Perussuomalaiset Nuoret

Perussuomalaiset Nuoret (, ) oli perussuomalaisten nuoriso- ja opiskelijajärjestö. Järjestö hakeutui konkurssiin toukokuussa 2020. Sen tilalle perustettiin Perussuomalainen Nuoriso.
Emopuolue katkaisi helmikuussa 2020 suhteensa nuorisojärjestöön, koska nuorisojärjestö ei hyväksynyt emopuolueen vaatimaa sääntömuutosta. Perussuomalaisten Nuorten jäseneksi saivat liittyä kaikki 15–35 -vuotiaat perussuomalaisuuden omakseen tuntevat. Järjestön jäsenyys ei ollut kytketty puolueen jäsenyyteen. Vuonna 2018 järjestö sai 115 000 euroa valtionavustusta. Vuodelta 2019 valtionavustus peruttiin nuorisolain rikkomisen takia.
Perussuomalaisten Nuoret perustettiin vuonna 1997 ja rekisteröitiin yhdistysrekisteriin vuonna 2006. Yhdistyksen jäsenlehti oli "Rahvas", joka ilmestyi vuodesta 2013 alkaen. Järjestön viimeinen puheenjohtaja oli Asseri Kinnunen.
Historia.
Nuorisojärjestön perustaminen ja ensimmäiset vuodet.
”Miksi, mitä ja milloin olivat kysymyksiä, joita pohdittiin. Miksi perustettaisiin Perussuomalaisille Nuorille oma itsenäinen valtakunnallinen nuorisojärjestö ja mihin tehtävään. Viimeinen kysymys oli helpoin, ensin oli saatava ns. emopuolue kunnolla kasaan. Aluksi pohtijoita oli muutama, kun paperille piirrettiin eri kuvioita organisaatiosta, tekijöistä ja tehtävistä. Siitä nuorisojärjestön perustaminen lähti. Käytiin keskusteluja laajemmin ja tahto sekä tarve tulivat voimakkaasti esille”. Näin aloitti nuorisojärjestön ensimmäinen puheenjohtaja Fihlman-Lehikoinen toimintaselostuksen perussuomalaisten puolueneuvostolle Mikkelissä 1. elokuuta 1998 ja kuvasi Perussuomalaisten Nuorten perustamisen taustoja.
Perussuomalaiset Nuoret – Sannfinländsk Ungdom -niminen yhdistys perustettiin Kuopiossa 18. tammikuuta 1997. Perussuomalaiset r.p. oltiin perustettu Kokkolassa 11. toukokuuta 1995. Perussuomalaisten Nuorten toiminta käynnistyi siten hieman yli puolitoista vuotta puolueen perustamisen jälkeen. Perustajajäseniä nuorisojärjestössä olivat Pia-Marina Fihlman-Lehikoinen, Ritva Marin ja Marja Tikkanen. Fihlman-Lehikoinen valittiin puheenjohtajaksi, Ritva Marin varapuheenjohtajaksi ja Marja Tikkanen sihteeriksi. He toimivat tehtävissään 2000-luvun alkuun saakka. Nuorisojärjestön perustamisvuonna hallituksen jäsenet olivat pääosin Pohjois-Savosta ja Pohjois-Karjalasta, mitä selittää osaltaan se, että silloinen Perussuomalaisten Kuopion piiri oli vahva toimija. Nuorisojärjestön aktiiveilla oli myös aiempaa taustaa SMP:stä, Kehittyvän Suomen Nuorten Liitosta ja kunnanvaltuustosta, ja esimerkiksi ensimmäiseen puheenjohtajavalintaan vaikutti aiempi kokemus SMP:n nuorisojärjestöstä ja tehtävä siirtää tietotaito nuoremmille.
Vuonna 2001 nuorisojärjestölle valittiin uusi puheenjohtaja. Vuodesta 1997 Perussuomalaisia Nuoria johtanut Fihlman-Lehikoinen sai seuraajakseen Jouni Viitasen Tampereelta. Viitasen Perussuomalaisille kirjoittaman raportin mukaan kokouksen pääasiallisena tarkoituksena oli saada uudelleen käyntiin nuorten toiminta ”parin käymisvuoden jälkeen”. Perussuomalaisten Nuorten räväkkä tyyli tai itsenäinen asema puolueorganisaatiossa herätti ilmeisesti myös vastakkaisia mielipiteitä. Väistynyt puheenjohtaja Fihlman-Lehikoinen kirjoitti Perussuomalainen-lehdessä vuonna 2001: ”Ehkä jotkut kokevat nuorisojärjestön uhkaksi, tietämättä että yhteisen asian eteen ponnistellaan. Niin turhaan kapuloita rattaisiin isketään.”
Saarakkalan puheenjohtajakausi 2003−2010.
Lappeenrannan puoluekokouksessa 7.–8.6.2003 nuori perussuomalainen Vesa-Matti Saarakkala valittiin puoluehallitukseen suurimmalla äänimäärällä (95 ääntä). Jyväskylässä hotelli Albassa pidetyssä vuosikokouksessa lokakuussa 2003 hänet valittiin myös nuorisojärjestön puheenjohtajaksi. Perussuomalaisten Nuorten hallitus päätti ensimmäisessä kokouksessaan 24. tammikuuta 2004, että Perussuomalaiset Nuoret rekisteröidään, mutta säännöt palautettiin yhdistysrekisterikeskuksesta takaisin. Maaliskuussa 2004 Perussuomalaiset Nuoret hankki omat verkkosivut. Saarakkalan aloittaessa puheenjohtajana Perussuomalaisilla Nuorilla oli aktiivijäseniä noin viisitoista.
