Tapio Puolimatka

Timo Tapio Puolimatka (s. 18. huhtikuuta 1953 Alastaro) on suomalainen filosofi ja kasvatustieteilijä sekä kristillisdemokraattinen poliitikko, joka on toiminut kasvatuksen teorian ja tradition professorina Jyväskylän yliopistossa. Puolimatka on Jyväskylän kaupunginvaltuutettu ja Keski-Suomen hyvinvointialueen aluevaltuutettu.
Puolimatka on käsitellyt teoksissaan kasvatuksen, uskonnon ja tieteen aiheita filosofisesta näkökulmasta, ja hän on arvostellut evoluutioteorian ateistista tulkintaa. Puolimatka on kirjoittanut lukuisia mielipidekirjoituksia avioliittoon, sukupuolioppiin, transsukupuolisten oikeuksiin ja poliittiseen korrektiuteen liittyen muun muassa eri kristillisille medioille, paikallislehtiin ja oikeistokonservatiiviseen vastamedia "Oikeaan Mediaan". Puolimatka pitää esimerkiksi lapsille annettavia sukupuolenkorjaushoitoja ongelmallisina, koska lapsi ei ole henkisesti vielä valmis päättämään tällaisista asioista. Monia hänen näkemyksiään pidetään useilla tahoilla kiistanalaisina.
Elämä ja ura.
Puolimatka valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1986 pääaineenaan uskontotiede. Vuonna 1989 hän väitteli valtiotieteen käytännöllisessä filosofiassa. Vuonna 1993 hänet nimitettiin käytännöllisen filosofian dosentiksi Helsingin yliopistoon erikoistumisaloinaan etiikka, yhteiskuntafilosofia ja kasvatusfilosofia. Vuonna 1996 hän suoritti kasvatustieteen tohtorin tutkinnon. Puolimatka nimitettiin dosentiksi myös sosiaalipedagogiikasta Kuopion yliopistoon ja kasvatustieteestä Tampereen yliopistoon vuonna 2002. Hän on toiminut eri tehtävisdä Suomessa yliopiston tutkijana, assistenttina, yliassistenttina, lehtorina ja professorina. Lisäksi hän on toiminut tutkijana Israelissa (1983–1989) ja Yhdysvalloissa (1995–1998).
Puolimatkalla on vaimo Mia ja neljä poikaa, joista kaksi on syntynyt Puolimatkan ensimmäisestä avioliitosta. Jyväskylässä asuva Puolimatka on ilmoittanut olevansa vakaumuksellinen kristitty. Hän on kertonut aloittaneensa filosofian opinnot, koska halusi ”varmistua totuudesta tutustumalla parhaimpiin kristinuskon vastaisiin argumentteihin”. Hänen mukaansa näiden perustelujen heikkouksiin tutustuminen on syventänyt hänen kristillistä vakaumustaan. Puolimatka on kertonut vastustavansa aborttia ja eutanasiaa, sillä ne luovat hänen mukaansa "vammaisille ja vanhuksille paineen tapattaa itsensä". 
Puolimatka oli ehdolla Keski-Suomen vaalipiirissä vuoden 2019 eduskuntavaaleissa Kristillisdemokraattien listalla. Puolimatkan mukaan hänet sai lähtemään ehdokkaaksi se, että hän koki lapsien oikeuksien olevan uhattuna. Puolimatkan näkemyksen mukaan nykyinen seksuaalikasvatus altistamaa nuoria seksuaaliselle hyväksikäytölle, koska se perustuu hänen mukaansa lähtökohtaan, jonka mukaan kaikki seksuaaliset elämäntavat ovat samanarvoisia. Seksuaalikasvatus pitäisi Puolimatkan mielestä muuttaa avioliitto- ja perhekasvatukseksi, mikä hänen mukaansa suojelisi lasta ja kehittäisi valmiuksia, joita hän tarvitsee avioliitossa. Puolimatka on myös esittänyt, että sananvapaus on uhattuna Suomessa. Hän sai vuoden 2019 vaaleissa1 956 ääntä, mikä ei riittänyt läpimenoon.
Tutkimus.
Etiikka.
