Hannu Hoskonen

Hannu Tapio Hoskonen (s. 23. elokuuta 1957 Ilomantsi) on suomalainen metsätalousinsinööri ja keskustaa edustava poliitikko. Hän on toiminut kansanedustajana kausilla 2003–2011 Pohjois-Karjalan vaalipiiristä ja vuodesta 2015 Savo-Karjalan vaalipiiristä.
Elämä.
Hoskonen valmistui ylioppilaaksi Ilomantsin lukiosta vuonna 1976, metsäteknikoksi Nikkarilan metsäopistosta vuonna 1980 ja metsätalousinsinööriksi Joensuun metsä- ja puutalousopistosta. Vuosina 1981–2003 hän työskenteli Ilomantsin metsänhoitoyhdistyksen metsänhoidonneuvojana.
Poliittinen ura.
Hoskonen valittiin eduskuntaan ensimmäisen kerran vuonna 2003. Hän toimi eduskunnassa yhtäjaksoisesti vuoteen 2011 saakka, jolloin hän putosi eduskunnasta. Hoskonen palasi eduskuntaan vuoden 2015 eduskuntavaaleissa. Kansanedustajakausien välissä Hoskonen tuli tunnetuksi kritiikistään puolueensa pohjoiskarjalaisia kansanedustajia kohtaan. Hän syytti maakuntansa edustajia löysäilystä eurokriisissä ja jätevesiasiassa. Tämän seurauksensa Keskustan Pohjois-Karjalan piiri asetti ehdokkaille "Lex Hoskoseksi" kutsutun uhkasakon, jolla kiellettiin muun muassa oman puolueen ehdokkaiden arvostelu.
Vuodesta 2019 alkaen Hoskonen on ollut talousvaliokunnan jäsen. Hän toimi Ympäristövaliokunnan puheenjohtajana 2019–2021.
Hoskonen oli 2020 ainoa hallituspuolueen edustaja, joka äänesti ulkoministeri Pekka Haaviston luottamusta vastaan perustuslakivaliokunnan katsottua ministerin toimineen lainvastaisesti al-Holin leiriä koskevassa asiassa.
Hoskonen on myös vastustanut hallituksen ja oman puolueensa syksyllä 2020 hyväksymiä turpeen verokohtelun muutoksia, joiden hän katsoo lopettavan Suomen turvetuotannon.
Myös 2021 keväällä Hoskonen äänesti EU:n elpymispakettia ja samalla oman puolueensa kantaa vastaan. Tästä syystä Hoskoselle ennustettiin keskustan eduskuntaryhmästä erottamista, mutta eduskuntaryhmä päätyi lievempään rangaistukseen. Hoskonen sai varoituksen ja menetti ympäristövaliokunnan puheenjohtajuuden. 
Eduskunnassa Hoskonen toimii kaudella 2023-2027 perustuslakivaliokunnan jäsenenä ja valtiovarainvaliokunnan varajäsenenä. Hän on myös Ilomantsin kunnanvaltuuston puheenjohtaja vuodesta 2000. Hoskonen tuki vuonna 2025 eduskunnassa esitystä irtautua kansainvälisestä henkilömiinat kieltävästä Ottawan sopimuksesta.
Näkemykset.
Arvot.
Hoskonen sijoittuu vaalikonevastausten perusteella poliittiseen keskustaan tai keskusta-oikeistoon. "Ylen" vaalikoneessa Hoskonen sijoittuu arvoasteikolla konservatiiviselle puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Hoskonen on kallellaan kansalliskonservatismiin (TAN). "Ylen" vaalikonevastausten perusteella Hoskonen eduskuntaryhmänsä konservatiivisin edustaja kaudella 2023–2027.
Teemat.
Hoskonen tunnetaan keskustan piirissä oman tiensä kulkijana ja mielipiteitä jakavana henkilönä. Hoskonen on profiloitunut erityisesti aluepoliittisissa kysymyksissä. Hoskonen on korostanut koko Suomen pitämistä kunnossa sekä kotiseutujen arvokkuutta. Hoskonen on myös korostanut koko maan yhteistyötä sekä työn ja yrittämisen roolia menestyksessä.
Yksityiselämä.
Hoskonen on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta. Sotilasarvoltaan Hoskonen on alikersantti (ylennetty 2004). Hoskonen on ortodoksista karjalaista sukua, ja hän on toiminut myös Ilomantsin ortodoksisen seurakunnan valtuutettuna.