Motalan kunta

Motalan kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Motala.
Kunnan maapinta-ala on 982,99 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 43 674 henkeä (31.12.2021).
Motalan suomalainen ystävyyskaupunki on Hyvinkää. Motala sijaitsee Götan kanavan varrella Vättern- ja Boren-järvien välissä.
Vuonna 2007 kunnassa oli 247,55 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 25,0 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Motalan vapaakauppala (ruots. "friköping") perustettiin vuonna 1823, ja vuoden 1862 kunnallislakien astuttua voimaan siitä tuli kauppala. Vuonna 1868 Klockriken ja Brunnebyn maalaiskunta jaettiin kahtia Brunnebyksi ja Klockrikeksi. Vuonna 1881 Motalan kauppala muutettiin Motalan kaupungiksi. Vuonna 1919 Brunnebyn kuntaan perustettiin Borensbergin taajaväkinen yhdyskunta. Vuonna 1948 Motalan kaupunkiin yhdistettiin Motalan maalaiskunta ja Vinnerstadin maalaiskunta.
Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin viisi "suurkuntaa":
Motalan kaupunkiin uudistuksella ei ollut vaikutusta. Boberg sai nimensä Bobergin kihlakunnasta ja Borensberg kunnan alueella sijainneesta taajamasta.
Ennen seuraavaa kuntauudistusta muodostettiin kuntablokit, jossa oli Motalan lisäksi mukana myös Vadstenan kaupunki. Vuonna 1971 perustettiin Motalan kunta yhdistämällä kaupunki, Borensberg ja Godegård sekä viisi seurakuntaa (Ask, Ekebyborna, Fornåsa, Lönsås ja Älvestad) jaetusta Bobergin kunnasta. Kuntablokki oli valmis, kun 1.1.1974 Motalaan liitettiin vielä Aska, Tjällmo ja Vadstena. Yhteistyö uudessa kunnassa toimi kuitenkin huonosti, joten jo vuonna 1980 Vadstenan kunta erotettiin Motalasta.
Vaakuna.
Kunnan vaakuna on entisen Motalan kaupungin vanha vaakuna. Kaupunki on aiemmin käyttänyt myös toisennäköistä vaakunaa.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 894 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 5,9 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 1 208 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 2,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 177 461 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 43 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 9 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 83,9 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 6 765 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Motalan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Motalan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien. Vadstenan kunta sisältyy Motalan tuloksiin vuosina 1973–1976.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Asteriskilla (*) merkitty Askan seurakunta kuuluu osittain Motalan kuntaan ja osittain Vadstenan kuntaan.
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.