Perussuomalaisten Nuorten toiminnasta uutisoitiin säännöllisesti puolueen Perussuomalainen-lehdessä, jossa puheenjohtaja Saarakkala kirjoitti ajankohtaisista aiheista. Vuosien 2003 ja 2004 aikana oli perussuomalaisten sisäisessä keskustelussa erityisesti EU-vaalit, jota sävyttivät EU:n tulevaisuuskonventti sekä kansanäänestysvaatimukset EU:n perustuslain hyväksymisestä. Nuorisojärjestön puheenjohtaja Saarakkala piti näitä kysymyksiä esillä puolueen suuntaan vaatimalla, että Suomessa on järjestettävä kansanäänestys.
Puolueneuvoston kokouksessa 2004 Järvenpäässä Saarakkala kertoi, että ”vuosien hiljaiselon jälkeen Perussuomalaiset Nuoret ovat taas saaneet toimintansa käyntiin”. Nuorisojärjestöllä oli jäseniä eurovaalien aikaan noin parisataa. Saarakkalan mukaan Perussuomalaiset Nuoret pääsi näkyvästi esille Pohjalainen-lehdessä Pakkoruotsi pois -teemalla. Perussuomalaisten nuorten jäsenet myös keräsivät satoja allekirjoituksia EU-kansalaisadressiin. Vuonna 2004 toiminnanjohtajaksi valittu Tommi Ojala myös suunnitteli Perussuomalaisten Nuorten paikallisyhdistyksen perustamista Helsinkiin. Perussuomalaisten Nuorten ensimmäiset piirit perustettiin muutaman vuoden kuluttua.
Nuorisojärjestön puheenjohtaja Saarakkala kuvaili vuonna 2005 Perussuomalaisia muun muassa issue-politiikkaa ajavaksi, äärioikeistolaiseksi, kansainvälisen markkinatalouden vastaiseksi, alueellisen vapaakaupan kannattajaksi, nationalistiseksi, perhepolitiikaltaan konservatiiviseksi, nuivaksi, kulttuurikonservatiiviseksi, EU-kriittiseksi ”ja jopa EU-vastaiseksi”. Saarakkalan mukaan puolueessa esiintyy kritiikkiä sekä oikeistoa että vasemmistoa kohtaan, mutta puolueessa on pikkuporvallisuutta johtuen pienyrittäjämyönteisyydestä. Saarakkalan mukaan puolueen talouspolitiikan linjaukset olivat vasemmistolaisia.
Perussuomalaiset Nuorten vuosikokous Helsingissä päätti 31. maaliskuuta 2006 lähettää säännöt yhdistysrekisteriin rekisteröitäväksi. Yhdistys rekisteröitiin yhdistysrekisteriin 13.12.2006. Rekisteröidyn yhdistyksen ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Vesa-Matti Saarakkala, joka oli johtanut nuorisojärjestöä vuodesta 2003. Yhdistyksellä ei ollut 2000-luvun ensimmäisellä vuosikymmenellä lainkaan palkattua henkilökuntaa ja budjetti oli vaatimaton. Piirijärjestöjen toiminta oli myös alkuvaiheissaan. Yhdistyksen toiminnassa olivat alkuvaiheessa mukana muun muassa sittemmin kansanedustajiksi valitut Ville Vähämäki, Maria Lohela, Tiina Elovaara ja Olli Immonen. Rekisteröidyllä yhdistyksellä oli alussa jäseniä noin puolensataa.
Perussuomalaiset Nuoret otti Vesa-Matti Saarakkalan kaudella kantaa muun muassa maahanmuuttoon, pakkoruotsiin, islamiin ja sananvapauteen. Vuoteen 2007 mennessä Perussuomalaiset Nuoret oli määritellyt itsensä kansallismieliseksi ja kansallisvaltiokeskeiseksi poliittiseksi nuorisojärjestöksi, joka suhtautui kriittisesti Euroopan unioniin. Samana vuonna nuorisojärjestö päätti myös hakea Allianssin jäsenyyttä. Syksyllä 2007 aloitettiin aateohjelmatyö ja perustettiin ensimmäiset epäviralliset piirit ja nimettiin niiden yhteyshenkilöt.
Puheenjohtajakaudella Saarakkala esitti kritiikkiä niin oikeistoa kuin vasemmistoa kohtaan. Saarakkala totesi nuorten vierailtua Turun Varissuolla vuonna 2008, ettei pidä ”porvariöykkäröinnistä” ja että ”vasemmistossa hiertää sen tapa antaa kaikki vastuu ihmisestä järjestelmälle. Ihmisellä on oltava oikeus kantaa vastuu itsestään ja myös tehdä virheitä”. Perussuomalaisten periaateohjelma, jonka valmistelu oli käynnistetty yli vuotta aiemmin syyskokouksen aateseminaarissa, julkaistiin 6. joulukuuta 2008. Vuoden 2009 syyskokouksessa järjestö muotoili kielipoliittisen kannanoton Suomen virallisesta yksikielisyydestä ja ruotsin kielen muuttamisesta viralliseksi vähemmistökieleksi. Saarakkala toimi yhdistyksen puheenjohtajana vuoden 2010 loppuun saakka, jolloin yhdistyksen uudeksi puheenjohtajaksi valittiin Simon Elo.
Elon puheenjohtajakausi 2011−2014.
