Myanmarin lippu

Myanmarin eli Burman lippu on vaihtunut eri aikoina. Myanmarin nykyinen lippu otettiin käyttöön 21. lokakuuta 2010. Sitä edeltävän lipun otti käyttöön 3. tammikuuta 1974 Burman sosialistinen tasavalta ja se säilyi pitkään myös nykyisen Myanmarin valtion lippuna, vaikka sosialistinen sotilashallinto päättyikin 1988.
Myanmarin nykyinen lippu koostuu keltaisesta, vihreästä ja punaisesta raidasta, joiden keskellä on valkoinen viisisakarainen tähti. Raidat kuvaavat solidaarisuutta, rauhaa ja rohkeutta.
Nykyinen lippu.
10. marraskuuta 2006 maalle ehdotettiin uutta lippua perustuslakia säätävässä kokouksessa. Uusi lippu koostuisi kolmesta saman kokoisesta vihreästä, keltaisesta ja punaisesta vaakasuorasta palkista. Lipun tangon puoleisessa yläkulmassa vihreän palkin vasemmassa päässä olisi valkoinen tähti. Vihreä symboloisi rauhaa, vakautta ja maan vehreätä ympäristöä, keltainen solidaarisuutta ja punainen urheutta ja päättäväisyyttä. Valkoinen tähti symboloisi maan ikuisesti kestävää liittoa.
Lippuehdotus eteni Nyaung Hna Pinissä pidettyyn kansalliskokoukseen asti. Muutamia päiviä myöhemmin valtiolliset tiedotusvälineet kertoivat edustajien hylänneen lippuehdotuksen.
Syyskuussa 2007 ehdotettiin jälleen uutta lippua, tällä kertaa suuremmalla valkoisella tähdellä ja eri värijärjestyksessä olevalla palkituksella. Uusi lippu muistuttaa Liettuan lippua, mutta mittasuhteet ovat erilaiset, eikä Liettuan lipussa ole tähteä. Tällä kertaa lippu hyväksyttiin osaksi uutta perustuslakia ja se hyväksyttiin vuoden 2008 kansanäänestyksessä. Uusi perustuslaki ja lippu astuivat voimaan 2010. Lippu hyväksyttiin lopullisesti 21. lokakuuta 2010.
Aiemmat liput.
Ensimmäinen burmalaisten yhteinen valtio oli vuonna 1044 kuningas Anawarathan perustama Myanmarin kuningaskunta, jonka pääkaupungiksi perustettiin Pagan. Mongolit valtasivat Paganin 1287, minkä myötä kuningaskunta hajosi itsenäisiksi heimoyhteisöiksi. Burmalaisten ydinalueet jäivät Kublai-kaanin haltuun.
Burmalaiset yrittivät yhdistää maata 1500-luvulla, mutta vasta 1752 viimeisen burmalaisen imperiumin perustaminen onnistui, kun kuningas Alaugpayan johdolla syntyi Awa. Kuningaskunnan lippu kuvataan valkoiseksi punaisella riikinkukon kuvalla varustettuna. Tosin Burman kuningaskunnan lipuista ei ole tarkkaa tietoa. Kimmo Kiljunen kuvaa "Valtiot ja liput" -kirjassaan lipun keltapohjaiseksi ja riikinkukon moniväriseksi.