Tutkimuksissaan etiikan perusteista Puolimatka puolustaa moraalista realismia, jonka mukaan on olemassa yleispäteviä moraalisia totuuksia, joista ihmisen on mahdollista saada tietoa välittömän kokemuksen pohjalta. Hänen mukaansa on olemassa perustavia moraalitotuuksia, joita ihmisen on mahdotonta olla tietämättä. Tätä aihetta käsittelevät Puolimatkan väitöskirja käytännöllisessä filosofiassa "Moral Realism and Justification" sekä artikkelit ”Moraalirealismi ja sen oikeaksi todistaminen” ja ”Moral Realism and the Standards of Justification”. Samaa aihetta hän käsittelee luonnonoikeuden näkökulmasta artikkelissa "J. Budziszewskin elämä ja ajattelu" J. Budziszewskin kirjan "Tätä emme voi olla tietämättä" (2011) suomennoksen johdannossa.
Kasvatus ja demokratia.
Kasvatustieteen väitöskirjassaan "Democracy and Education: The Critical Citizen as an Educational Aim" (1995) Puolimatka kysyy, millä tavalla kasvatetaan kansalaisia demokraattiseen yhteiskuntaan. Puolimatka erittelee erilaisia demokratiakäsityksiä ja niille ominaisia suhtautumistapoja arvoihin, arvokasvatukseen, sivistykseen ja kriittisyyteen. Kasvatuksen yksi tärkeä tehtävä on valmistaa kansalaisia demokraattiseen yhteiskuntaan. Tämä edellyttää eettistä kasvatusta, koska kansalaisuudessa on moraalisia ulottuvuuksia. Lisäksi demokraattinen kansalaisuus edellytää itsenäisen kriittisen arviointikyvyn kehittymistä, koska ainoastaan kriittiset kansalaiset luovat perustan aidolle kansanvallalle. 
Opetus ja sen vääristymät.
Yksi Puolimatkan pohdinnan kohteista on kysymys, kuinka aito opetus voidaan erottaa sen vääristymistä, erityisesti indoktrinaatiosta ja propagandasta.
Kasvattajan auktoriteetti ja kasvavan autonomia.
Kasvatus- ja opetustilanteiden ohjaamiseen liittyy kysymys kasvattajan ja opettajan auktoriteetista. Puolimatka erottaa tässä suhteessa kasvattajan ohjaavan auktoriteetin ja hänen tiedollisen auktoriteettinsa. Hän pohtii molempien auktoriteetin muotojen teoreettisia perusteluja ja niitä vastaan esitettyjä argumentteja.
Kasvatus ja pluralistinen yhteiskunta.
Yksi osa Puolimatkan tutkimusta kohdistuu yhteiskuntalohkojen autonomian teoreettisten perusteiden selvittämiseen. Hänen mukaansa kasvatustieteellisessä keskustelussa tätä aihetta käsittelevää tutkimusta lähestytään käyttämällä sellaisia käsitteitä kuin rakenteellinen pluralismi tai yhteiskuntalohkojen pluralismi ("spherical pluralism"). Yhteiskuntalohkojen autonomialla on konkreettisia seuraamuksia koulun ja valtion suhteille. Rakenteellisen pluralismin mukaan kouluilla ja muilla kasvatusinstituutioilla pitäisi olla suhteellinen itsenäisyys. Yhteiskuntalohkojen eriytyminen itsenäisesti toimiviksi laitoksiksi on hänen mukaansa edellytys kilpailevien näkemysten ja tutkimusohjelmien kehittämiselle, jotka puolestaan tarjoavat edellytyksiä kriittiselle opetukselle. Puolimatka katsoo, että koulujen suhteellinen itsenäisyys valtiosta edistäisi vähemmistökulttuureja ja estäisi niitä tulemasta valtakulttuurin nielaisemiksi. Vähemmistökulttuurien ominaisluonteen säilyttäminen on tärkeä osa yhteiskunnallisen moniarvoisuuden säilyttämistä. Täten rakenteellisen moniarvoisuuden teoreettisen perustan hahmottaminen palvelee tärkeää tehtävää kasvatuksen autonomian näkökulmasta.
Kasvatus persoonallisuuden monipuolisena kehityksenä.
Puolimatkan kirjoitusten teemana on ollut kysymys kasvatuksesta pyrkimyksenä kasvavan persoonallisuuden monipuoliseen kehittämiseen. Yleissivistävälle kasvatukselle on ominaista pyrkimys laajentaa oppilaan näkökenttää ja hänen kehityksellisiä mahdollisuuksiaan. Tähän liittyvät Puolimatkan tutkimukset yleissivistävästä kasvatuksesta sekä sen osana kasvatuksen liittymäkohdat elämän tarkoituksen käsitteeseen sekä kysymys uskonnonopetuksesta. Tähän liittyvät myös kysymykset ihmisen kuolevaisuudesta ja sen tarjoamista näkökohdista.