Vuoden 2011 eduskuntavaalien ja Perussuomalaisten vaalivoiton myötä nuorisojärjestön jäsenmäärä lähti rajuun nousuun, kun jäsenhakemuksia tuli sadoittain. Nuorisojärjestö tuplasi jäsenmääränsä muutamassa päivässä. 2010-luvun alussa myös piirijärjestöjen toteuttamat Ryhtiliike-tapaamiset alkoivat kasvaa. Vuonna 2011 Perussuomalaiset Nuoret erosi Kristillisdemokraattisten nuorten ja kokoomusnuorten kanssa Allianssista, koska he katsoivat, että Allianssista oli tullut ”jättiläismäinen suojatyöpaikkaorganisaatio, joka on hyvin etäällä nuorten arjesta”. Vuodesta 2012 lähtien puheenjohtaja Simon Elo ja pääsihteeri Simo Grönroos olivat kokopäiväisiä työntekijöitä, ja nuorisojärjestö muutti Yrjönkadun puoluetoimistolle.
Elon puheenjohtajakaudella jäsenistöstä tuli kysyntää periaateohjelman päivittämiselle, minkä vuoksi periaateohjelma päivitettiin ja laajennettiin 2012. Vuoden 2012 periaateohjelmassa järjestö ilmoitti kannattavansa muun muassa kansallismielisyyttä ja optimaalisen valuutta-alueen löytämistä Suomelle. Järjestö myös ilmoitti talouspoliittiseksi linjakseen kansallisliberalismin, alun perin Olli Immosen aloitteesta. Periaateohjelmassa säilytettiin aiemmin vakiintunut kanta, ettei Suomen tule hakea Naton täysjäsenyyttä. Vuonna 2013 julkaistiin myös "Rahvas"-aikakauslehden ensimmäinen numero. Vuonna 2013 järjestö sai uuden logon, jossa esiintyvät Kalevan Neito ja Pohjantähti. Vuonna 2014 järjestö vaati, että Suomen on järjestettävä EU- ja eurojäsenyydestä kansanäänestys vuoteen 2016 mennessä. Yhdistyksen hallintorakenne kehittyi vuonna 2014 sääntöuudistuksen myötä, kun yhdistykseen perustettiin uusi toimielin, edustajisto.
Simon Elon kaudella Perussuomalaiset Nuoret liittyi yhteistyöjärjestö European Young Conservativesin jäseneksi. Elo painotti puheenjohtajakaudellaan keskiluokan merkitystä ja puhui ”verokapinasta”, jonka avulla puolue nostetaan pääministeritasolle. Elon mukaan Perussuomalaiset Nuoret siirtyi hänen kaudellaan (2011−2014) oikealle.
Tynkkysen puheenjohtajakausi 2015−2016.
Vuoden 2014 syyskokouksessa Turussa Perussuomalaisille Nuorille valittiin uudeksi puheenjohtajaksi Sebastian Tynkkynen, joka oli aiemmin tullut tunnetuksi osallisuudestaan Big Brother -televisiosarjaan. Vuonna 2015 periaateohjelmaa päivitettiin muun muassa Nato-kannan suhteen, jonka mukaan Suomi voi kuulua puolustusliittoihin, mikäli kansallisen etu sitä edellyttää. Järjestön periaatteisiin lisättiin muun muassa myös šaria-lain vastustaminen, yksilönvapauksien kannattaminen ja kirkon ja valtion erottaminen toisistaan.
Järjestö sai laajaa näkyvyyttä, kun puheenjohtaja Tynkkynen ja varapuheenjohtaja Hernesniemi käynnistivät kansalaisaloitteen Suomen EU-kansanäänestyksen järjestämisestä. Kun aloite oli kerännyt noin 20 000 kannatusilmoitusta, pääministeri Juha Sipilä ilmoitti, ettei EU-kansanäänestystä järjestetä Suomessa. Aloite keräsi lähes 34 000 kannatusilmoitusta eikä edennyt eduskunnan käsittelyyn. Tynkkysen mukaan pääministeri Sipilän lausunto lamaannutti kannattajat.
Vuonna 2016 kohua herätti myös Perussuomalaisten Nuorten pakkoruotsia vastustava video, jossa Tynkkynen esiintyi kirkon portailla ruoskittavana. Kampanjavideo huomioitiin myös Ruotsissa, jossa sen katsottiin hyökkäävän ruotsin kieltä vastaan.
Voutilan puheenjohtajakausi 2017−2018.
Vuoden 2016 syyskokouksessa nuorisojärjestön puheenjohtajaksi vuodelle 2017 valittiin Samuli Voutila, joka oli aiemmin toiminut nuorisojärjestön varapuheenjohtajana. Järjestö esitti vuonna 2017 tavoiteohjelmassaan, että Suomen laissa tulisi turvata oikeus yksityiseen aseenomistukseen. Tavoiteohjelmassa myös toistettiin vaatimus Suomen EU-kansanäänestyksestä, joka tulisi pitää vuoteen 2020 mennessä. Toukokuussa 2017 Perussuomalaiset Nuoret erosi EYC:n jäsenyydestä.
Perussuomalaisten eduskuntaryhmästä erosivat 13. kesäkuuta 2017 muun muassa nuorisojärjestössä vaikuttaneet kansanedustajat Vesa-Matti Saarakkala, Simon Elo, Maria Lohela ja Tiina Elovaara, jotka liittyivät Uuteen vaihtoehtoon. Perussuomalaiset Nuoret ilmoitti välittömästi eduskuntaryhmän hajoamisen jälkeen samana päivänä, että nuorisojärjestö kannattaa demokraattisesti valittua puoluejohtoa.
