San Diego

San Diego on kaupunki Yhdysvaltain länsirannikolla, Kalifornian osavaltion lounaiskulmassa lähellä maan Meksikon vastaista rajaa. Kaupunki on rakennettu San Diegon lahden ympärille ja sillä on hyvä luonnollinen satama. Alkunsa kaupunki on saanut espanjalaisten perustamasta lähetysasemasta vuonna 1769. Nykyisin kaupungin talouden huomattavia osa-alueita ovat kansainvälinen kauppa, asevoimien toiminta, teollisuus ja matkailu. Vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan San Diegon asukasluku oli 1 307 402 ja suuremman metropolialueen 3 095 313.
Maantiede ja ilmasto.
San Diego sijaitsee San Diegon piirikunnassa Kalifornian osavaltion eteläosassa lähellä Yhdysvaltojen Meksikon vastaista rajaa. Kaupunkiin hallinnollisesti kuuluva alue koostuu kahdesta toisistaan erillään olevasta osasta. Kahdesta alueesta suurempi levittäytyy Tyynenmeren rannikon San Diegon lahden pohjois- ja itäpuolelle, kun taas pienempi osa sijaitsee Meksikon rajalla lahdesta kaakkoon. Itse lahti muodostaa kahden niemimaan (Silver Strand ja Point Loma) suojaaman syvän luonnollisen sataman. Kahta niemimaata erottaa toisistaan kapea vesiväylä. Lahdella on kokoa 57 km². Itse kaupungin alueella on laaksoja, kanjoneita ja kukkuloita. Kaupungista itään sijaitsevat Lagunavuoret. Matkaa Los Angelesin kaupunkiin luoteessa on noin 195 kilometriä ja Meksikon puolella rajaa San Diegon naapurissa sijaitsee Tijuanan kaupunki. San Diegon metropolialue käsittää koko San Diegon piirikunnan alueen, johon kuuluvat San Diegon vierellä myös Escondido, La Mesa, El Cajon, National City, Chula Vista, Imperial Beach ja Coronado. Yhdysvaltojen tilastokeskuksen mukaan kaupungin pinta-ala on 964,5 km², josta 842,2 km² maata ja 122,3 km² vettä. 
San Diegon ilmasto vaihtelee hieman alueesta riippuen. Rannikon vieressä sää on leuto ja suhteellisen säännöllinen. Kauempana rannikosta on aavikkoa, jolla lämpötila voi vaihdella suurestikin. Sää on aurinkoinen vuoden ympäri. Sadetta tulee vain vähän ja sen valtaosa talvisin.
Historia.
Nykyisen San Diegon seudun alkuperäisasukkaita eli intiaaneja olivat ennen eurooppalaisten saapumista esimerkiksi diegueñot, luiseñot, cahuillat ja cupeñot. Ensimmäinen eurooppalainen alueella oli espanjalainen tutkimusmatkailija Juan Rodríguez Cabrillo vuonna 1542, joka antoi alueelle nimen San Miguel. Vuonna 1602 alueella kävi toinen tutkimusmatkailija Sebastián Vizcaíno, joka antoi paikalle uuden nimen San Diego de Alcalá de Henares espanjalaisen munkin mukaan. 16. heinäkuuta 1769 Gaspar de Portolá perusti paikalle presidion eli etuvartiolinnakkeen. Samalla Junípero Serra perusti paikalle nykyisen Kalifornian ensimmäisen lähetysaseman. Fransiskaanien lähetysaseman vieressä oli tuolloin paikallisten intiaanien kylä. Lähetystyö paikallisten intiaanien keskuudessa ei sujunut ongelmitta, vaan toimintansa aikana lähetysasema päätyi intiaanien polttamaksi ja maanjäristyksen tuhoamaksi. Lähetystyötä kuitenkin jatkettiin ja asema rakennettiin kerta toisensa jälkeen uudelleen. Vanha lähetysasema jälleenrakennettiin nykymuodossaan vuonna 1931. Paikalliset siirtolaiset asuivat pitkään pelkästään lähetysaseman alueella, kunnes nykyinen kaupunki alkoi kehittyä 1820-luvulla. Lähetysaseman ulkopuolelle muodostunut kaupunki tunnettiin sittemmin nimellä "Old Town". Meksikon itsenäistyttyä paikasta tehtiin hallinnollisesti kaupunki eli "pueblo". Kaupunki toimi Meksikon Kalifornian pääkaupunkina ja se oli tärkeä satama. San Diegon satamasta vietiin maailmalle kiveä, josta tarinan mukaan rakennettiin esimerkiksi Bostonin katukivet.
