Vietnamin ilmavoimat

Vietnamin ilmavoimat () on Vietnamin sosialistisen tasavallan ilmapuolustuksesta vastaava puolustushaara.
Historia.
Perustaminen 1940-luvulla.
Pohjois-Vietnam perusti ilmavoimansa 1940-luvulla, jolloin siihen kuului kaksi koulukonetta: De Havilland Tiger Moth ja Morane-Saulnier. Lentokoneet olivat olleet aiemmin keisari Bảo Đạin yksityisomaisuutta. Vuonna 1945 Bảo Đại luovutti lentokoneensa Vietnamin hallitukselle.
9. maaliskuuta 1949 Ho Tši Minh organisoi Ilmavoimien tutkimuskomitean (). Lentäjiä ja mekaanikkoja lähetettiin koulutettaviksi Neuvostoliittoon ja Kiinan kansantasavaltaan. Vietnamin ilmavoimien ensilento tapahtui Tiger Moth -koneella 15. elokuuta 1949.
Vuonna 1956 aloitettiin sotilaslentäjien systemaattinen koulutus Pohjois-Vietnamissa. Ensimmäinen ilmavoimien yksikkö oli 919. kuljetusrykmentti (), joka perustettiin 1. toukokuuta 1959. Toinen yksikkö oli 910. koulutusrykmentti (), jonka kalustona olivat Jak-18-koulukoneet.
Vuonna 1963 Ilmavoimat ja Ilmapuolustusvoimat yhdistettiin ().
Vuodet 1964–1974.
Ensimmäinen Pohjois-Vietnamin taistelukone oli T-28 Trojan-koulukone, joka saatiin laosilaiselta lentäjältä. Sitä käytettiin yöhävittäjänä vuoden 1964 alusta alkaen. Sillä ammuttiin alas 15. helmikuuta 1964 Yhdysvaltain ilmavoimien C-123 kuljetuskone, josta tuli samalla Vietnamin kansantasavallan ensimmäinen ilmavoitto.
Helmikuussa 1964 Pohjois-Vietnam sai Kiinalta MiG-17-hävittäjiä. 3. helmikuuta 1964 perustettiin 921 hävittäjärykmentti "Sao Do" ().
6. lokakuuta 1964 Kiinasta saatiin lisää MiG-17-koneita. 7. syyskuuta 1964 perustettiin 923. hävittäjärykmentti "Yen The". Toukokuussa 1965 perustettiin 929. pommitusrykmentti (), joka varustettiin Il-28 pommikoneilla. Il-28-koneilla tehtiin vain yksi sotilaallinen operaatio, kun ne pommittivat vuonna 1972 Laosia. Yhdysvallat piti Il-28-koneita merkittävinä pommitusmaaleina. Pommikoneen merkitys oli Vietnamille symbolinen. Myös pommituksen ajankohta on symbolinen – silloin Yhdysvallat haki "kunniallisen perääntymisen tietä" Vietnamin sodasta.
3. huhtikuuta 1965 Pohjois-Vietnam puolusti ilmatilaansa ensi kertaa hävittäjillä, jotka ampuivat alas Yhdysvaltain laivaston ilmavoimien F-8 Crusaderin. Yhdysvallat kiisti pudotuksen, mutta ilmataistelun päivämäärää pidetään myös Vietnamin ilmavoimien päivänä.
Jatkossa Yhdysvaltain hävittäjäaseen johtajat kokivat kriisin, kun vanhanaikaisena pidetyt MiG-17 -hävittäjät ampuivat alas F-105 Thunderchief-hävittäjäpommittajia. Tappioita puolusteltiin yllätetyksi tulemisella ja sillä, että pommittajien liikehtimiskyky oli huono suuren pommikuorman vuoksi. Amerikkalaisten koettelemukset johtivat mm. Top Gun -ilmataistelukoulutuksen aloittamiseen vuonna 1968. Niissä koulutettuja lentäjiä tuli sotaan vasta 1972 – heidän saavutuksiaan on kuvattu Yhdysvaltain vetäytymisvaiheessa loistaviksi (tappiosuhde 10:1 yms.). Senkin jälkeen yhdysvaltalaiset lentäjät väittivät, että ilmataistelun sääntöjen mukaan vietnamilaiskoneita voi ampua vain näköyhteydessä viholliskoneeseen.
Vuonna 1965 tuli käyttöön myös MiG-21, joka osoittautui tehokkaaksi mm. B-52-pommikoneita vastaan. Vasta vuoden 1966 lopulla Yhdysvallat pystyi yhteen vastatoimeen: Toisen maailmansodan ja Korean sodan veteraani eversti Robin Olds johti 7. tammikuuta 1967 Operaatio Boloa, jossa MiG-21-koneet houkuteltiin ilmaan F-105-maalien kimppuun, ja kun nämä vetäytyivät, MiG-21:t joutuivat F-4 Phantomien kanssa ilmataisteluun. Tässä taistelussa eversti Olds muka ampui alas Pohjois-Vietnamin hävittäjä-ässän eversti Tombin, vaikka Tomb ei ollut todellinen henkilö, vaan vain amerikkalaisten legenda.