Talvella ja keväällä 2018 Perussuomalaiset nuoret piti Vapaussota 100 -muistovuoden tapahtumia, jossa muisteltiin Suomen sisällissodan voittaneen valkoisen osapuolen muistoa. Erityisesti Helsingin Senaatintorille ehdotettu uusi patsas ja Tampereen Keskustorin nimen muuttaminen aiheutti vastustusta muissa poliittisissa nuorisojärjestöissä. Järjestö otti kantaa myös vellovaan Jäämerenrata-keskusteluun turvallisuuspoliittisesta näkökulmasta.
Puheenjohtaja Jussi Halla-aho ojensi nuorisojärjestöä keväällä 2018 esimerkiksi siitä, että ”kainalontuulettelu” ja "fasististen ja kansallissosialististen näkemysten esittäminen" vahingoittavat puoluetta ja sen tavoitteita. Tuukka Kuru erotettiin järjestöstä ja Johannes Sipola sekä Matti Haapala saivat määräaikaisen erotuksen. 
Perussuomalaisten nuorten kevätkokous otti kantaa Suomen eroamiseksi Euroopan neuvostosta sekä Euroopan ihmisoikeussopimuksesta ja poliisien harrastaman etnisen profiloinnin sallimisen puolesta. Edustajiston puheenjohtajaksi valittiin Jarmo Keto.
Kesällä 2018 järjestö aiheutti kohun ottaessaan kantaa varusmiesten kasvisruokakokeiluun. THL:n erikoistutkija Heli Kuusipalo oudoksui Perussuomalaisten nuorten väitettä soijan vaikutuksista miesten lisääntymiskykyyn. Syksyllä järjestö otti kantaa Kelan arabiankielistä puhelinpalvelua vastaan ja kansallispuistojen maksullisuudesta turisteille sekä esitti kaikkien jo hyväksyttyjen turvapaikkojen uudelleen käsittelemistä viimeisen 30 vuoden ajalta. Perussuomalaiset nuoret haluaisi käsitellä nämä hakemukset suljetuilla leireillä.
Järjestön puheenjohtaja Samuli Voutila ilmoitti 19. heinäkuuta 2018 luopuvansa tehtävästään seuraavassa syyskokouksessa.
Pohjois-Karjalan piirin puheenjohtaja ja Joensuun kaupunginvaltuutettu Asseri Kinnunen valittiin marraskuussa 2018 Voutilan seuraajaksi järjestön johtoon. "Suomen Kuvalehti" kuvaa järjestön uutta johtoa etnonationalistiseksi, ja kertoo Kinnusen kirjoittaneen, että ”suomalaisuus tulee sukujuurien ja syntyperän mukaan”.
Asseri Kinnunen voitti Kuopion syyskokouksessa 2018 vastaehdokkaansa Perussuomalaisten nuorten entisen puheenjohtajan Sebastian Tynkkysen. Syyskokous otti kantaa Karjalan palauttamisen puolesta, kaksikielisten kuntien rajan muuttamisesta, vakaviin rikoksiin syyllistyneiden ulkomaalaisten kansalaisuuden poistosta, ulkomaalaisten maanomistuksien rekisteröinneistä sekä kansalaisuuksien myöntämisen lopettamisesta seuraavan 15 vuoden ajaksi. Karjalan palautusvaatimus nostatti keskustelua myös Venäjällä ja siitä uutisoivat useat Venäjän tiedotusvälineet, muun muassa "Pravda".
Kinnusen puheenjohtajakausi 2019−.
Heti Asseri Kinnusen kauden alussa Perussuomalaiset nuoret otti kantaa kansainvälisen adoption kelatukien korotuksia vastaan. Oulun seksuaalirikoskohun aikana järjestö otti kantaa turvapaikanhakijoiden sulkemisesta ulos muusta yhteiskunnasta. Hävittäjähankintakeskustelussa järjestö toi esiin 80 ja 96 koneen mallit. Perussuomalaiset Nuoret vastustaa hoitajamitoitusta. Järjestö syytti Yle Kioskin vaalikonetta ”punavihreäksi propagandaksi” ja vaati sitä suljettavaksi sekä Yleisradiolle sisäistä selvitystä. Perussuomalaiset Nuoret vastusti ehdotettua sähköautojen hankintatukea ja vaati sen sijaan, että vanhan auton romutuspalkkiota maksettaisiin myös käytetyn auton ostajalle. Järjestö esitti hiilitullia ja kotimaisen tuotannon suosimista.
Perussuomalaisten Nuorten kevätkokous 2019 teki seitsemän julkilausumaa: järjestö vaatii, että Suomen on vastustettava lisäajan myöntämistä Brexitille, vaatii että ylioppilaskunnat eroavat Setan kannatusjäsenyyksistä, vaatii Suomen eroa Euroopan talousalueesta, Viron ottamista Pohjoismaiden neuvostoon, Suomen irtaantumista kehitysyhteistyöjärjestöistä (järjestö mainitsi nimiltä Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelma UNDP:n, Yhdistyneiden kansakuntien teollistamisjärjestö UNIDO:n, Afrikan kehityspankki AfDB:n, Aasian kehityspankki ADB:n, Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankki EBRD sekä Maailmanpankin), Suomen kaksikielisten yliopistojen säätämistä yksikielisesti suomenkielisiksi ja varusmiesten äänestysmahdollisuuden turvaamista tarjoamalla äänestysmahdollisuus varuskunnissa.