Meksikon–Yhdysvaltain sodan (1846–1848) sytyttyä San Diegon hallinnasta taisteltiin useampaan otteeseen. Lopullisesti Yhdysvaltojen joukkojen onnistui vallata kaupunki vuoden 1846 aikana. San Diegosta tehtiin Yhdysvaltojen kaupunki vuonna 1850. Se menetti kuitenkin itsenäisen kaupungin asemansa vain paria vuotta myöhemmin. Niin sanotun uuden kaupungin perusti yhdysvaltalainen liikemies Alonzo E. Horton vuonna 1867. Uusi kaupunki sijaitsi noin 5 kilometriä San Diegon "Old Townista" etelään. Kaupunki kasvoi nopeasti ja Santa Fen rautatien valmistuessa vuonna 1885 San Diegon asukasluku oli jo noin 40 000. Tämän kehityksen jälkeen kaupunki ajautui kuitenkin ongelmiin. Talouden onglemat ja maan spekulointi vähensivät asukaslukua 17 000:een vuosisadan vaihteessa. Ongelmia seurasi kuitenkin uusi nousu ja vuonna 1940 kaupungissa oli jo 200 000 asukasta. Uutta kasvua vauhdittivat Panaman kanavan valmistuminen vuonna 1915 ja kasvava lentokoneteollsuus. 1900-luvun alkupuolen aikana San Diegoon perustettiin myös useita asevoimien tukikohtia. Tukikohtien merkitys kasvoi etenkin toisen maailmansodan aikana ja johti kaupungin nopeaan kasvuun.
Talous.
San Diegon taloudella on neljä kulmakiveä: kansainvälinen kauppa, teollisuus, asevoimien toiminta ja matkailu. Tyynenmeren rannikolla ja lähellä Etelä-Amerikkaa sijaitseva San Diegon satama tekee siitä hyvän kulkupisteen kaupan kannalta. Kaupungin teolliseen tuotantoon lukeutuvat esimerkiksi elektroniikka, laivanrakennus, lääketeollisuus ja urheiluvälineet. Korkean teknologian merkitys on kasvanut 1900-luvun loppupuolelta alkaen. Asevoimien toiminnan merkitys kaupungin taloudelle on edelleen huomattava, vaikka kaupungin talous onkin sittemmin monipuolistunut. Kaupunkia on kutsuttu maailman suurimmaksi asevoimien toiminnan keskittymäksi. Myös matkailulla on huomattava merkitys taloudelle. Vuonna 2016 kaupungissa kävi arviolta 34,9 miljoonaa matkailijaa, jotka kuluttivat arviolta 10,4 miljardia dollaria ja tukivat noin 183 000:ta matkailualan työpaikkaa. San Diego on myös Etelä-Kalifornian tuottoisan maatalousalueen tärkeä keskus. San Diegon piirikunnan maataloustuotanto lukeutuu arvossa mitattuna Yhdysvaltojen suurimpiin. Alueella kasvatetaan esimerkiksi sitrushedelmiä, avokadoja, kananmunia, vihanneksia ja karjaa.
Kotitalouksien keskimääräiset vuosittaiset ansiot San Diegossa aikavälillä 2013–2017 olivat 71 160 Yhdysvaltain dollaria ja henkilöä kohden 41 525 dollaria. 13,7 % väestöstä eli köyhyysrajan alapuolella.
Väestö.
San Diegon asukasluku oli vuoden 2010 väestönlaskennan mukaan 1 307 402 ja vuoden 2017 arvion mukaan 1 419 516. Suuremman metropolialueen asukasluku oli vuonna 2010 3 095 313. Kaupungin asukkaista 64,7 % oli taustaltaan valkoisia (latinot pois lukien 43,1 %), 6,4 % afroamerikkalaisia, 0,4 % intiaaneja, 30 % latinoja mistä tahansa rodusta ja 16,8 % aasialaisia. 40,6 % kaupungin asukkaista puhui kotonaan jotakin muuta kieltä kuin englantia ja 26,4 % kaupungin asukkaista oli syntynyt ulkomailla. 
Kaupungissa työskentelee suuri määrä meksikolaisia työntekijöitä, jotka matkustavat töidensä päätteeksi takaisin rajan eteläpuolelle. Eri kieliä kaupungissa puhutaan yli sataa.
Koulutus.
Kalifornian yliopistojärjestelmään kuuluva Kalifornian yliopisto, San Diego on perustettu vuonna 1912. Kalifornian osavaltionyliopistojärjestelmään kuuluu puolestaan vuonna 1897 perustettu Kalifornian osavaltionyliopisto, San Diego. Kaupungissa on myös muita korkeamman asteen oppilaitoksia, kuten San Diegon yliopisto. Scripps-instituutti on osa Kalifornian yliopistoa.
Kulttuuri.
San Diegon kaupungilla on oma sinfoniaorkesterinsa sekä ooppera-, baletti- ja teatteriryhmiä. Balboa Park sijaitsee lähellä San Diegon keskustaa ja se sisältää muun muassa japanilaisen puutarhan, Old Globe Theatren, San Diegon eläintarhan ja useita eri aiheisiin keskittyviä museoita. Mission Bay Park sijaitsee Point Lomasta pohjoiseen ja sen alueella sijaitsee SeaWorld San Diego. Point Lomalla sijaitsee myös Cabrillo National Monument.
San Diego Padres on paikallinen baseballjoukkue.
Liikenne.
San Diegossa on pikaraitiotieverkko, jolla on yhteensä 55 asemaa ja 3 linjaa.
Noin viisi kilometriä keskustasta sijaitsee San Diegon kansainvälinen lentoasema palvelee lähinnä Yhdysvaltain sisäistä lentoliikennettä.