Suurin osa Yhdysvaltain lentokoneista Vietnamin sodassa ammuttiin alas ilmatorjuntatykeillä ja -ohjuksilla.
24. maaliskuuta 1967 921, 923 ja 919 rykmentit muodostivat 371. ilmadivisioonan ("Thang Long" – "Su Doan Khong Quan 371"). Vuonna 1969 perustettiin 925. hävittäjärykmentti – se käytti Shenyang J-6-hävittäjiä. Vuonna 1972 perustettiin 927. hävittäjärykmentti "Lam Son".
Operaatio Linebacker I &amp; II:n (1972) aikana Yhdysvallat väitti tuhonneensa likimain kaikki Pohjois-Vietnamin hävittäjät pommituksilla. Nämä pommitukset keskittyivät kuitenkin Rolling Thunder -pommituksissa epäonnistuneeseen tavoitteeseen, Paul Doumierin sillan tuhoamiseen. Iskut optisesti ohjatuilla pommeilla olivat historian ensimmäinen täsmäpommitus. Tätä ennen amerikkalaiset lentäjät olivat kutsuneet vuosia Pohjois-Vietnamin sodankäynnin kannalta tärkeimpien siltojen lähiseutua kuin Kuun pinnaksi: ohimenneiden pommien kraattereita oli tuhansia. Vietnamilaisten ilmatorjuntaohjusten aiheuttamat Yhdysvaltain B-52-menetykset olivat merkittäviä myös Operatio Linebackerin aikana.
Vuoden 1973 alussa Yhdysvaltain vetäytyminen oli selvä. 919. kuljetusjoukot ("Lu Doan Khong Quan 371") perustettiin ja varustettiin.
Pohjois-Vietnam käytti sodassa MiG-17F, PF (J-5), MiG-19 (J-6) sekä MiG-21F-13 (ja PF, PFM ja MF versiot) hävittäjiä.
1975–2006 Vietnamin kansantasavallan ilmavoimat.
Vuoden 1975 kampanjassa Vietnamin yhdistämiseksi sen ilmavoimat lensivät vain muutamia sotalentoja A-37-koneilla. Ilmatorjunta-ohjuksia siirrettiin eteläiseen Vietnamiin siltä varalta, että Yhdysvallat tekisi ilmaiskuja Vietnamiin. Amerikkalaiset vetäytyivät toukokuussa 1975, ja Vietnam pääsi rauhantilaan.
Kesäkuussa 1975 Vietnam perusti 935. hävittäjärykmentin "Dong Nai", 937. hävittäjäpommittajarykmentin "Hau Giang" ("Trung Doan Khong Quan Cuong Kich 937"), 918. kuljetusrykmentin "Hong Ha" ("Trung Doan Khong Quan Van Tai 918") ja 917. kuljetusrykmentin "Dong Thap". Syyskuussa 1975 perustettiin 372. ilmadivisioona ("Su Doan Khong Quan 372"). Joulukuussa 1975 perustettiin 370. ilmadivisioona "Hai Van".
31. toukokuuta 1977 Vietnamin kansanilmavoimat ("Khong Quan Nhan Dan Viet Nam") erotettiin ilmatorjuntajoukoista – vastaava ratkaisu tehtiin Suomessa toisen maailmansodan jälkeen.
Vuonna 1979 Vietnam kukisti aseellisella väliintulolla Kambodžan hirmuhallinnon. Vietnamin ilmavoimat lensi tukilentoja A-37-koneilla.
Nykyajan Vietnamin ilmavoimat käyttävät Mig-21, Su-22 ja Su-27/30-koneita. Sen iskuvoima on pienempi kuin monilla lähialueen muilla mailla. Koneita on alle 400 ja henkilövahvuus 30 000.
Tukikohdat.
Käytössä
Sotilaskäyttö päättynyt
Lentokoneet.
"Hävittäjät"
Vuonna 1996 Vietnam yritti ostaa kaksi laivueellista Mirage-hävittäjiä Ranskasta, mutta Yhdysvallat esti kaupan.
"Koulukoneet"
"Kuljetuskoneet"
Kuten kaikissa muissakin maissa, kansallinen lentoyhtiö – tässä tapauksessa Vietnam Airlines – antaisi laivastonsa asevoimien käyttöön sodan tai kriisin aikana.
"Helikopterit"
"Muut"
Ei enää käytössä