Kinnunen valittiin jatkokaudelle puheenjohtajana järjestön syyskokouksessa Riihimäellä 10. marraskuuta 2019. Hän sai 55 ääntä ja vastaehdokas Laura Jokela 45. Ensimmäiseksi varapuheenjohtajaksi valittiin Auri Siika-aho ja toiseksi varapuheenjohtajaksi Toni Jalonen. Pääsihteeriksi tehtävästä luopuneen Toni Saarisen tilalle valittiin Antti Moisander, joka voitti vastaehdokkaansa Kasper Holtarin äänin 55−44. Hallituksen jäseniksi erovuoroisten tilalle valittiin Liina Isto, Laura Jokela sekä Linus Linsén.
3. varapuheenjohtaja erosi tehtävästään maaliskuussa 2020. Hän perusteli eroaan terveydellisillä seikoilla, mutta kertoi myös saaneensa itseensä kohdistuneita antisemitistisiä ja rasistisia kommentteja jäsenistöltä ja järjestön hallitukselta.
Järjestön hajoaminen.
Perussuomalaisten johto ehdotti alkuvuodesta 2020 nuorisojärjestölleen sääntömuutosta, jonka mukaan sen äänivaltaisiksi jäseniksi pääsisivät vain puolueeseen kuuluvat. Nuorisojärjestö hylkäsi sääntömuutosehdotuksen Tampereella järjestetyssä ylimääräisessä kokouksessa helmikuun lopulla. Tämän seurauksena puolue katkaisi välit nuorisojärjestöönsä maaliskuun alussa. Huhtikuussa antamassaan haastattelussa Asseri Kinnunen kertoi, että järjestö aiotaan ajaa alas. Nuorisjojärjestö hakeutui konkurssiin. Opetus- ja kulttuuriministeriö ei ollut saanut perittyä yhdistykseltä takaisin sille jo maksettua mutta palautettavaksi määräämäänsä osaa valtionavustuksesta. 
Maaliskuussa Perussuomalaisten nuorten tilalle perustettiin puolueen uusi nuorisojärjestö Perussuomalainen Nuoriso. 
Kesäkuussa entiset Uudenmaan Perussuomalaiset nuoret perustivat Uudenmaan akseli -nimisen ryhmän. Se toimii omien sanojensa mukaan Suomen Sisun yhteydessä ja harjoittaa kansallismielistä nuorisotoimintaa, esimerkiksi liikunnan, koulutuksien ja keskustelutilaisuuksien muodossa. Ryhmä myös otti omaan käyttöönsä vanhat Uudenmaan Perussuomalaisten nuorten käyttäjätilit sosiaalisessa mediassa.
Ideologia ja kannat.
Yleiset periaatteet.
Perussuomalaisten Nuorten säännöissä järjestön aatteeksi ja tarkoitukseksi määritellään kansallismielisyys ja kansallisvaltiokeskeisyys. Aatteen ilmoitetaan pohjautuvan suomalaiskansalliseen identiteettiin ja sen vahvistamiseen. Järjestö ilmoittaa jatkavansa suomalaisuusliikkeen perintöä. Järjestön päämääräksi on määritelty edustuksellisen ja suoran demokratian kehittäminen sekä yhteiskunnallisen oikeudenmukaisuuden ja kansalaisten välisen tasa-arvon lisääminen. Järjestön tehtäväksi on säännöissä kirjattu nuorten kerääminen ”vastuulliseen, laaja-alaiseen ja tasavertaiseen yhteiskunnalliseen uudistustyöhön” ja ”tulevaisuuden rakentamiseen myös tuleville sukupolville”.
Perussuomalaisten Nuorten on periaateohjelmasta päätetään sääntöjen mukaan yhdistyksen kokouksissa. Muutokset tehdään hallituksen esityksillä, ja niiden on saatava taakseen vähintään kahden kolmasosan enemmistö annetuista äänistä tullakseen voimaan. Nykyisessä periaateohjelmassaan Perussuomalaiset Nuoret määrittelee pohjaavansa poliittisen ajattelunsa populistiseen yhteiskuntakäsitykseen ja yksilönvapauksiin. Järjestö vastustaa korruptiota ja liiallista byrokratiaa, suurpääoman mielivaltaa, ylisuuria yksiköitä, valtion ja järjestöjen mielivaltaa sekä moraalista rappiota.
Talouspolitiikka.
Perussuomalaiset Nuoret pitää parhaana taloudellisena järjestelmänä kansallisvaltioiden kautta toimivia vapaita ja toimintakykyisiä markkinoita, johon taloudellisen ja poliittisen vallan liiallinen keskittyminen tuo haitallisia piirteitä. Perussuomalaiset Nuoret haluaa, että Euroopan valtioiden velkaantuminen saadaan pysäytettyä ja sitten velkaosuus laskemaan. Verotuksessa, byrokratiassa ja sääntelyssä tulee antaa helpotuksia pienille yrityksille ja taloudellisille yksiköille verrattuna suuryrityksiin. Järjestö kutsuu talouspoliittista linjaansa kansallisliberalismiksi.
Perussuomalaiset Nuoret kannattaa yhteisvaluutta eurosta luopumista ja kansalliseen valuuttaan, markkaan, palaamista. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa muun muassa apteekkialan ja alkoholipolitiikan sääntelyn sekä VR:n monopolin purkamista. Järjestö kannattaa myös työmarkkinajärjestöjen jäsenmaksujen verovähennysoikeuden poistamista.
