Kalasatama

Kalasatama () on Sörnäisten kaupunginosan osa-alue Helsingin itäisessä kantakaupungissa. Se käsittää suuren osan entistä Sörnäisten sataman aluetta, jolle on alettu rakentaa uutta laajaa asunto- ja toimistoaluetta. Osa-alueella on neljä tunnistettavaa aluetta: Itäväylän eteläpuolinen Sörnäistenniemi ja pohjoispuolinen Verkkosaari, länsireunassa oleva Suvilahti sekä näiden keskellä oleva Redin alue eli Kalasataman keskus. Myös Sörnäisiin kuuluvista Hanasaaresta ja Sompasaaresta puhutaan usein Kalasatamana, mutta ne muodostavat omat osa-alueensa.
Ensimmäiset asukkaat muuttivat Kalasatamaan vuonna 2012 ja vuoden 2024 lopussa asukkaita oli noin 8 400. Kalasatama oli vuonna 2024 Helsingin eniten väkiluvultaan kasvanut osa-alue. Kalasatamasta on tulossa varsin tiiviisti rakennettu alue – asukkaita sinne arvioidaan tulevan lopulta noin 20 000, suunnilleen yhtä paljon kuin Kalliossa. Lisäksi alueelle kaavaillaan työpaikkoja noin 10 000 ihmiselle. Kalasataman keskuksen alueelle metroaseman ympärille rakentuu 23–35-kerroksisten tornitalojen keskittymä, joista Majakka valmistui ensimmäisenä vuonna 2019. Tornitalojen keskiössä on syyskuussa 2018 avattu kauppakeskus Redi. 
Liikenteellisesti Kalasatama on keskeisellä paikalla, ja Suvilahden kaasukellojen pohjoispuolella sijaitseva pääkatujen ja Seututie 170:n muodostama liittymäalue on kantakaupungin merkittävimpiä solmupisteitä. Alueelle valmistui Kalasataman metroasema vuonna 2007. Syyskuussa 2018 aseman itäinen sisäänkäynti yhdistettiin vastavalmistuneeseen Rediin, mikä mahdollisti suoran pääsyn metroasemalta kauppakeskukseen ja sen päällä oleviin tornitaloihin. Metroaseman luona liikennöi useita linja-autoyhteyksiä, kuten runkolinjat 500 ja 510. Elokuussa 2024 alueella alkoi liikennöidä Kalasataman ja Pasilan välinen raitiotie.
Historia.
Kalasatama kuuluu maantieteellisesti Sörnäisten kaupunginosaan. Ranta-alue eli Sörnäistenniemi oli pitkään metsäinen ja lähes asumaton, ja sen maamerkkinä oli korkea Englantilaiskallio. Sörnäinen alkoi teollistua, kun kaupunki vuonna 1825 määräsi sijoittamaan tehtaat ja työpajat tulipalovaaran vuoksi kaupungin ulkolaidoille. Alueelle rakennettiin Sörnäisten satama ja satamarata 1860-luvulla. Suomen ensimmäinen öljysatama syntyi alueelle vuonna 1889, ja konttiliikenne käynnistyi vuonna 1963. Satama jäi pois käytöstä 24. marraskuuta 2008, jolloin sen toiminnot siirrettiin Vuosaaren satamaan. Uusi Kalasatama on kehittynyt pääosin tälle satama- ja logistiikkatoimintojen alueelle. 
Vuonna 1919 valmistui ensimmäinen pysyvä silta Sörnäisistä Kulo­saareen, mihin kulki raitio­vaunu­linja Kauppa­torilta Sörnäisten kautta vuoteen 1951 saakka. Metrolinja itään valmistui vuonna 1982, mutta Kalasataman metroasema avattiin vasta vuonna 2007. Nykyinen Kulosaaren silta Itäväylällä jää länsipäästään Kalasataman keskuksen sisään. 
Nykyaika.
Kalasataman suunnittelu asuinalueeksi käynnistyi vuonna 1997, ja vuonna 2000 alueesta laadittiin joukkoliikenneselvitys. Vielä 2000-luvun alussa alueesta käytettiin nimityksiä Itäranta ja Sörnäistenranta–Hermanninranta. Kalasataman vakiintumista viralliseksi nimeksi edisti Kalasataman metroaseman avaaminen. Erilliseksi osa-alueeksi Kalasatama vahvistettiin virallisesti vuonna 2012, ja saman vuoden elo–syyskuussa ensimmäiset asukkaat muuttivat kaupungin vuokra-asuntoihin Antareksenkadulle. Vuoden 2020 lopussa Kalasatamassa asui noin 7 000 asukasta.
