Arto Tolsa

Arto Vilho Tolsa (9. elokuuta 1945 Kotka – 30. maaliskuuta 1989 Kotka) oli suomalainen jalkapalloilija, joka edusti Suomen maajoukkuetta, Kotkan Työväen Palloilijoita ja belgialaista Beerschotia.
Tolsa aloitti uransa KTP:ssä 1960-luvulla. Siirtyessään Belgiaan vuonna 1969 Tolsa oli yksi ensimmäisistä suomalaispelaajista, jotka tienasivat elantonsa jalkapalloa pelaamalla. Tolsa pelasi Belgiassa Beerschotin joukkueessa 209 ottelua vuosina 1969–1979 ja oli voittamassa Belgian cupia kahdesti vuosina 1971 ja 1979. Uransa loppuvuodet hän pelasi jälleen KTP:ssä.
Tolsa aloitti uransa hyökkääjänä, mutta Belgiassa pelatessaan hänen pelipaikkansa muuttui hyökkääjästä puolustajaksi.
Tolsa pelasi urallaan 201 mestarussarjaottelua ja teki niissä 126 maalia. 77 A-maaottelussaan Tolsa teki 9 maalia. Suomen cupia hän oli voittamassa kahdesti. Vuoden jalkapalloilijaksi Suomessa Tolsa valittiin vuosina 1971, 1974 ja 1977.
Nuoruus.
Tolsa syntyi vuonna 1945 Kotkan työläiskaupunginosaan, josta moni Kotkan Työväen Palloilijoiden edustuspelaaja on lähtöisin. Ikäisiään poikia isokokoisempi Tolsa pelasi pihajalkapalloa usein itseään vanhempien poikien kanssa. KTP:n jäseneksi hänet ilmoitettiin syksyllä 1953. Ensimmäisen virallisen pelinsä 8-vuotias Tolsa pelasi seuraavana keväänä 12-vuotiaiden joukkueessa.
12-vuotiaana Tolsa voitti Kymenlaakson piirin tekniikkamestaruuden D-nuorten sarjassa. Nappulasarjoissa Tolsa pelasi keskuspakin paikalla, mutta nousi erikoistilanteissa ylös.
1960-luku Suomessa.
B-juniori-ikäinen Tolsa pelasi yhden ottelun KTP:n A-nuorten joukkueessa kesällä 1961, ennen kuin hänet nostettiin jo miesten edustusjoukkueeseen. Hänen ensimmäinen aikuisten ottelunsa oli Kymenlaakson piirin loppuottelu syksyllä 1961. Ensimmäisessä sarjaottelussaan seuraavana keväänä Suomi-sarjassa Tolsa teki kolme maalia, kun KTP voitti Porvoon Akilleksen. Muutaman kierroksen jälkeen hänet valittiin Lehdistön joukkueeseen maajoukkuetta vastaan. Tolsa ei pelannut tuota ottelua, koska oli samaan aikaan poikien maajoukkueleirillä.
Tolsan ensimmäinen kansainvälinen ottelu oli syyskuussa 1962 poikien maajoukkueessa Tanskaa vastaan. Suomi voitti ja Tolsa teki maalin. KTP:n edustusjoukkueessa hyökkääjänä pelannut Tolsa teki joukkueensa 119 maalista 43, ja KTP nousi mestaruussarjaan. Kaudella 1963 Tolsa teki mestaruussarjassa 13 maalia, kun KTP sijoittui viidenneksi.
Tolsan ensimmäinen A-maaottelu oli keskushyökkääjänä elokuussa 1964 Ruotsia vastaan. Hän pelasi maajoukkueen paidassa myös syksyn maaotteluissa ja kävi sen jälkeen armeijan. Keväällä 1965 hän teki kaksi maalia nuorten maajoukkueessa Tanskaa vastaan. Vuosina 1965 ja 1966 Tolsa pelasi ainoastaan kolme A-maaottelua. Vuonna 1967 KTP voitti Suomen cupin, ja seuraavalla kaudella Tolsa teki sadannen mestaruussarjamaalina.
Tolsa pelasi vuosina 1967 ja 1968 yhteensä 14 A-maaottelua ja vakiinnutti paikkansa maajoukkueen keskushyökkääjänä.
Ammattilaisvuodet Belgiassa.
Sen jälkeen kun Suomi oli pelannut vuonna 1968 samassa MM-karsintalohkossa Belgian kanssa, antwerpeniläinen Beerschot kutsui Tolsan koeotteluun reservijoukkueessaan. Helmikuussa 1969 Beerschot tarjosi Tolsalle vuoden koesopimusta. Tolsa muutti vaimoineen Antwerpeniin ja teki ensimmäisellä kaudellaan Beerschotin reservijoukkuessa 28 maalia. Hän pääsi kokeilemaan myös seuran edustusjoukkueessa pelaamista, mutta ulkomaalaispelaajien rajoituksen vuoksi ei vielä vakiinnuttanut paikkaansa.