Järjestö kannattaa yleisradioveron lakkauttamista sekä työehtosopimusten yleissitovuuden poistamista.
Euroopan unioni ja ulkopolitiikka.
Perussuomalaiset Nuoret on EU-vastainen järjestö. Kansainvälisessä politiikassa Suomen tulisi järjestön mielestä pyrkiä olemaan mahdollisimman puolueeton, mutta ei eristäytynyt. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa vahvan instituution ja suoran kansanvaalin tukemaa presidenttiä ulkopolitiikan johtajana ja suunnannäyttäjänä. Järjestö katsoo, että Suomen voima perustuu yhteistyökykyiseen ulkopolitiikkaan ja mahdollistamaan kykyyn toimia kansainvälisenä sillanrakentajana ja erilaisten ristiriitojen sovittelijana. Aiemmin järjestö ilmoitti kannattavansa Naton rauhankumppanutta ja muuta asianmukaista yhteistyötä, mutta ei täysjäsenyyttä. Vuonna 2015 uudistetussa periaateohjelmassa linjataan, että Suomi voi kuulua puolustusliittoon, mikäli kansallinen etu sitä edellyttää. Perussuomalaiset Nuoret ei kannata valtiojohtoista kehitysapua.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa kansanäänestyksen Euroopan unionin jäsenyydestä vuoteen 2020 mennessä.
Itsehallinto ja suora demokratia.
Perussuomalaiset Nuoret vaatii laajan autonomian myöntämistä Suomen maakunnille. Järjestön mukaan maakunnilla pitää olla verotusoikeus ja lainsäädäntövalta, jotta ”maakunnat eivät olisi riippuvaisia valtion osoittamasta rahasta ja lakia säädettäisiin maakunnissa alueelliset erityisolosuhteet ja tavoitteet huomioon ottaen”. Koko Suomea koskettavat asiat järjestettäisiin jatkossakin valtakunnallisesti. Myös Perussuomalaisten Nuorten Lapin piirijärjestö on kannanotossaan vaatinut Ahvenanmaan kaltaisen autonomian myöntämistä Lapille.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa edistää suoraa demokratiaa Sveitsin mallin mukaisesti. Järjestön mielestä Suomessa tulisi ottaa käyttöön sitovat kansanäänestykset.
Maahanmuutto ja monikulttuurisuus.
Maahanmuuttopolitiikassa Perussuomalaiset Nuoret kannattaa periaatetta ”maassa maan tavalla”. Järjestön mukaan se ei ole maahanmuuttoa vastaan, vaan laadukkaan maahanmuuton puolesta. Järjestön mukaan maahanmuutossa tulee korostaa todellista työperäistä siirtolaisuutta ja pitkälti omavaraisuutta, mikä näkyy myös maahantulo-, oleskelu- ja kansalaisuusehdoissa. Järjestö vaatii, että käytössä on oltava kansalaisuus- ja kielitestit sekä pisteytysjärjestelmä. Perussuomalaiset Nuoret kokee monikulttuurisuuden vaalimisen suomalaisen ja länsimaisen kulttuurin kustannuksella lyhytnäköisenä. Minareettien rakentamisen kieltämistä tulisi järjestön mukaan harkita, sillä ”minareettien laaja rakentaminen olisi yksi askel kohti Euroopan islamisaatiota”.
Järjestön mukaan kulttuurirahoituksen tulee tukea suomalaista kulttuuria, ja monikulttuurisuutta edistävät rahoitukset tulee lakkauttaa.
Perussuomalaisten Nuorten mukaan törkeisiin rikoksiin syyllistyneille ulkomaalaisille ei tule myöntää tilapäisiä oleskelulupia. Järjestö kannattaa halal-teurastetun lihan myymisen kieltämistä Suomessa.
Vuoden 2019 Twitter-viesti.
Perussuomalaiset Nuoret julkaisi toukokuussa 2019 Twitter-viestin, jossa kehotettiin äänestämään europarlamenttivaaleissa perussuomalaisia, ”jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi tältä”. Twitter-viestin kuvassa oli kuvakaappaus Euroopan parlamentin Facebook-mainoksesta, jossa esiintyi tummaihoinen perhe tanskankielisellä "Valitse tulevaisuutesi" -sloganilla. Viestistä aiheutuneen kohun vuoksi opetus- ja kulttuuriministeriön johto kertoi harkitsevansa järjestön valtionavustuksen kohtaloa.
Yhdenvertaisuusvaltuutetun Kirsi Pimiän mukaan Perussuomalaiset Nuoret ovat kommenteillaan rikkoneet tummaihoisten suomalaisten ihmisarvoa ja mahdollisesti jopa rikkoneet etniseen alkuperään perustuvan syrjinnän kieltoa. Hänen mukaan jo kannanotto itsessään, erityisesti yhdessä siihen liitettyjen kommenttien kanssa, loi todennäköisesti tummaihoisia henkilöitä kohtaan vihamielisen, halventavan ja nöyryyttävän ilmapiirin. Pimiän mukaan ainakin osan Perussuomalaisten Nuorten johtavassa asemassa toimivien henkilöiden kantana on, että päivityksellä on tarkoitus levittää valkoisen väestön asemaa korostavaa etnonationalistista sanomaa.
Kesäkuussa 2019 kerrottiin Perussuomalaisten Nuorten menettäneen 115 000 euron avustuksensa vuodelta 2019. Avustus peruttiin nuorisolain rikkomisen takia.
