Luettelo Suomen käräjäoikeuksista

Tämä artikkeli on luettelo Suomen käräjäoikeuksista. Vuoden 2019 alusta lähtien Suomessa on toiminut 20 käräjäoikeutta.
Käräjäoikeudet vuodesta 2019.
Rakenneuudistuksessa käräjäoikeuksien määrä väheni 27 käräjäoikeudesta 20 käräjäoikeuteen.
Lainmuutoksen yhteydessä tehtiin myös joitakin käräjäoikeuksien toiminnan järjestämiseen ja oikeudenkäyntimenettelyyn liittyviä muutoksia.
Uudistuksessa yhdistettiin
Lisäksi Hyvinkään käräjäoikeuden tuomiopiiri jaettiin kahtia, jolloin yhdistettiin
Uudistuksen tultua voimaan lakkaavassa käräjäoikeudessa vireillä ollut asia siirtyi käsiteltäväksi tulevan nimen mukaiseen käräjäoikeuteen. Niinpä esimerkiksi Hyvinkään käräjäoikeudessa vireillä ollut asia siirtyi käsiteltäväksi joko Itä-Uudenmaan tai Kanta-Hämeen käräjäoikeuteen, pääosin edellä mainitun kuntajaon mukaisesti.
1. syyskuuta 2024 alkaen käräjäoikeuksien kanslioita on 24 paikkakunnalla. Erillisiä istuntopaikkoja on 12 paikkakunnalla.
Tuomio- ja hovioikeuspiirit.
Käräjäoikeuksien tuomiopiirijako noudattaa pääosin maakuntajakoa. Ainoastaan Uudellamaalla on useampi käräjäoikeus (kolme kappaletta) johtuen maakunnan suuresta väkimäärästä, toisaalta taas Keski-Pohjanmaan ja Pohjanmaan maakuntien käräjäoikeus on yhteinen. Käräjäoikeusverkoston muuttuminen vaikutti myös hovioikeuspiireihin ja siihen, miltä hovioikeudelta haetaan muutosta käräjäoikeuden ratkaisuun. Entisen Hyvinkään käräjäoikeuden tuomiopiirin kunnista Hausjärvi, Loppi ja Riihimäki siirtyivät Helsingin hovioikeuspiiristä Turun hovioikeuspiiriin. Länsi-Uudenmaan käräjäoikeus siirtyi uudistuksen yhteydessä Turun hovioikeuspiiristä Helsingin hovioikeuspiiriin.
Toimipaikat.
Käräjäoikeuksien toimipaikkojen määrä väheni 57:stä 36:een. Käräjäoikeuksien hallinnollisia kanslioita on 20 paikkakunnalla, joiden lisäksi erillisiä kanslioita jäi neljälle ja istuntopaikkoja 12 paikkakunnalle.
Lakkautetut kansliat ja istuntopaikat.
Uudistuksen seurauksena kanslia lakkautettiin 12 paikkakunnalta. Hallinnollisista kanslioista lakkaa kolme: Järvenpää, Porvoo ja Raasepori (Tammisaari) sekä muista kanslioista yhdeksän: Iisalmi, Imatra, Kotka, Kuusamo, Lohja, Raahe, Savonlinna, Sodankylä ja Varkaus. Toimitilat jäävät monessa paikassa käräjäoikeuden käyttöön toimitilajärjestelyistä johtuvan siirtymäkauden ajaksi. Käräjäoikeus voi tällöin toimittaa käytössään olevissa tiloissa istuntoja siinäkin tapauksessa, että paikkakunnalle ei jää istuntopaikkaa. Tämän hetken arvio on, että suuri osa toimitilajärjestelyistä saadaan päätökseen vuosiin 2020–2022 mennessä. Lisäksi istuntopaikoista lakkautettiin 14: Alajärvi, Alavus, Kauhajoki, Kemijärvi, Kemiönsaari (Kemiö), Kirkkonummi, Kristiinankaupunki, Kuhmo, Pieksämäki, Pietarsaari, Pudasjärvi, Suomussalmi, Tornio ja Uusikaupunki. Valtaosa istuntopaikoista lakkautettiin 1.1.2019.
Käräjäoikeudet vuosina 2010–2018.
Valtioneuvoston 12. kesäkuuta 2008 antaman asetuksen nojalla Suomessa oli vuoden 2010 alusta 27 käräjäoikeutta entisten 54:n sijasta. Uudet käräjäoikeudet muodostettiin pääosin maakuntapohjalta. Uudellamaalla pysyi alueen suuren väkiluvun takia useampi käräjäoikeus. Toiminta monilla vanhoilla käräjäoikeuspaikkakunnilla kuitenkin jatkui toimitilajärjestelyistä riippuen. Muutamissa käräjäpiireissä oli melko pitkiäkin siirtymäaikoja ennen kuin muutto yhteen päätoimipaikkaan toteutui. Vuoden 2010 alussa käräjäoikeuksien aiemmin hoitama kiinteistöasioiden kirjaaminen eli lainhuutojen ja kiinnitysten käsittely siirtyi Maanmittauslaitokselle.
Käräjäoikeudet vuosina 1993–2009.
Valtioneuvoston päätös käräjäoikeuksien tuomiopiireistä vuodelta 1991 Finlexissä luettelee kaikki silloin muodostetut tuomiopiirit. Käräjäoikeuksien aloittaessa vuonna 1993 niitä oli 70 ja ennen uudistusta vuonna 2009 52, määrä oli vähentynyt 18:lla.
Aiheesta muualla.
 (Vuodelta 1957)