Tolsan sopimus uusittiin, ja hän pelasi Beerschotin reservijoukkueessa toisenkin kauden. Seuran ykkösjoukkueen vakiokokoonpanon hyökkääjäksi hän pääsi helmikuussa 1971. Belgian cupin loppuottelussa keväällä 1971 Tolsa teki jatkoajalla ratkaisumaalin, kun Beerschot voitti St. Truidenin 2–1. Kauden päätteeksi Tolsa sai seuralta kolmen vuoden sopimuksen. Hänet valittiin syksyllä 1971 Suomen parhaaksi jalkapalloilijaksi.
Kaudelle 1971–1972 Tolsa siirrettiin hyökkääjästä ensin keskikenttäpelaajaksi ja sitten liberoksi, jolla paikalla hän pelasi koko loppu-uransa ajan. Tolsa valittiin Belgiassa sarjan toiseksi parhaaksi ulkomaalaispelaajaksi. Myös Suomen maajoukkueessa Tolsa alkoi pelata liberona, ja vakiinnutti samalla paikkansa avauskokoonpanossa. Vuosina 1973–1981 Tolsa pelasi liberona 39 maaottelussa. Syksyllä 1974 hän vartioi ihailemaansa Hollannin maailmantähteä Johan Cruijffia, kun Hollanti voitti Suomen 3–1.
Tolsa säästyi 1970-luvun alussa loukkaantumisilta ja pelasi Beerschotissa 89 ottelun keskeytymättömän sarjan. Se katkesi harjoitusottelussa kesällä 1976, ja Tolsa oli sivussa lähes koko seuraavan kauden.
Paluu Suomeen.
Viimeisessä ottelussaan Belgiassa Tolsa oli voittamassa Belgian cupia heinäkuussa 1979. Sen jälkeen hän palasi Suomeen ja KTP:hen, joka oli noussut takaisin mestaruussarjaan. KTP säilytti sarjapaikkansa, ja libero Tolsa teki loppukaudella 1979 kaksi maalia. Suomea hän edusti seitsemässä maaottelussa. Seuraavalla kaudella Tolsa teki KTP:lle yhdeksän sarjamaalia ja voittoisassa cupin loppuottelussa kaksi, ja nousi myös kahdeksalla maaottelullaan eniten A-maaotteluita pelanneeksi suomalaiseksi.
Kausi 1981 oli Tolsan viimeinen maajoukkueessa. Hänen viimeinen maaottelunsa oli kevään peli Länsi-Saksaa vastaan. KTP:lle Tolsa teki kauden aikana kuusi maalia ja pelasi cup-voittajien cupissa viimeisen kansainvälisen ottelunsa Korsikassa ranskalaista Bastiaa vastaan. Vuonna 1982 hän pelasi enää yhden sarjapelin, joka jäi hänen viimeisekseen.
Tolsan lisääntynyt alkoholinkäyttö heikensi hänen pelikuntoaan 1980-luvun alussa ja vaikutti hänen uransa päättymiseen ensin maajoukkueessa ja sitten KTP:ssä.
Saavutukset.
Tolsa pelasi urallaan 201 mestarussarjaottelua ja teki niissä 126 maalia. Belgian liigassa hän pelasi 209 ottelua. 77 A-maaottelussaan Tolsa teki 9 maalia. Suomen cupia hän oli voittamassa kahdesti ja Belgian cupia kahdesti. Vuoden jalkapalloilijaksi Suomessa Tolsa valittiin vuosina 1971, 1974 ja 1977.
Peliuran jälkeen.
Urheilu-uransa jälkeen Tolsan vaikeudet alkoholin käytön kanssa pahenivat, ja hän teki itsemurhan 43-vuotiaana vuonna 1989.
Kotkassa sijaitseva vuoden 1952 kesäolympialaisia varten valmistunut Kotkan urheilukeskus nimettiin vuonna 2000 valmistuneen peruskorjauksen jälkeen Arto Tolsa -areenaksi. Kenttä toimii KTP:n kotikenttänä. Hänet valittiin Suomalaisen jalkapalloilun Hall of Fameen vuonna 1993.
Kaupunginvaltuustossa.
Tolsa valittiin Kotkan kaupunginvaltuustoon vuoden 1968 kunnallisvaaleissa SDP:n edustajana. Hän jätti paikkansa valtuustossa muutettuaan Belgiaan.