Tekijä V

Hyytymistekijä V (geeni "F5") on ihmisten ja monien muiden eläinten veressä oleva inaktiivinen proteiini. Se katkeaa aktiiviseksi tekijäksi Va, joka on osa veren hyytymistä. Va on kofaktori tekijä Xa -entsyymille. Nämä tuottavat solukalvojen pinnalle Xa-Va-kompleksin eli protrombinaasin. Tämä pilkkoo veren protrombiinia trombiiniksi. Trombiini tuottaa muun muassa fibrinogeeneistä verihyytymän tuottavaa fibriiniä. Tekijä V tunnetaan myös nimillä proakkeleriini ja labiili tekijä.
Geeni.
Ihmisillä tekijän V geeni on "F5". Tämä on kromosomissa 1 kohdassa 1q23. Geenin pituus on noin 80 kiloemäsparia (kbp). Siinä on 24 intronia ja 25 eksonia. mRNA:n pituus on 8 kbp ja se koodaa 2224:ää aminohappoa.
Rakenne.
Ihmisillä tekijä V on glykoproteiini, jossa on heti translaation jälkeen 2224 aminohappoa (AH). Translaation jälkeen siitä muun muassa poistuu 28 AH:n signaalisekvenssi ja tekijä glykosyloituu. Lopullisen tekijän V massa on noin 330 kDa, siinä on 2196 AH:ta ja on 6 proteiinidomeenia. Domeenien järjestys N-terminaalista C-terminaaliin on A1-A2-B-A3-C1-C2. C2-domeeni sitoo tekijän fosfolipidikalvoon.
Trombiini tai tekijä Xa aktivoivat tekijän V tekijäksi Va. Aktivaatiossa tekijän V sen aminohappojen R709, R1018 ja R1545 viereiset peptidisidokset katkeavat. Tällöin B-domeeni poistuu. Jäljelle jää raskas ketju (A1-A2) ja kevyt ketju (A3-C1-C2), jotka ovat toisissaan ei-kovalenttisesti kiinni.
Toiminta.
Ihmisillä tekijä V muodostuu pääosin maksassa, josta se vapautuu vereen. Sen pitoisuus veriplasmassa on noin 10 µg/ml ja puoliintumisaika 15 tuntia.
Veren trombiini tai tekijä Xa aktivoivat tekijän V tekijäksi Va. Xa kiinnittyy aktivoiduttuaan pian solukalvoon. Va kiinnittyy Xa:han. Yhdessä ne tuottavat Xa-Va-kompleksin eli protrombinaasin, jossa Xa on kofaktori ja Va entsyymi. Protrombinaasi pilkkoo veren protrombiinia trombiiniksi. Trombiini muun muassa pilkkoo fibrinogeeneistä verihyytymän tuottavaa fibriiniä.
Va:n inaktivoituessa aktivoitu proteiini C (APC) katkaisee aminohappojen R306, R506, R679, and R994 viereiset peptidisidokset.
Mutaatiot ja puutokset.
Ihmisillä tekijän V toiminnan heikkous sitä koodaavan mutaation takia aiheuttaa autosomaalisesti ja resessiivisesti periytyvää verenvuototautia, jota on aiemmin sanottu "Owrenin taudiksi" ja "parahemofiliaksi". Tämä ilmenee noin 1:llä ihmisellä miljoonasta. Heterotsygootit ovat usein oireettomia virheellisen geenin kantajia ja homotsygooteilla ilmenee liikaan verenvuotoon liittyviä oireita.
Tekijän V R506Q-pistemutaatiossa sen aminohapposekvenssin arginiini numero 506 on glutamiini. Tämä "tekijä V Leiden" -mutaatio tehostaa tekijän V toimintaa, joka lisää siksi veritulppariskiä. Se periytyy autosomaalisesti ja dominantisti. Mutaatio on 2–15 %:lla Euroopasta peräisin olevalla valkoihoisella ihmisellä, joista noin 1 % on homotsygootteja. Mutaatio on hyvin harvinainen muissa etnisissä ryhmissä. Heterotsygooteilla on 5–10-kertainen veritulpan riski ja homotsygooteilla 50–100-kertainen. Jopa 30 %:lla veritulppapotilaista on R506Q-mutaatio. Proteiini C:n geenissä voi olla sen toimintaa heikentävä G20210A pistemutaatio. Proteiini C hajottaa aktivoitua tekijää Va. Siksi R506Q ja G20210A yhdessä lisäävät veritulppariskiä entisestään.
Yhdistetty tekijä VIII:n ja V:n puutos eli F5F8D on harvinainen ja lähinnä autosomaalisesti ja resessiivisesti periytyvä verenvuototauti. Se ei johdu tekijän VIII tai V geenien mutaatiosta. Tautia ilmenee kaikkialla maailmassa, mutta eritoten sisäsiittoisuuden yhteydessä. Potilailla veriplasman V- ja VIII-pitoisuudet ovat 5–30 % normaalia alemmat. Potilailla ilmenee lieviä tai keskivaikeita verenvuotoja. F5F8D:tä aiheuttavat ainakin "LMAN1"- tai "MCFD2"-geenien mutaatiot. Nämä koodaavat V ja VIII kuljetukseen liittyviä proteiineja.