Konstruktivismi.
Seuraava vaihe Puolimatkan tutkimustyössä kohdistuu konstruktivismiin kasvatustieteessä. Puolimatka analysoi konstruktivismia teoriana oppimisesta, tiedosta ja opetuksesta, pohtii käsitteen eri merkityksiä ja niiden opetuksellisia sovelluksia sekä vertaa konstruktivismia opetuksen ja oppimisen teorian toiseen valtasuuntaukseen, realismiin.
Kasvatuksen tunneperusta.
Puolimatka on analysoinut filosofisten tunneteorioiden merkitystä kasvatukselle. Hän keskittyy erityisesti kognitiivisiin tunneteorioihin ja näkemykseen, jonka mukaan tunteiden välityksellä on mahdollista saada arvotietoa. Hän pohtii sitä, millä tavalla tunteet vaikuttavat ajatteluun ja oppimiseen ja millä tavalla tunteita voidaan kehittää niin, että ne muodostavat pohjan älyllisille ja moraalisille hyveille.. 
Yleistajuiset teokset.
Länsimaisen sivistyksen ja tieteen juuret.
Puolimatka on kirjoittanut länsimaisen sivistyksen ja erityisesti länsimaisen tieteen juurista teoksissa "Usko, tieto ja myytit" (Tammi 2005), "Usko, tiede ja Raamattu" (Uusi Tie 2007), "Usko tiede ja evoluutio" (Uusi Tie 2008). Hän analysoi tieteenfilosofisten, tieteenteoreettisten ja uskonnonfilosofisten käsitysten juuria ja arvioi niiden pätevyyttä. Ensimmäisessä teoksessa hän esittää muun muassa seuraavia kysymyksiä: Ovatko usko ja tieto toistensa vastakohtia? Onko tiede todistanut, ettei Jumalaa ole olemassa? Millaisiin myytteihin moderni ihminen uskoo? Trilogian toinen osa käsittelee kysymystä sanallisen ilmoituksen mahdollisuudesta. Voiko ihminen kriittisesti avoimella tavalla vakuuttua älyllisesti siitä, että jokin tekstikokoelma on Jumalan ilmoitusta? Kolmannessa teoksessa hän pohtii mm. kysymystä tieteen rajoista ja tieteellisen tutkimuksen ennakko-oletuksista. 
Heteronormatiivisen perheen puolustaminen.
Puolimatka on kirjoittanut useita pamfletteja, joissa puolustaa heteronormatiivista perhettä ja seksin rajoittamista avioliittoon ja vastustaa mm. aborttioikeutta, ehkäisyä ja seksuaalivähemmistöille myönnettyjä ja vaadittuja tasa-arvoisia oikeuksia: "Lapsen ihmisoikeus: oikeus isään ja äitiin" (Suunta-kirjat 2014), "Yhteiskuntakoe lapsilla?" (Kuva ja Sana 2016), "Seksuaalivallankumous – perheen ja kulttuurin romahdus" (Perussanoma 2017) ja "Saanko luvan sanoa" (Perussanoma 2020).
Arvostelu.
Puolimatkan kirja "Usko, tiede ja evoluutio" sai ensimmäisen sijan vuoden 2008 kristillinen kirja -kilpailun yleisöäänestyksessä. Vuonna 2007 Puolimatkan kirja "Usko, tiede ja Raamattu" sijoittui "Vuoden kristillinen kirja" -yleisöäänestyksessä toiseksi. Skepsis ry antoi vuoden 2008 Huuhaa-palkinnon Kustannus Oy Uusi Tielle Tapio Puolimatkan kirjojen "Usko, tiede ja Raamattu" ja "Usko, tiede ja evoluutio" julkaisusta. Skepsis katsoi kirjojen tarkoitukseksi luomisopin tuomisen kouluopetukseen ja ilmaisi olevansa huolissaan kasvatustieteen puolesta, kun alan professori esittää tällaista.
Puolimatka analysoi Skepsiksen lausumaa kirjassaan "Tiedekeskustelun avoimuuskoe" (2010). Hän katsoo Skepsiksen rikkovan useita tieteellisen keskustelun periaatteita: (1) Skepsis hyökkää henkilöä eikä väitettä vastaan, (2) ohittaa vastustajan väitteen luomalla siitä irvikuvan, (3) luo väärän vastakkainasettelun. Puolimatka arvosteli lehtihaastattelussa sitä, että Skepsiksen lausumassa ei käsitellä hänen esittämiään argumentteja, vaan spekuloidaan kirjoittamisen motiiveilla. Hän piti kuitenkin myönteisenä sitä, että ateistit ovat kiinnostuneita hänen kirjoistaan. Puolimatka vastasi esitettyyn kritiikkiin Teologisen Aikakauskirjan artikkelissa "Evoluutiokeskustelun käsitteellisiä epäselvyyksiä". 