Kalasatamassa ovat konsertoineet muun muassa Green Day, Foo Fighters ja Metallica. Kalasatamassa on myös järjestetty Sonisphere-festivaali vuosina 2011 ja 2012. Weekend Festival järjestettiin samalla paikalla vuodesta 2013 vuoteen 2015.
Nimistö.
Kalasatamaan on luotu paljon satamahistoriaan viittaavaa nimistöä. Pohjana on käytetty Sörnäisten satamasta säännöllisesti liikennöineiden Suomen Höyrylaiva Oy:n lastilauttojen nimiä. Katunimistössä esiintyvät Antares, Arcturus, Ariel, Capella, Juno, Leo ja Polaris viittaavat kaikki vanhoihin aluksiin. Korttelinimistö pohjautuu slangiasuisiin sataman ammattinimikkeisiin: Dirika (johtaja), Fiskari (kalastaja), Gosari (talonmies), Kippari (kapteeni), Duunari (työmies), Junkki (laivapoika), Prikkari (satamakirjuri), Stuuvari (ahtaaja), Stevari (vartija), Trokari (salakauppias) ja Täkkäri (kansimies).
Alueet.
Kalasataman keskus ja tornitalot.
Kalasataman keskuksen muodostavat kauppakeskus Redi, Kalasataman metroasema, toimistotorni ja seitsemän asuintornia. Kaksi kertaa Kampin keskuksen kokoinen Kalasataman keskus on kerrosalaltaan yli 170 000 neliömetriä. Sen on suunnitellut arkkitehti Pekka Helin ja toteutuksesta vastaa SRV. Keskuksen läpi kulkevat Itäväylä ja metrolinja. Ne on katettu Bryga-nimisellä viher- ja oleskelukannella, jonka yhteydessä ovat asuinrakennusten yksityiset piha-alueet. Metron lisäksi keskuksen liikennettä palvelevat useat bussilinjat, runkolinjat 500 ja 510 sekä Kalasatama–Pasila-raitiotie. Vilkkaan Itäväylän varrella tunnelissa sijaitsevaa bussipysäkkiä on kritisoitu meluisaksi.
Aiemmin Redin ja tornitalojen paikalla sijaitsi Englantilaiskallio, jonka mukaan on nimetty alueella sijaitseva Englantilaisaukio. Kalasataman metroasema aukesi alueelle jo vuonna 2007. Keskuksen rakentaminen alkoi huhtikuussa 2015, ja kauppakeskus Redi avautui syyskuussa 2018. Torneista ensimmäinen, Majakka, valmistui joulukuussa 2019. Loisto valmistui syyskuussa 2021. Kolmas torni Lumo One valmistui elokuussa 2022 ja neljäs torni Visio joulukuussa 2023. Horisontti-toimistotornitalo valmistui huhtikuussa 2025. Torneissa on 24–37 kerrosta. Alkuperäisiin suunnitelmiin kuului myös 15-kerroksinen hotelli, mutta vuonna 2022 uutisoitiin hankkeen muuttuneen toimistotorniksi.
Sörnäistenniemi.
Sörnäistenniemi on noin 2 900 asukkaan alue Itäväylän ja Sompasaaren välissä. Alueelle on valmistunut Kalasataman peruskoulu, kaksi päiväkotia ja yksi tilapäinen päiväkoti, pari pientä päivittäistavaraliikettä ja muutama ravintola. Hotellitontti, jolla sijaitsee tilapäinen päiväkoti, rakennetaan myöhemmin. 
Sörnäistenniemen ja Suvilahden väliin valmistui 7. syyskuuta 2017 Kalasatamanpuisto, joka avautuu metrokorttelista merenrantaan. Kalasatamanpuistossa on nurmialuetta, pieni pelikenttä sekä leikki- ja grillauspaikka. Kyläsaaren ja Hermanninrannan Hermannin rantapuisto tulee täydentämään rantapromenadia. Rantaa pitkin kulkee jalankulun ja pyöräilyn väylä Vantaan­joen suulta Arabian­rannan ja Kalasataman kautta Merihakaan. Vuonna 2016 valmistui pyöräilylle ja jalankululle tarkoitettu Isoisänsilta, joka johtaa Mustikkamaan ulkoilualueelle.
Suvilahti.
Suvilahti on historiallinen kaasutehdasalue, jonka rakennukset säilytetään ja joita kunnostetaan pääasiassa kulttuuritoimintaan. Alueella on vuosittain järjestetty lukuisia tapahtumia ja konsertteja, ja alueen roolia tapahtuma-alueena on tarkoitus kehittää entisestään. Suvilahdessa sijaitsee talkoovoimin rakennettu skeittipuisto Suvilahti DIY Skatepark, jonka tulevaisuudesta ei ole päätetty. Alueelle suunnitellaan myös Suvilahti Event Hub -nimellä tunnettua tapahtumakeskusta.