Burma joutui Ison-Britannian haltuun 1. tammikuuta 1886 kolmen sodan (1824–1826, 1852, 1885) myötä. Burma liitettiin Intian alaisuuteen, joten sen alueella käytettiin brittilippua tai brittilipusta johdettua Intian lippua. 1930-luvulla burmalaiset nousivat jatkuvasti kapinaan brittejä vastaan ja lopulta 1937 Burma irrotettiin omaksi hallinnolliseksi siirtomaa-alueekseen. 6. helmikuuta 1939 se sai oman lipun, joka oli perinteinen Blue Ensign, jonka siniseen kenttään oli laitettu kansalliseksi tunnukseksi riikinkukko. Japani valtasi Burman briteiltä 1941 ja sai aluksi tuekseen maan kansallismieliset, jotka myös perustivat uuden hallituksen. Se otti käyttöönsä aluksi lipun, jossa oli perinteisesti riikinkukko, mutta tälle kertaa sinisellä pohjalla. Lippu oli oikeastaan samanlainen kuin Burman kuningaskunnan aikana ennen brittivaltaa. Tämän jälkeen 1. elokuuta 1942 – 1. elokuuta 1943 käytössä oli keltainen lippu, jossa oli vihreä yläpalkki, jonka keskellä oli punainen aurinko. Tämän jälkeen käytössä oli 1. elokuuta 1943 – 3. toukokuuta 1945 nykyistä Liettuan lippua muistuttava kelta-vihreä-punainen vaakasuora lippu, jossa oli riikinkukkovaakuna keskellä.
Lippu 1948–1974.
Sodan jälkeen Burma palautui brittien haltuun, mutta britit eivät enää onnistuneet vakiinnuttamaan siirtomaavaltaansa maan vahvan kansallismielisen liikkeen takia. Lopulta Britannia suostui burmalaisten vaatimuksiin maan itsenäisyydestä. 4. tammikuuta 1948 itsenäisen Burman liiton lipuksi tuli Kiinan kansallisen tasavallan lippua muistuttava lippu, joka oli punapohjainen ja jossa oli sininen yläkulma. Sinisessä yläkulmassa oli yksi suuri valkoinen tähti ja sitä ympäröivät viisi pienempää tähteä. Tämä symboloi Burmaa, jossa burmalaisia symboloivalla isolla tähdellä on johtoasema neljän vähemmistökansan sanien, mopnien, katsinien ja tsinien ollessa siinä ympärillä. Lippu perustui Aung Sanin kansallismielisen japanilaisvastaisen Antifasistisen liiton lippuun, joka oli punalippu, jonka yläkulmassa oli valkoinen tähti.
Tummansininen yläkulma kuvaa yötaivasta tähtineen. Sininen edustaa koskemattomuutta, rauhaa ja tyyneyttä. Valkoinen puhtautta, rehellisyyttä ja totuutta. Punainen sitkeyttä, rohkeutta ja solidaarisuutta. Tähdet symboloivat maan eri heimoja ja kansakunnan yhteyttä.
Lippu 1974–2010.
3. tammikuuta 1974 lippu muuttui sosialistiseksi, kuten valtio ja perustuslakikin. Sotilashallitus loi maahan yksipuoluejärjestelmän, jossa ainut sallittu puolue oli Burman sosialistisen ohjelman puolue (BSPP). Uudessa lipussa oli tähtikuvio poistettu ja korvattu riisin tähkällä ja hammaspyörällä, jotka kuvaavat maatalouden ja teollisuuden kumouksellista liittoa. Niitä ympäröi 14 tähteä, jotka edustavat maan 14 maakuntaa.
Vuonna 1988 sosialistinen sotilashallinto tuli tiensä päähän mellakoiden ja levottomuuksien siivittämänä. Sotilaiden muodostama Valtion lain ja järjestyksen palauttamisneuvosto syrjäytti sosialistisen sotilashallituksen ja sen BSPP:n 18. syyskuuta 1988 hieman yli kuukauden kestäneen 8888-kansannousun jälkeen. Maassa järjestettiin vapaat vaalit, jotka voitti kansallissankari Aung Sanin tyttären Aung San Suu Kyin Kansallinen demokratialiitto, mutta uusi ei-sosialistinen juntta ei suostunut hyväksymään vaaleja ja lakkautti puolueet sekä keskitti vallan itselleen toukokuussa 1990. Juntta muutti nimekseen Valtion rauhan ja kehityksen neuvosto, mutta vanha Burman sosialistisen tasavallan lippu jäi voimaan.