Nummelaan 30 kilometriä, Lohjalle 31 kilometriä ja Espooseen 54 kilometriä. 
Pusulan naapurikunnat ennen vuoden 1981 kuntaliitosta olivat Karkkila, Nummi, Somero, Tammela ja Vihti. Aiemmin sen rajanaapureina olivat vuoteen 1969 myös Pyhäjärvi Ul ja vuoteen 1977 Somerniemi.
Pusulan maa-ala ennen kuntaliitosta oli 268,7 km² (1963), josta peltoa 20,2 % ja metsämaata 65 % (1959). Asukkaita kunnassa oli 3 593 (1963). Elinkeinorakenne vuonna 1960 oli seuraava: maa- ja metsätalous 56 %, teollisuus ja rakennustoimi 17 %, kauppa ja liikenne 9 %, palveluelinkeino 5 %. 
Pusulan eteläosa on kallioista mäkimaata, pohjoisosa karua, soista ja runsasjärvistä metsäseutua. Pusulassa sijaitsee Keräkankare ja Kylmälähde, jotka kuuluvat Natura 2000 -alueisiin. Pusula on tunnettu luonnonkauniista kumpuilevista harjumaisemistaan ja aluetta on hyödynnetty mainoskuvauksiin: S-ryhmän Kotimaista-mainos kuvattiin Pusulan Suomelan kylässä.
Paikallislehtiä ovat kerran viikossa ilmestyvä ilmaisjakelulehti "Karkkilalainen" ja kahdesti viikossa ilmestyvä "Karkkilan Tienoo". Vuosina 1988–2015 ilmestyi myös kerran viikossa "Ykkössanomat". Nähtävyyksiä ovat kotiseutumuseo, Töllin Mylly ja Ariman lasitehtaan (1864–1914) jäännökset. Kunnan alueelta on myös löydetty kivikautinen asuinpaikka. 
Kirkonkylän palveluita ovat muun muassa elintarvikeliikettä, rautakauppa, huoltoasema, jonka yhteydessä toimii autohuolto, pankki, apteekki, kaksi parturi-kampaamoa, kukkakauppa, kyläkauppakeskus PikkuOmena, hammasteknikko ja ravintola. Kunnallisia palveluita ovat paloasema, kuntosali, nuorisotalo, päiväkoti, kirjasto, peruskoulu, vammaiskeskus ja terveysasema. Pusulan Hyönölän kylässä toimii Tuukkasen leipomo ja kahvila.
Pusulan kirkonkylässä on Pusulan kirkko (Carl Ludvig Engel, 1838) ja Kärkölän kylässä Kärkölän kyläkirkko (1842). Pusulan seurakunta kuului Espoon hiippakuntaan ja Lohjan rovastikuntaan. Se muodosti seurakuntayhtymän Nummen seurakunnan kanssa vuosina 1981–2012, nykyisin Pusula on yksi Lohjan seurakunnan alueseurakunnista. Seurakunnassa oli noin 2 400 jäsentä. Pusulan kirkko on rakennettu 1838 ja korjattu perusteellisesti 1932.
Kylät.
Ahonpää, Arimaa, Hattula, Hauhula, Herrala, Hirvijoki, Hyrkkölä, Hyönölä, Ikkala, Karisjärvi, Karjasjärvi, Kaukela, Koisjärvi, Kärkölä, Marttila, Mäkkylä, Pusula, Radus, Seppälä, Suomela, Tausta, Tölli, Uusikylä, Viiala, Vörlö
Vuoden 1980 taajamarajauksen mukaan Pusulan taajamat olivat Pusulan kylä (524 asukasta) ja Ikkala (213 asukasta).
Murre.
Pusulan alueella puhutun kielen perustana on Länsi-Uudenmaan murre, joka kuuluu lounaisten välimurteiden itäryhmään. Pusulan murre muodostaa yhdessä Karjalohjan, Lohjan, Vihdin, Nummen, Sammatin, Karkkilan ja Pyhäjärven kanssa uusmaalaisten murteiden läntisen puoliskon eli Vihdin ryhmän.