Suvilahden viereisen Hanasaaren voimalaitoksen toiminta päättyi keväällä 2023. Hanasaareen on suunniteltu asuinrakentamista.
Verkkosaari.
Verkkosaari sijaitsee Kalasataman keskuksen pohjoispuolella. Aluetta on rakennettu asuinalueeksi jo vuodesta 2015 alkaen, ja arvioitu valmistusmisaika kokonaisuudelle on vuosi 2028.
Aluerakentamisen aluejako.
Kalasatama osa-alueena kuuluu Sörnäisten kaupunginosaan, mutta aluerakentamishankkeeseen luetaan mukaan koko entisen satama-alueen eteläosan ja Arabian­rannan välinen ranta-alue. Alue pohjautuu vuonna 2008 laaditun Sörnäistenrannan ja Hermanninrannan osayleiskaavan suunnittelualueeseen. Yleissuunnitelmassa mukaan on luettu myös koko Mustikkamaa-Korkeasaaren alue ja osa Hermanninmäestä.
Aluerakentamishanke on jaettu pienempiin osa-alueisiin, joiden rakentamisaika etenee Kalasataman metroasemalta alue kerrallaan pohjoiseen ja etelään, lukuun ottamatta pohjoisinta kampusaluetta, joka rakennettiin Arabianrannan rakentamisen yhteydessä. Suunnitelman mukaisesti koko ranta-alueen täydennysrakentaminen on valmiina vuoteen 2036 mennessä.
Asunnot ja palvelut.
Kalasatamaan rakentuu pääasiassa kantakaupunkimaisia umpikortteleita, joihin sijoittuu kivi­jalka­liikkeitä, kahviloita ja ravintoloita. Asumisvaihtoehtoja on kerrostaloista kaupunkipientaloihin, tornitaloihin ja terassitaloihin. Verkkosaaren rantaveteen rakennetaan ponttonien päälle kelluvia taloja. Alueelle rakennetaan omistusasuntoja sekä vapaarahoitteisia ja valtion tukemia vuokra-asuntoja, asumisoikeusasuntoja ja hintasäädeltyjä Hitas-asuntoja. Asuntoja valmistuu myös opiskelijoille ja vanhuksille. Suosituin asuntotyyppi on kaksio, ja keskipinta-ala 55 m2 on lähellä koko Helsingin kerrostaloasuntojen keskipinta-alaa.
Alueelle sijoittuu vahva palvelukeskittymä, jolle on varattu tiloja 45 000 neliötä sekä uusia puistoja ja kilometreittäin rantapromenadia. 
Kalasataman keskuksen pohjoispuolella Verkkosaaressa sijaitsee Kalasataman terveys- ja hyvinvointikeskus, joka on vuokrattu kaupungille vuoteen 2035 saakka. Terveysasema palvelee koko Sörnäisiä sekä Arabianrantaa, Hermannia ja Vallilaa. Keväällä 2019 valmistui Keskon uusi pääkonttori K-Kampus, joka sijoittuu Hermannin rantatien, Kalasatamankadun ja Työpajankadun väliseen kortteliin. Tammikuussa 2024 kauppakeskus Rediin avattiin Kalasataman kirjasto.
Kulttuurilaitokset.
Kalasataman alueella toimii oppilaitoksia, museoita ja Suvilahden kulttuurikeskus. Siellä on 1980-luvulta lähtien pidetty myös teatteriesityksiä, musiikkitapahtumia ja tanssiaisia sekä sittemmin esimerkiksi Flow-festivaali. Vuonna 2007 Helsingin kaupunki päätti, että Suvilahdesta rakennetaan kulttuuri- ja taideteollisuusalue, itäinen vastine Kaapelille. Alueella on työ-, ateljee- ja esitystiloja taiteilijoille, taiteilijaryhmille ja muille kulttuuritoimijoille kuten sirkuskeskus Cirko ja Viro-keskus Eesti Maja.
Tukkutorin alueella Kalasataman Taiteilijatalossa osoitteessa Vanha talvitie 9 toimi 2008–2015 Elävän kuvan museo. Taiteilijatalossa on Suomen Taiteilijaseuran Ateljeesäätiön työhuoneita taiteilijoille.
Tukkutorille luodaan kaupungin ja Sitran yhteistyönä Hyvän Ruuan Keskus osana kaupungin ruokakulttuuristrategiaa. Se yhdistää elintarviketukkutoiminnan, ravintolatoiminnan ja ruokakulttuurin edistämisen ja koulutuksen.
