Antero Lehto

Antero Juhani Lehto (s. 2. huhtikuuta 1984 Tampere) on suomalainen koripalloilija, joka on edustanut BC Nokiaa vuodesta 2020 lähtien. 185-senttinen Lehto on pelipaikaltaan takamies, pääasiassa pelintekijä. Pyrinnössä Lehto on toiminut joukkueensa kapteenina. Lisäksi hän pelasi Italian pääsarjan Pallacanestro Varesessa. Lehto kuului myös Suomen maajoukkueeseen vuoden 2014 MM-kilpailuissa.
Lehto valittiin Korisliigan vuoden pelaajaksi kaudella 2013–14 ja Korisliigan vuoden puolustuspelaajaksi kaudella 2011–12. Korisliigan vuoden kehittynein pelaaja hän on ollut kausina 2003–2004 ja 2013–2014. Lehto on valittu kerran Korisliigan kuukauden pelaajaksi. Hän on voittanut kolme Suomen mestaruutta (2010, 2011 ja 2014), yhden SM-pronssin (2009), Suomen cupin 2013 ja cup-hopeaa 2009 ja 2011. Baltian liigassa Lehdon edustama Pyrintö sijoittui neljänneksi kaudella 2013–2014.
Urheilu-ura.
Uran alkuvuodet Pyrbasketissa.
Lehto syntyi Tampereella 2. huhtikuuta 1984. Hän juoksi kilpaa isänsä, joka oli juossut 60 metriä alle kahdeksan sekunnin, kanssa Tahmelan kentällä ja alkoi voittaa tämän 14-vuotiaana. Lehto harrasti lapsena muun muassa jääkiekkoa, ja hänen serkkunsa ohjasi hänet Pyrinnön koripallokouluun. Lehto kasvoi Pyrinnön juniorijoukkueissa, ja kausilla 2000–2001 ja 2001–2002 hän pelasi jo seuran edustusjoukkue Pyrbasketissa yksittäisiä otteluita, ensimmäisellä kaudellaan neljä ja toisella seitsemän. Kaudella 2002–2003 hän pelasi jo 32 ottelussa keskimääräisen peliajan kasvettua kaksinkertaiseksi, lähes 12 minuuttiin.
Kausi 2003–2004 oli Lehdon läpimurtokausi, ja hänet valittiin kauden lopuksi SM-sarjan vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi. Lehto pelasi keskimäärin yli 29 minuuttia ottelua kohden ja teki pisteitä 12,7 ottelukohtaisella keskiarvolla. Kahden pisteen heittonsa hän heitti sisään 50,9 ja kolmen pisteen heittonsa 43,5-prosenttisesti. Seuraavilla kahdella kaudella Lehdon peliaika väheni hieman muttei mainittavasti.
Korihait-kausi ja paluu Pyrintöön.
Toukokuussa 2006 Lehto teki uusikaupunkilaisen Korihaiden kanssa 1+1-vuotisen pelaajasopimuksen, jonka myötä hän pääsi pelaamaan ensimmäisen kautensa täysammattilaisena. Lehto halusi sopimuksen myötä kokea uuden ympäristön ja sai mahdollisuuden harjoitella kahdesti päivässä.
Kaudella 2006–07 Lehto ei Korihaiden silloisen päävalmentajan Ilpo Rantasen mukaan oikein sopeutunut Korihaihin. Lehto muutti Uuteenkaupunkiin, ja hänen lähipiirinsä jäi Tampereelle. Koripallo pysyi Lehdon ajatuksissa vielä vapaa-ajallakin, ja tuloksena oli Lehdon omien sanojen mukaan hänen "uransa surkein kausi". Lehdon pelin taso ailahteli, ja Korihait joutui kauden päätteeksi karsimaan liigapaikastaan Pussihukkia, Turun NMKY:tä ja FoKoPoa vastaan. Korihait voitti karsintasarjan ja pysyi Korisliigassa.
Lehto koki Korihait-kauden opettaneen hänelle paljon. Jyri Lehtosen valmennuksessa tartuttiin pieniinkin asioihin, ja Lehto sai omien sanojensa mukaan peliinsä "vähän enemmän järkeä mukaan".
Kapteeni Lehto ja Pyrinnön menestysvuodet.
Toukokuussa 2007 Lehto palasi Pyrintöön 2+1-vuotisella sopimuksella. Tämän jälkeen joukkueensa kapteenina toimiva Lehto on saavuttanut kolme Suomen mestaruutta, SM-pronssin ja Suomen cupista yhden kullan ja kaksi hopeaa. Kaudella kaudella 2011–12 hänet valittiin Korisliigan vuoden puolustuspelaajaksi. Hänen SM-sarjauransa henkilökohtainen piste-ennätyksensä, 33 pistettä, syntyi 14. helmikuuta 2009 pelatussa ottelussa Porvoon Tarmoa vastaan. Marraskuussa 2007 Lehto pelasi 200. pääsarjatason ottelunsa, ja tammikuussa 2010 vuorossa oli 300. liigaottelu.
Kesäkuussa 2011 Lehto solmi Pyrinnön kanssa 4+3-vuotisen pelaajasopimuksen. Kaudella 2013–14 Lehto pelasi uransa siihen mennessä parhaan kauden. Lehto valittiin Korisliigan kuukauden pelaajaksi lokakuussa 2013, ja huhtikuussa hän rikkoi 5 000 runkosarjapisteen rajan. Pyrintö voitti Korisliigan runkosarjan ja pelasi historian ensimmäisenä suomalaisjoukkueena Baltian liigassa, jossa sijoittui heti neljänneksi. Kauden lopuksi Pyrintö ja Lehto voittivat kolmannen Suomen mestaruutensa. Lehto palkittiin kauden lopuksi vuoden pelaajaksi ja toisen kerran, kymmenen vuoden tauon jälkeen, vuoden kehittyneimmäksi pelaajaksi.
