Tiurun sairaala

Tiurun sairaala on Lappeenrannan Korvenkylässä sijaitseva käytöstä poistunut sairaalakiinteistö. Kiinteistön omisti vuoteen 2005 saakka Etelä-Karjalan sairaanhoitopiiri, ja vuodesta 2010 lähtien Lappeenrannan kaupungin ja Holiday Club Resortsin yhteisyritys Seniori-Saimaa. 
Arkkitehti Jalmari Lankisen suunnittelema ja vuonna 1939 valmistunut Tiuruniemen parantola rakennettiin alun perin Viipurin läänin tuberkuloosiparantolaksi. Rakennus on toiminut myös sotasairaalana, reuma- ja keuhkosairaalana, sekä vastaanottokeskuksena. Tiurun alue kuuluu maakunnallisesti merkittävään rakennettuun kulttuuriympäristöön. Funktionalistista tyylisuuntaa edustava Tiurun sairaalan rakennus on suojeltu asemakaavassa.
Vuodesta 2012 alkaen Tiurun sairaala on ollut tyhjillään ja rapistunut pahoin. Rakennuksen omistava Seniori-Saimaa on hakenut asemakaavamuutosta, joka mahdollistaisi rakennuksen purkamisen.
Historia.
Tiurun sairaala rakennettiin vuonna 1939 tuberkuloosiparantolaksi. Arkkitehti Jalmari Lankisen suunnittelema Tiuruniemen parantola oli valmistuessaan Viipurin läänin suurin rakennus heti Viipurin linnan jälkeen ja yksi Suomen suurimpia sairaalarakennuksia. Parantolan kuntayhtymässä oli mukana 50 kuntaa, kaupunkia ja kauppalaa Viipurin läänin 76 kunnasta.
Tiuruniemi valikoitui parantolan rakennuspaikaksi, koska lähistölle oli vuonna 1926 valmistunut Rauhan piirimielisairaala. Parantolalle kaavailtiin alueelta aluksi kahta muuta paikkaa. Ylilääkäri Uuno Jaakkola valitsi paikan läheltä rantaa ja mäntymetsän keskeltä, koska se avautui ihanteellisesti auringon suuntaan eli lounaaseen ja länteen. Lisäksi alueen mäntymetsien uskottiin olevan hyväksi tuberkuloosipotilaille. 
Toisen maailmansodan aikana sairaala toimi 43. sotasairaalana ja kenttäsairaalana. Sotasairaala tyhjennettiin ja evakuoitiin 23.6.1944, mutta tiloihin siirtyi muutama päivä myöhemmin 13. ja sittemmin myös 18. Kenttäsairaala. Tiurun sairaalan kautta kulki talvisodan aikana noin puolet Suomen haavoittuneista. Sairaalan erikoisuutena oli neurokirurginen yksikkö, joka toimi tammikuusta 1940 maaliskuun alkuun kahden ruotsalaisen neurokirurgin, Lars Leksellin ja Nils Lundbergin voimin. Se hoiti keskitetysti kaikki Kannaksen rintaman päähän haavoittuneet. Sodan jälkeen toiminta tuberkuloosiparantolana jatkui. 1960-luvulta 1990-luvulle sairaalassa toimi keuhko- ja reumasairaala. Vuodesta 1993 vuoteen 2012 kiinteistössä toimi Joutsenon vastaanottokeskus. 
Sittemmin rakennus on jäänyt tyhjilleen, minkä jälkeen rakennus on joutunut ilkivallan kohteeksi ja päätynyt erittäin heikkoon kuntoon. Rakennuksen on arvioitu olevan merkittävä turvallisuusriski sen liepeillä liikkuville. Suojelumerkinnän takia rakennusta ei voida purkaa ilman kaavamuutosta, mutta perusparannuksenkin kustannukset nousisivat erittäin korkealle tasolle. Vuonna 2024 tehdyn arvion mukaan peruskorjaus maksaisi yli 50 miljoonaa euroa ja siinä jouduttaisiin uusimaan lähes kaikki kantavia rakenteita lukuunottamatta.
Kiinteistö.
Sairaalaan kuuluu kaksi rakennusta, itse sairaala (valmistunut 1939) ja henkilökunnan asuinrakennus, "Impilinna" (1949). Molemmat on suunnitellut Jalmari Lankinen. Sairaalarakennus edustaa funktionalistista suuntausta. Rakennukselle tunnusomaisia ovat pitkät, pyöreät parvekkeet sekä tasaiset ikkunarivistöt. Siinä on kahdeksan kerrosta.
Sairaalan lämpökeskus sijaitsi rinteessä sairaalarakennuksen alapuolella vasemmalla. Se suunniteltiin käyttämään polttoaineenaan puuta, mutta 1960-luvulla se modernisoitiin öljylämmitteiseksi. Myöhemmin lämpökeskus siirtyi käyttämään polttoaineenaan haketta ja lopulta maakaasua. Vuonna 1997 lämpökeskuksen huonoon kuntoon päässyt punatiilinen piippu purettiin räjäyttämällä. Vuonna 2023 purettiin loput lämpökeskuksen rakenteista huonokuntoisina ja pitkään ilkivallasta kärsineinä.
Veistosvarkaus.
Vuonna 2023 sairaalan pihalta varastettiin taiteilija Armas Hutrin tekemä "Kurjet"-veistos, joka leikattiin paloiksi ja myytiin romuraudaksi. Sairaalan omistaja vaatii patsaasta yli 75 000 euron korvausta. Pirkanmaan käräjäoikeudessa 29. helmikuuta 2024 syyttäjä vaati kahdelle miehelle ehdotonta vankeutta törkeästä varkaudesta ja törkeästä vahingonteosta. Samaan rikoskokonaisuuteen kuuluu myös Tampereella 9. lokakuuta 2023 tapahtuneet Lauri Viidan muistomerkkiin ja "Kalapoika"-veistokseen kohdistuneet tuhotyöt ja varkaudet. Veistoksen metallista miehet saivat noin 1560 euroa.