Dania-vaihe

Dania-vaihe (engl. "Danian"), varhaispaleoseeni oli geologinen ajanjakso noin 65,5–61,7 miljoonaa vuotta sitten. Aivan kauden alussa dinosaurukset hävisivät ilmeisesti suuren asteroiditörmäyksen takia. Vain pienet eläimet selvisivät. Pienet rotan kokoiset nisäkkäät alkoivat kasvaa Danian-kaudella. Kaudella oli hyvin lämmintä. Kauden alussa kasvoi saniaisia, myöhemmin paljon palmuja.
Dania-vaiheen määrittely.
Se on niin paleoseenin, paleogeenin, kenotsooisen maailmankauden kuin tertiäärin varhaisin vaihe. Sen alku vastaa nk. K/T-rajaa liitu- ja tertiäärikausien taitteessa. 
Dania-vaihe oli paeoseenin (65,5–55,8 Mvs) ensimmäinen vaihe. Sen nimi viittaa viittaa Tanskan latinalaiseen nimeen "Dania"; Tanskassa on esillä runsaasti tämän kauden liitukivikerrostumia. Euroopassa on aiemmin käytetty myös nimeä Mons-vaihe (engl. "Montian"; Belgian Monsin mukaan). Kausi oli 65,5 ± 0,3 – 61,7 ± 0,2 miljoonaa vuotta sitten. Dania-vaihetta vastaavat nisäkäsvaiheet MP 1–5. Amerikassa kausi on sama kuin Puerco-eläimistövaihe ("Puercan") ja osin sama kuin Torrejon-eläimistövaihe. 
Vaiheen erottaa sitä edeltäneestä liitukaudesta selvä K/T-raja, johon liittyy maailmanlaajuinen iridiumin ylimäärä ja asteroidin törmäyksessä syntyneitä lasipallosia. Tämän rajan stratotyyppi on määritelty tunisialaisen kerrostuman mukaan. Rajaan liittyy maailmanlaajuisesti dinosaurusten, kalkkikuoristen levien ja monien muiden eliöiden äkillinen kuolema. Dania-kautta vastaavat Euroopan planktonvyöhyke P1 ja kalkkinanofossiilien vyöhykkeet NP1, NP2, NP3 ja osin NP4, ja merenpohjan huokoseläinten vyöhyke Sb1 ja osin SB2.
Kauden alun katastrofi.
Uskotaan, että tuhoisa törmäys tappoi monia eläimiä heti ja viimeisetkin dinosaurukset jonkin ajan päästä, kun jättimäisen törmäysräjähdyksen nostama heite oli noussut valtavaksi Maata pimentäväksi ja kylmentäväksi pilveksi. Kasvit, jotka olivat monen eläimen ravintoa, kuolivat. Tämä tappoi monia kasvin- ja lihansyöjiä. Suuret matelijat kuolivat, samoin meren mikroskooppisen pieni kalkkikuorinen eliöstö. Kun pilvi väistyi, jäljelle oli jäänyt lähinnä kaloja, lintuja, pieniä matelijoita ja pieniä nisäkkäitä, jotka muistuttivat päästäistä tai muita koiraa pienempiä eläimiä.
Ilmasto.
Dania-vaihe oli huomattavasti nykyistä lämpimämpi. Napameri oli 8–9 astetta nykyistä lämpimämpi.
Kasvisto.
Aivan kauden alussa saniaiset olivat yleisiä. Sen jälkeen oli palmujen valtakausi. Papukasvit ilmaantuivat samoihin aikoihin kuin suurehkot maanisäkkäät, noin 0,8 miljoonan vuoden kuluttua katastrofista.
Eläimistö.
Kaudella eli enimmäkseen liitukauden lopun joukkotuhosta selvinneitä nisäkkäitä ja lintuja. Joitain uusia lajeja ilmaantui. Nisäkkäät ja muut maaeläimet olivat korkeintaan kotikissan kokoisia. Lajisto alkoi kasvaa ajan mukana, noin miljoonassa vuodessa kehittyi 6 kg painavista melkein 50-kiloisia nisäkkäitä. Jo 100 000 vuoden sisään nisäkkäiden koko kasvoi lähelle liitukautisia, ja nisäkäslajisto kaksinkertaistui. noin 300000 vuoden kuluttua oli ylitety liitukautisten nisäkkäiden koko, nisäkkäät olivat jopa 20 kg painavia. Suurehkot nisäkkäät, joista yksi oli 48-kiloinen "Econodon", ilmaantuivat 0,7 miljoonassa vuodessa.
Nisäkkäät olivat pieniä istukallisia nisäkkäitä, pussieläimiä tai multituberkulaatteja.
Euroopan vanhin paleoseenikautinen nisäkäs oli vuoden 2000 tietojen mukaan Espanjasta löydetty "Hainina"-multituberkulaatti "Hainina pyrenaica". 
Pohjois-Amerikassa varhaisimpia paleoseenikauden petoja oli "Protungulatum" noin puoli miljoonaa vuotta kauden alun jälkeen. Samoihin aikoihin eli multituberkulaatti "Catopsalis".
Hieman myöhemmin Puerco 2/3-vaiheessa yleistyi puupäästäismäinen "Purgatorius", jonka hampaita on löydetty runsaasti, ja "Periptychus". Vielä myöhemmin Amerikkaan luultavasti saapui Aasiasta jo liitukaudella kehittynyt päästäismäinen pussinisäkäs "Deltatheriduim". Pohjois-Amerikassa eli kavioeläinten esi-isiin, "Condylarthra"-ryhmään kuuluva "Periptychus" ja Euroopassa muita saman ryhmän eläimiä ja pieniä kädellisten edeltäjiä. Amerikassa kehittyi noin 0,5 miljoonaa vuotta kauden alun jälkeen taeniodontteja, jotka olivat oravan ja koiran sulautuman näköisiä kärsäkkäitä, kädellisiä eläimiä. "Wortmania" oli noin 20 kg painava kehittynyt taeniodontti.
Linnut lajiutuivat nopeasti. Kaudelta tunnetaan muun muassa varhainen hiirilintu"Tsidiiyazhi abini", joka eli noin 62,5-62,2 miljoonaa vuotta sitten New Mexicossa. Kaudella eli "Scaniornis"-lintuja. Varhainen pingviini "Kupoupou" eli kauden lopuilla.
Jotkut tutkijat väittävät löytäneensä dinosaurusten jäänteitä vielä paleoseenikaudelta. Monet paleoseenikauden dinosauruslöydät selittyvän kerrostumien sekoittumisella mullistuksissa. Jos dinosauruksia eli vielä tällöin, ne olivat joka tapauksessa hyvin harvinaisia. Vuonna 2009 amerikkalainen James Fasset julkaisi tulokset, joiden mukaan hadrosauruksia olisi elänyt vielä paleoseenin alussa Amerikassa nykyisen New Mexicon osavaltion pohjoisosissa..