Maanpuolustus ja yksityinen aseenomistus.
Perussuomalaisten Nuorten mukaan Suomen puolustusbudjetin tasoksi on määrättävä vähintään kaksi prosenttia bruttokansantuotteesta.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa säilyttää yleisen asevelvollisuuden, mutta kummallekin sukupuolelle joko aseellisena tai aseettomana kansalaispalvelumallina.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa aseen omistusoikeuden Suomen lainsäädäntöön. Aseen omistusoikeus tulee olla kaikilla täysi-ikäisillä Suomen kansalaisilla, joita ei ole tuomittu väkivaltarikoksesta ja joilla ei ole erityisiä terveydellisiä esteitä. Järjestön mukaan aseen omistusoikeus laissa luo turvaa sekä sisäisesti että ulkoisesti. Vuonna 2014 järjestö ehdotti, että suojeluasekäytännön palauttamista lainsäädäntöön harkittaisiin.
Oikeuspolitiikka.
Nuorisojärjestö ilmoittaa kannattavansa mahdollisuuksien tasa-arvoa. Järjestö tuomitsee kieleen, etniseen taustaan tai kulttuurin perustuvan positiivisen syrjinnän. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa laajaa sananvapautta ja vastustavat sananvapautta rajoittavia rikoksia, joita kutsuvat ”ajatusrikoksiksi”. Perussuomalaiset Nuoret kannattaa riippumattoman perustuslakituomioistuimen perustamista.
Muita linjauksia.
Perussuomalaiset Nuoret kannattaa valinnanvapautta kielten opiskelussa.
Järjestö kannattaa kirkon ja valtion erottamista toisistaan.
Perussuomalaiset Nuoret eivät kannata samaa sukupuolta olevien avioliittoa, vaan avioliittokäsitteestä luopumista valtion rekistereissä, ja avioliitto-käsitteen rajaamista vain uskonnollisten yhteisöjen käyttöön. Kaikista avioliitoista käytettäisiin nimitystä valtion rekistereissä nimitystä ”rekisteröity parisuhde”.
Perussuomalaiset Nuoret haluaa muuttaa ylioppilaskuntien jäsenyyden pakollisesta vapaaehtoiseksi.
Perussuomalaiset Nuoret vaatii, että vuoden 1918 tapahtumista tulisi käyttää nimitystä vapaussota. Perusteluna järjestö pitää sitä, että tuolloin armeija kukisti ”venäläiset ja heidän myötäilijänsä”. Järjestö ehdottaa myös vapaussodan muistomerkin pystyttämistä Helsingin Senaatintorille.
Hallinto.
Jäsenyys.
Perussuomalaisten Nuorten jäseneksi voivat liittyä 15 vuotta täyttäneet luonnolliset henkilöt ja oikeushenkilöt. Jäsenen ”on oltava hyvämaineinen ja rehelliseksi tunnettu” ja hänen on hyväksyttävä järjestön säännöissä määritelty aate ja tarkoitus. Jäsen ei saa kuulua muuhun puolueeseen tai olla muun puolueen nuoriso- tai opiskelijajärjestön jäsen. Varsinaisia jäseniä voivat olla alle 30-vuotiaat Suomen kansalaiset tai ulkomaalaiset, joilla on kotipaikka Suomessa. Aikuisjäseniä taas voivat olla 30–35-vuotiaat Suomen kansalaiset tai ulkomaalaiset, joiden kotipaikka on Suomessa. Varsinaisilla jäsenillä ja aikuisjäsenillä on samat oikeudet ja velvollisuudet. Lisäksi järjestöllä voi olla kannatusjäseniä, kunniajäseniä sekä piiri- ja järjestöjäseniä.
Perussuomalaisten Nuorten ja Perussuomalaiset-puolueen jäsenyydet ovat erillisiä eikä nuorisojärjestön jäsen ole automaattisesti myös puolueen jäsen. Nuorisojärjestö kuitenkin suosittelee täysi-ikäisiä jäseniään liittymään myös puolueeseen.
Yhdistyksen kokous.
Perussuomalaisilla Nuorilla on vuosittain kaksi sääntömääräistä yhdistyksen kokousta: kevät- ja syyskokous. Sääntöjen mukaan kevätkokouksessa muun muassa esitetään yhdistyksen vuosikertomus, vahvistetaan tilinpäätös ja myönnetään hallitukselle ja muille vastuuvelvollisille vastuuvapaus, valitaan edustajiston puheenjohtaja ja kokouksessa valittavat edustajiston jäsenet sekä käsitellään jäsenaloitteet. Syyskokouksessa taas sääntöjen mukaan muun muassa vahvistetaan järjestön toimintasuunnitelma, tulo- ja menoarvio sekä liittymis- ja jäsenmaksun suuruus, valitaan järjestön hallituksen puheenjohtaja, varapuheenjohtajat, pääsihteeri ja muut jäsenet sekä varajäsenet, valitaan toiminnantarkastajat tai tilintarkastajat ja käsitellään jäsenaloitteet.
Yhdistyksen kokouksissa varsinaisilla jäsenillä on jokaisella yksi ääni ja kaikilla jäsenillä on puhe- ja esitysoikeus. Jäsenillä on oikeus tehdä jäsenaloitteita, jotka käsitellään yhdistyksen kokouksessa.
Edustajisto.
Nuorisojärjestössä toimii myös vuosittain valittava edustajisto, joka käyttää ylintä valtaa yhdistyksessä kevät- ja syyskokousten välillä. Edustajistossa on piirijärjestöjen edustajia sekä kevätkokouksessa valittuja edustajia. Edustajisto valvoo hallituksen toimintaa.
