Jämsän reitin valuma-alue

Jämsän reitin valuma-alue (vesistöaluetunnus 14.5) on Kymijoen vesistössä sijaitseva ensimmäisen jakovaiheen valuma-alue. Vesistön valuma-alueen alarajana on Päijänne, jonne Jämsänjoki laskee ja joka sijaitsee Suur-Päijänteen alueessa (14.2).
Valuma-alue.
Vesistöalueen sijainti.
Jämsän reitin valuma-alueen pinta-ala on 1 471,03 neliökilometriä, mikä tekee noin 4 % koko vesistöalueesta, ja järvisyys on 7,32 %. Kymijoen vesistö (vesistötunnus 14) laskee Kymijokena Suomenlahteen Kotkassa ja Pyhtäällä. Kymijoki saa alkunsa Päijänteestä, joka sisältyy Suur-Päijänteen alueeseen (14.2). Alue on 80 kilometriä pitkä ja yli 30 kilometriä leveä. Päijänteeseen laskevista joista yksi on Jämsänjoki, joka on "Jämsän reitin valuma-alueen" (14.5) laskujoki. Se laskee Päijänteeseen lännestä päin.
Jämsän reitin valuma-alue jää Päijänteen luoteispuolelle ja se rajoittuu länsipuolella sijaitsevan Kokemäenjoen vesistöön (35). Valuma-alueen länsisivulla kulkee siten päävesistöjen välinen vedenjakaja.
Valuma-alueen jakovaiheet.
Jämsän reitin valuma-alue on ensimmäistä jakovaihetta ja se puolestaan jaetaan viiteen toisen jakovaiheen alueeseen, jotka ovat seuraavat alueet tai valuma-alueet. Sisennys tarkoittaa luettelossa sitä, että vesistöalue laskee tai yhtyy yläpuoliseen vesistöalueeseen. Samalle tasolle sisennetyt vesistöalueet laskevat kaikki yläpuoliseen vesistöalueeseen vastaavassa järjestyksessä :
* Iso Rautaveden alue (14.52)
* Petäjäveden alue (14.53)
* Pengerjoen valuma-alue (14.54)
* Ala-Kintauksen valuma-alue (14.55)
Pääuoma.
Pääuoman vesistöalueet.
Valuma-alueen pääuomaan voidaan valita ne vesistöalueiden jokihaarat, joiden virtaamat ovat suurimmat. Suuri virtaaman on verrannollinen suureen valuma-alueeseen, joka on pääuomaan valitsemisen eräs tärkeä kriteeri. Jämsän reitin valuma-alue on muodoltaan pitkä mutta kapea, joten monet kolmannen jakovaiheen alueet sijaitsevat ketjussa peräkkäin. Kun noustaan Päijänteestä valuma-alueen pääuomaa ylöspäin, käydään aluksi Jämsänjoen alueella, sitten tullaan Iso Rautaveden alueella ja lopuksi päädytään Petäjäveden alueelle. Tämän jälkeen täytyy pääuomalle valita kahdesta Petäjäveden alueelle laskevasta valuma-aluevaihtoehdosta toinen. Pengerjoen valuma-alueen pinta-ala on 410 km² ja Ala-Kintauksen valuma-alueen pinta-ala on 153 km², joten yläjuoksulla tulee pääuomaan valita Pengerjoen valuma-alue.
Pääuoma joki- ja vesistöreittinä.
Vesistöreitin pääuoman kulku toisen jakovaiheen vesistöalueissa voidaan luetella vesistöittäin. Tätä pääreittiä kutsutaan Jämsän reitiksi, jolla on yleisesti tunnettuja sivureittejä. Pääreitti kulkee vesistöalueiden välillä niiden välisten siirtymäpisteiden kautta, jotka ovat koskia tai jokia (suluissa järven vedenpinnan korkeus mpy.). Jämsän reitin valuma-alueen yläjuoksulla on Pengerjoen valuma-alue, josta pääuomaan luetaan alkavan Lauttajärvestä (230,3 m):
 Lauttapuro → Kangaspuro → Hiukkajoki → Pengerjoki,
joka laskee Jämsänveteen (111,1 m). Jämsän reitti jatkuu järvivoittoisena alkaen Jämsänvedestä ja päättyen Päijänteeseen:
 Jämsänvesi–Petäjävesi (111,1 m) → Hankakoski (109,9 m) → Piesasjärvi (108,5 m) → Suolijoki (108,2 m) → Salosvesi (102,5 m) → Kalmavesi (102,4 m) → Siniänvirta → Siniäinen → Survosenkoski → Iso Rautavesi (100,0 m) → Rautavirta / Vähä Rautavirta → Uuttana (99,9 m) → Juusanvirta → Myllykoski → Pirttijärvi (98,2 m) → Luomenvirta → Lahnajärvi (98,0 m) → Väännäkoski → Kankarisvesi (97,8 m) → Naiskoski / Rekolankoski → Koskikeskinen (92,2 m) → Patalankoski → Jämsänjoki (78,3 m) → Päijänne (78,3 m).
Pääuoman pituus.
Pääuoman pituudelle ei lähdetietoa. Se voidaan selvittää kokoamalla se vesistöviranomaisten julkaisemista tiedoista. Tässä käytetään hyväksi Paikkatietoikkuna -verkkopalvelun uomatietoja. Laskemalla yhteen Paikkatietoikkunan uomapituudet koko pääuoman matkalta saadaan pääuoman vesistöreitin pituudeksi 115 kilometriä.
Pääuoman sivu-uomia tai -reittejä.
Yleistä.
Pääuoman eli vesistöreitin varrella siihen yhtyviä sivujokia, sivuojia tai -puroja on kerätty alla näkyviin taulukoihin. Sivujoet esitetään esiintymisjärjestyksessä alajuoksulta alkaen tullen kohti yläjuoksua. Taulukot on kirjoitettu tänne tai haettu tähän eri artikkeleista, joissa niitä säilytetään. Taulukoissa esitetyt tietojen lähteet ilmoitetaan taulukon alla ja kunkin rivin reunassa esitetään tietojen lähteet tarkemmin.
Jämsänjoki.
Pääuoman alin osuus muodostuu Jämsänjoesta, jonka sivujoet on kerätty alla näkyvään taulukkoon.
Vesistöreitti: Kankarisvesi–Lahnajärvi–Iso Rautavesi–Kalmavesi–Salosvesi–Petäjävesi–Jämsänvesi.
Järviketju Kankarisvedeltä Jämsänveteen sisltää järviä ja niitä yhdistäviä lyhyitä jokia tai koskia. Etäisyydet Päijänteeltä on mitattu kartasta Kankarisveden luusuaan asti ja tähän taulukkoon merkityt etäisyydet on saatu mittamalla etäisyys tästä kohdasta eteenpäin.
Lähteet: 1 = sivujoen oma artikkeli, 2 = Karttapaikan verkkopalvelu , 3 = katsottu Suomen ympäristökeskuksen VALUE-palvelusta (), 4 = Vesihallituksen koski-inventointi, 1980 
Pengerjoen valuma-alue.
Pengerjoen valuma-alueen suurimpina sivu-uomina on lueteltu alla sijaitsevissa kahdessa taulukossa. Taulukon tietojen lähteet on esitelty taulukon alla ja eritelty riveittäin taulukon oikeassa sarakkeessa.
Seuraavaksi luetellaan Pengerjoen yläpuolisten jokien ja purojen sivu-uomat.