Te Deum (Charpentier)

Charpentier'n "Te Deum" (H. 146) on polyfoninen motetti, jonka Marc-Antoine Charpentier sävelsi todennäköisesti vuosien 1688 ja 1698 välisenä aikana hänen toimiessaan Saint-Louis'n jesuiittakirkossa Pariisissa musiikin johtajana. On arveltu, että teos esitettiin ensimmäisen kerran voitonjuhlissa Steinkirkin taistelun jälkeen elokuussa 1692. Nykyään teoksen instrumentaalinen alkusoitto tunnetaan parhaiten Euroopan yleisradiounionin ja erityisesti Eurovision laulukilpailun tunnussävelmänä.
"Te Deum" ("Sinulle, Jumala") on varhaiskristilliseltä ajalta peräisin oleva hymni, jonka sanoihin on olemassa useita sävelmiä. Charpentier sävelsi sen sanoihin kuusi sävellystä, joista kuitenkin vain neljä on säilynyt. 
Rakenne.
"Te Deum" on sävelletty solisteille, kuorolle ja säestäville soittimille, ja se käsittää seuraavat osuudet:
&lt;score raw="1" vorbis="0"&gt;
\version "2.14.2"
\header {
 tagline = ##f
upper = \relative c" {
 \set Staff.midiInstrument = "trumpet"
 \clef treble 
 \key d \major
 \time 2/2
 \tempo 2 = 65
\partial 4 a4 d d8 e fis4 d a'2 fis4.\prall fis8 g4 a8 g fis g a4 e8 d e fis e4
a, d d8 e fis4 d a'2 fis4.\prall fis8 g a fis g e4.\prall d8 d2. \bar "||"
lower = \relative c {
 \set Staff.midiInstrument = "church organ"
 \clef bass
 \key d \major
\partial 4 d4 d2 d4 d cis a d4. d8 g,4 g d'8 e fis g a2 a8 g fis e 
d2 d4 d cis a d4. d8 g4 d a' a, d2.
\score {
 \new PianoStaff «
 \new Staff = "upper" \upper
 \new Staff = "lower" \lower
 \layout {
 \context {
 \Score
 \remove "Metronome_mark_engraver"
&lt;/score&gt;
Teos on sävelletty D-duurissa, jota Charpentier piti "kirkkaana ja hyvin sotaisena". Instrumentaalinen rondomuotoinen alkusoitto edeltää ensimmäistä laulettua osaa, jota johtaa bassosolisti. Kuoro ja muut solistit tulevat mukaan vähitellen. Charpentier'n tarkoituksena ilmeisesti oli orkesteroida teos latinankielisen tekstin perinteisen tulkinnan mukaan. Niinpä kuoro on etusijalla hymnin ensimmäisessä pääosassa, säepareissa 1–13 jotka ovat Jumalan ylistystä ja muodostavat teoksen "taivaallisen ulottuvuuden", kun taas toisessa pääosassa, Kristukselle omistetuissa säepareissa 14–19 ("ajallinen ulottuvuus"), etusijalla ovat solistit. Hymnin viimeisessä osassa (säepareissa 20–29), jonka sanat perustuvat psalmeihin, solistit ja kuoro vuorottelevat, ja lopulta päätösosana on kuorolle sävelletty laajamuotoinen fuuga, jonka keskellä on myös lyhyt trio-osuus solisteille.
Soitinnus.
Teos on sävelletty viidelle solistille (SSATB) ja kuorolle (SATB), joita säestävään orkesteriin kuuluu kaksi määrittämätöntä puhallinta tai huilua, kaksi oboeta, kaksi trumpettia, joista toinen soi unisonossa patarumpujen kanssa, patarummut, kaksi viulua, kaksi alttoviulua ja jokin bassosoitin, "basso continuo".
"Basso continuo" -osuudet voitiin soittaa monella eri soittimella. Tyypillisiä ranskalaisessa barokkimusiikissa käytettyjä "continuo"-soittimia olivat esimerkiksi "basse de violon", sellon kaltainen suurikokoinen soitin, joka teoksia esitettäessä nykyisin usein korvataan sellolla, sekä urut, cembalo, bassogamba ja fagotti. Myös serpenttejä käytettiin Ranskassa 1600-luvulla usein toistamaan kuorojen bassosävelmiä. 
Orkesteri kokonaisuudessaan esiintyy lähinnä vain neljässä osuudessa, joissa kaikki korkeaääniset puhaltimet ja viulut soittavat samaa melodiaa, kun taas laulettuja soolo-osuuksia säestetään kerrallaan vain kolmella soittimella, jotka ovat kaksi huilua ja "basso continuo" tai kaksi viulua ja "basso continuo".
Populaarikulttuurissa.
Sen jälkeen kun ranskalainen musiikkitieteilijä Carl de Nys vuonna 1953 löysi tämän unohduksissa olleen teoksen, sen instrumentaalinen preludi, "Marche en rondeau", valittiin vuonna 1954 Euroopan yleisradiounionin (EBU) tunnussäveleksi, joka soitetaan sen lähetysten alussa. Guy Lambertin ja Louis Martinin sovittamana se on tullut tunnetuksi ennen kaikkea Eurovision laulukilpailusta, mutta se on 60 vuoden kuluessa soitettu useiden muidenkin EBU:n ohjelmien kuten esimerkiksi Jeux Sans Frontières'n yhteydessä., ja siitä on tullut Charpentier'n tunnetuin teos.
"Te Deumin" alkusoittoa käytettiin johdantona Bud Greenspanin olympiakisoja esittävissä elokuvissa. Osa siitä soitettiin myös kuningas Rikhardin kruunajaisia esittävässä osuudessa vuoden 1995 elokuvassa "Richard III".
Alkusoitto esitettiin myös televisiosarjassa "Outlander – Matkantekijä" kohtauksessa, joka esittää Ranskan kuningas Ludvig XV:tä Versaillesin palatsissa vuonna 1744.
Sävelmä on tullut tunnetuksi myös ”United”-nimisenä lauluna, jonka sanoittivat Drafi Deutscher, Marcel Stellman ja Marin Binder. Suomessa laulu tunnetaan Vexi Salmen suomentamana nimellä ”Kun rakkaus voittaa”, ja sen on laulanut levylle Matti Siitonen (Fredi) vuonna 1972.