Hallitus.
Yhdistyksen hallitus toimeenpanee yhdistyksen kokousten ja edustajiston päätöksiä sekä sääntömääräisiä asioita. Yhdistyksen hallitukseen kuuluu puheenjohtaja, pääsihteeri, 1−3 varapuheenjohtajaa sekä muut syyskokouksessa valitut hallituksen jäsenet.
Piirijärjestöt.
Jokaisella piirijärjestöllä on edustaja yhdistyksen edustajistossa.
Perussuomalaisten Nuorten piirit ovat:
Kansainvälinen toiminta.
Perussuomalaiset Nuoret osallistuu Nuorten Pohjoismaiden neuvoston kokouksiin sekä Demo Finlandin kansainväliseen toimintaan. Perussuomalaiset Nuoret oli vuodesta 2014 alkaen EYC:n jäsen, mutta se erosi järjestöstä vuonna 2017 turkkilaisen Oikeus ja kehitys -puolueen nuorisojärjestön vuoksi. Kuulumisesta koti- tai ulkomaiseen yhteistyöjärjestöön päättää yhdistyksen edustajisto.
Syyskuussa 2017 Perussuomalaiset Nuoret päätti liittyä Nuorten Pohjoismaiden Neuvostoon perustettavaan Vapaa Pohjola -ryhmään. Muita jäsenjärjestöjä ovat Ruotsidemokraattien nuorisojärjestö Ungsvenskarna ja Tanskan kansanpuolueen nuoret. Ryhmän agendalla ovat muun muassa tiukempi maahanmuutto- ja rajapolitiikkaa sekä vapaaehtoisen maanpuolustuksen tiivistämisen Pohjolassa.
Rahoitus.
Perussuomalaiset Nuoret saa avustuksia veikkausvoittovaroista, joista tuetaan myös ei-poliittisia nuorisojärjestöjä. Avustusten määrä verrattuna muiden puolueiden saamiin avustuksiin on herättänyt keskustelua, etenkin vuoden 2012 jälkeen, jolloin Perussuomalaiset nousi suurien puolueiden joukkoon. Vuonna 2012 nuorisojärjestö sai 15 000 euron avustuksen. Suurimman potin keräsi keskustanuoret, joka sai 670 000 euroa avustuksia. Kokoomusnuoret ja demarinuoret saivat lähes yhtä paljon. Vuonna 2013 Perussuomalaisten Nuorten avustus nousi 33% ja oli yhteensä 20 000 euroa. Puheenjohtaja Elon mukaan PS-nuorten tuki oli 3 % keskustanuorten tuesta.
Opetus- ja kulttuuriministeriö on perustellut perussuomalaisnuorilta valituksen jälkeen evättyä valtionavun korotusta järjestön monikulttuurisuuden vastaisuudella ja sillä että sen näkemykset monikulttuurisuusasioissa ovat olleet ristiriidassa nuorisolain arvopohjan kanssa. Vuonna 2014 Korkein hallinto-oikeus katsoi, ettei tämä ole hyväksyttävä syy valtionavun korotuksen epäämiselle ja palautti asian käsiteltäväksi ministeriöön. Entisen urheilu- ja kulttuuriministeri Paavo Arhinmäen mukaan taas Perussuomalaiset Nuoret on saanut osakseen positiivista erityiskohtelua, koska se nostettiin avustettavien järjestöjen listalle ennen kriteerien täyttymistä.
Vuonna 2016 nuorisojärjestön puheenjohtaja Sebastian Tynkkynen kritisoi voimakkaasti opetus- ja kulttuuriministeriön jakamia avustuksia väittäen samalla, että kokoomusnuoret antavat vääriä lukuja ministeriölle saadakseen suuremman avustuksen.
Tammikuussa 2017 Korkein hallinto-oikeus hylkäsi Perussuomalaisten Nuorten valituksen, joka koski vuoden 2015 avustusta (81 200 euroa).
Vuonna 2018 järjestö sai 115 000 euroa valtionavustusta. Vuodelta 2019 valtionavustus peruttiin, sillä Perussuomalaiset Nuoret julkaisi toukokuussa 2019 Twitter-viestin, jossa kehotettiin äänestämään europarlamenttivaaleissa perussuomalaisia, ”jotta Suomen tulevaisuus ei näyttäisi tältä”. Twitter-viestin kuvassa oli europarlamentin mainos, joka kehotti äänestämään europarlamenttivaaleissa. Mainoksessa oli tummaihoinen perhe. Viestin tekstin kirjoittanut järjestön varapuheenjohtaja Toni Jalonen piti toimintaansa harkitsemattomana ja hyvien tapojen vastaisena. Opetus- ja kulttuuriministeriö perui avustuksen nuorisolaissa mainitun monikulttuurisuuden vastustamisen takia. Järjestö jätti asiasta oikaisuvaatimuksen, jonka OKM hylkäsi. Jalonen tuomittiin vaalimainoksesta käräjäoikeudessa kiihottamisesta kansanryhmää vastaan 50 päiväsakkoon, joka hänen tuloillaan on 300 euroa.
Valtakunnalliset kokoukset.
Vuoteen 2006 saakka Perussuomalaiset Nuoret järjesti vuosikokouksia. Yhdistyksen rekisteröitymisen myötä Perussuomalaiset Nuoret on järjestänyt sääntömääräisiä kevät- ja syyskokouksia.