Väestö.
Suomen- tai saamenkielisiä asukkaita oli vuoden 2024 lopussa Kalasatamassa 80,1 prosenttia ja ruotsinkielisiä noin 3,6 prosenttia. Asukkaista 16,3 prosenttia on vieraskielisiä. Vuonna 2023 Kalasataman asukkaiden valtionveronalaiset tulot olivat keskimäärin 53 268 euroa. 
Ympäristö.
Fiksu Kalasatama -hanke.
Fiksu Kalasatama -hankkeessa kokeillaan uudenlaisia älykkään kaupungin toimintoja, ja alueella pyritään vähäpäästöisyyteen ja resurssiviisauteen. Hankkeissa painotetaan osallistavaa yhteissuunnittelua, ja alueelle pyritään luomaan myös yhteiskäyttötiloja. Älykkään kaupungin kokonaisuuteen kuuluu esimerkiksi ruokahävikin vähentäminen.
Kalasataman uutuuksia ovat myös älykäs sähköverkko ja jätteiden putkikuljetusjärjestelmä. Uuteen älykkääseen sähköverkkoon sisältyvät muun muassa paikallinen uusiutuva sähköntuotanto, kuten tuuli- ja aurinkovoima, sähköautoilua tukeva infrastruktuuri, sähkön varastointi sekä kotien ja liikerakennusten energiatehokas kiinteistöautomaatio. Jäteputki tulee kiertämään katuverkostossa ja kuljettamaan jätteet runkoputken kautta keräysasemalle.
Taide.
Kalasatamaan on sijoitettu sekä rakentamisaikaista että pysyvää ympäristötaidetta. Taideteokset rahoitetaan alueen rakennuttajilta perittävällä kerrosneliökohtaisella maksulla (10 euroa/m2). Vuonna 2023 alueella käynnistettiin ”A Stream among Streams” -niminen julkisen tilan taiteen kokonaisuus, joka toteutetaan hiljalleen 2020-luvun aikana. Alueen taideteoksiin oli syksyyn 2024 mennessä käytetty yhteensä noin 1,5 miljoonaa euroa.
Liikenne.
Kalasatama sijaitsee liikenteellisesti hyvin keskeisellä paikalla: alueella yhdistyvät Itäväylä, Sörnäisten rantatie, Hermannin rantatie sekä Junatien ja Teollisuuskadun muodostava poikittaisyhteys Pasilaan. Kalasataman liittymäalue on kantakaupungin merkittävimpiä solmupisteitä. Liittymä on ramppeineen ja tasoineen monimutkainen, eikä sen sanota muodostavan viihtyisää kaupunkitilaa. Teollisuuskatu–Junatie-akselin kehitystyössä vanha Junatien silta puretaan ja liikennettä siirretään tulevaisuudessa liittymistä maantasoon, jolloin alueesta tulee kaupunkimaisempi ja helpommin navigoitava. Lisäksi huonokuntoinen Junatien metrosilta on tarkoitus uusia 2020-luvun loppupuolella.
Kalasatamaan rakentuu noin 7 000 autopaikkaa. Redistä pysäköintilaitoksessa on noin 2 000 paikkaa, ja liityntäpysäköintipaikkoja on 300.
Joukkoliikenne.
Kalasataman keskus on merkittävä joukkoliikenteen vaihtopaikka. Aluetta palvelevat Kalasataman metroasema, runkolinjat 500 ja 510 sekä linja-autot 16, 55, 56 ja 59. Hermannin rantatietä pitkin Kalasatamaan ohjataan seutulinja 738 Keravalta, ja jatkossa linjoja on tarkoitus ohjata Kalasatamaan yhä enemmän Itä-Vantaalta.
Kalasataman läpi kulkee pohjois–eteläsuuntainen Kalasatama–Pasila-raitiotie, joka alkoi liikennöidä elokuussa 2024. Se yhdistää Kalasataman metroaseman Pasilan rautatieasemaan hieman yli kymmenen minuutin matka-ajalla. Kalasataman eteläpuolella Nihdissä raitiotien on tarkoitus muodostaa joukkoliikenteen solmukohta Kruunusillat-yhteyden kanssa.
Hankkeet.
Suunnitteilla on puolitoista kilometriä pitkä Sörnäistentunneli, joka yhdistäisi Sörnäisten rantatien ja Hermannin rantatien alittamalla Hermanninmäen. Tunneli vähentäisi autoliikennettä Kalasataman keskuksessa ja helpottaisi jalankulkua ja pyöräilyä.