Marraskuussa 2014 Lehto koki hänelle harvinaisen loukkaantumisen ja joutui olemaan alaraajavamman vuoksi pelaamatta parin viikon ajan. Palattuaan pelikuntoon hän saavutti historian 12. pelaajana 500 pelatun runkosarjaottelun rajan. Helmikuun lopulla Lehto oli 16,6 pisteen keskiarvollaan Pyrinnön paras pisteidentekijä ja Korisliigan paras suomalainen pistemies.
Italia.
Helmikuun 2015 lopussa, siirtorajan umpeutumisen viimeisenä päivänä, Pyrintö ilmoitti Lehdon siirtyvän loppukaudeksi Italian pääsarjan Pallacanestro Vareseen, jossa pari kautta aikaisemmin oli pelannut toinen Suomen maajoukkuetakamies Teemu Rannikko. Siirto täytti Lehdon unelman kokeilla pelaamista ammattilaisena ulkomailla. Lehdon voimassa oleva sopimus Pyrinnön kanssa jatkui kesäkuusta 2015 eteenpäin. Ensimmäisessä ottelussaan Serie A:ssa Lehto pelasi 12 minuuttia ja teki viisi pistettä.
Lehto koki kehittyneensä pelaajana Italian-aikanaan mutta oli tyytymätön saamaansa peliaikaan, jota meni muun muassa hyvän loppukauden pelanneelle Eric Maynorille. Suomeen palattuaan Lehto palautteli itseään rasituksesta muutaman viikon ajan ja aloitti valmistautumisen maajoukkueleireille tavoitteenaan loppukesän EM-kilpailut ja mahdollinen jatko ulkomailla.
Marraskuussa 2018 Lehto loukkasi jalkansa runkosarjaottelun alkuverryttelyssä ja joutui toipumaan vammastaan vuodenvaihteen yli.
Marraskuussa 2019 Lehto teki Korisliigan historian kolmantena pelaajana runkosarjassa tuhannennen kolmen pisteen korinsa. Kesällä 2020 hän teki pelaajasopimuksen BC Nokian kanssa.
Maajoukkue.
Lehto edusti Suomea 20 A-nuorten ja yhdessä alle 20-vuotiaiden maaottelussa.
Lehdon hyvät otteet kaudella 2013–14 nostivat hänet 30-vuotiaana ensimmäistä kertaa myös Suomen maajoukkuerinkiin. Hän teki ensiesiintymisensä maajoukkueessa 27. heinäkuuta 2014 harjoitusottelussa Saksaa vastaan. Lehto pelasi ottelussa viisi ja puoli minuuttia ilman pisteitä. Hän pelasi pisteittä myös seuraavassa maaottelussa Liettuaa vastaan, mutta kesän kolmannessa harjoitusottelussa Australiaa vastaan Lehto oli Suomen paras pisteidentekijä 18 pisteellään, ja seuraavassa maaottelussa Liettuaa vastaan vieraskentällä syntyi kymmenen pistettä. Lehto valittiin Suomen kokoonpanoon Espanjan MM-kilpailuihin, missä hän pääsi kentälle otteluissa Yhdysvaltoja, Ukrainaa ja Uutta-Seelantia vastaan. Lehto valittiin myös vuoden 2015 EM-kilpailujen ehdokasryhmään, mutta hän ei mahtunut lopulliseen kisaryhmään ja jäi Suomeen varamieheksi.
Lehdon rooli maajoukkueessa on ollut melko pieni ja seurajoukkueuralta poikkeava. Hän pelasi vuonna 2014 kolmantena pelintekijänä Petteri Koposen ja Teemu Rannikon jälkeen. Lehdon rooli on tuoda kentälle energiaa etenkin puolustuspäässä.
Pelityyli.
Lehto on pelipaikallaan Korisliigan parhaimmistoa. Hänet tunnetaan lähtönopeudeltaan hyvänä pelaajana ja näin ollen vaikeana puolustettavana. Lehto on ansioitunut myös intensiivisenä puolustajana, mistä hänet palkittiin Korisliigan vuoden puolustuspelaajan palkinnolla kauden 2011–2012 päätteeksi. Puolustaessaan Lehto pysyy oman miehensä edessä. Hyökkäyksessä Lehto ajaa mielellään korin alle mutta on myös hyvä kolmen pisteen heittäjä. Erään arvion mukaan Lehto tekee pallonriistoja kelvollisesti, mutta hänen syöttö–menetyssuhteessaan olisi avausviisikon pelintekijäksi parantamisen varaa.
Yksityiselämä.
Lehto oli ennen Pyrinnön ammattilaissopimustaan kuusi vuotta osa-aikaisesti töissä urheiluvälinemyyjänä, ja hänen koripalloharjoituksensa painottuivat ilta-aikaan. Europelien vuoksi lisääntyneen ottelumäärän ja perheenlisäyksen takia Lehdon elämä alkoi käydä hankalaksi. Pyrintö tarjosi koripallossa kehittymishaluiselle Lehdolle ammattilaismahdollisuutta, ja kaudesta 2013–2014 alkaen hänen on sovittu pelaavan kolme kautta täysammattilaisena. Lehdon perheeseen kuuluvat vaimo Noora Lehto ja vuonna 2013 syntynyt Lotta-tytär. He asuvat Tahmelan kaupunginosassa. Nuorena Lehto opiskeli musiikkiluokalla, ja hän soittaa joskus pianoa. Vapaa-ajallaan Lehto seuraa kaikenlaista urheilua, ja kesäisin hän pelaa tennistä.