Professori Esko Valtaoja sanoi lehden haastattelussa, että palkinto meni oikeaan kohteeseen. Puolimatka kirjoitti vastineen Skepsiksen palkintoon "Kotimaa"-lehden verkkokeskustelussa. Puolimatka arvostelee vastineessaan Valtaojaa siitä, ettei tämä onnistu lausunnossaan tuomaan esille yhtään väitettä, jota Puolimatka olisi kirjoissaan puolustanut. Puolimatka kommentoi palkintoa "Ristin Voitto" -lehdessä: ”Huuhaa-palkinto on keveämpää, osittain huumorilla höystettyä irvailua. Sana ”huuhaa” on voimakasta tunneviestintää, joka oikeuttaa tietyn maailmankatsomuksen hylkäämistä ilman järkiperusteluja. Olen kuitenkin iloinen, että ateistit kiinnittävät huomiota kirjoihini.”
Ylen toimittaja Antti Seppälä ihmetteli näkökulma-blogissaan 17.11.2014, ettei Jyväskylän yliopisto ollut puuttunut Tapio Puolimatkan kirjoitteluun avioliittolainsäädännöstä. Jyväskylän yliopisto julkaisikin samana päivänä tiedotteen, jossa se korostaa etteivät työntekijöiden ilmaisut edusta yliopiston kantaa. "Kansan Uutiset" -verkkolehdessä Jarkko Mänttäri tulkitsi Jyväskylän yliopiston kannanoton olleen suunnattu Puolimatkaa vastaan. Puolimatka kritisoi Mänttäriä ja Seppälää sensuurihakuisuudesta Uuden Suomen blogissansa "Tarvitaanko demokratiassa ajatuspoliiseja?" Puolimatka kirjoittaa: "Tässä yhteydessä herää kysymys: onko tarkoituksena sensuroida olennaista tietoa lain lapsivaikutuksista sallimalla vain yhden keskustelun osapuolen esiintyä alan asiantuntijana?"
Puolimatkan opettaja filosofian professori Timo Airaksinen kirjoittaa Puolimatkan päätyneen Jyväskylän yliopistoon "kasvatustieteen professoriksi ja tiedekunnan kiusankappaleeksi", ja että "hänen äärikonservatiiviset teologiset näkemyksensä ovat olleet vastatuulessa. Sellaista tuuleen huutamista ne ovat."
Setan rottapalkinto.
Seta antoi vuoden 2015 kunniarotta-antipalkinnon Puolimatkalle. Perusteluna oli, että hän Jyväskylän yliopiston kasvatuksen teorian ja tradition professorina on julkisuudessa ottanut voimakkaasti kantaa tasa-arvoista avioliittolakia vastaan ja on henkilökohtaista agendaansa ajaessaan käyttänyt toistuvasti tieteellistä auktoriteettiaan ja asemaansa yliopiston professorina. 
Puolimatka vastasi Setalle Uuden Suomen blogissansa otsikolla "Mitä Seta voisi oppia Skepsikseltä?" Siinä Puolimatka toteaa, että seksuaalisen tasa-arvoisuuden yhdistyksen luulisi olevan kiinnostunut lasten tasa-arvoisesta oikeudesta kehittää omaa seksuaalista identiteettiään kasvamalla perheessä biologisen isänsä ja äitinsä kanssa. Tällöin lapsella olisi samaa sukupuolta oleva samaistumiskohde ja vastakkaista sukupuolta oleva vastapooli. "Sen sijaan Setan agendana näyttäisi olevan tehdä lasten identiteettioikeuksia koskevasta keskustelusta tabu", Puolimatka kirjoittaa ja jatkaa: "Setan vastustajilleen antama kunniarotta-antipalkinto tuo mieleen totalitaaristen liikkeiden tavan kuvata vastustajansa ihmisinä, jotka ovat vajonneet eläinten tasolle".
Jyväskylän yliopiston esiselvitys.
Jyväskylän yliopisto käynnisti 22.12.2014 Setan entisen hallituksen jäsenen Joonas Mattssonin pyynnöstä esiselvityksen Puolimatkan eduskunnan lakivaliokunnalle kirjoittaman asiantuntijalausunnon lähdeviitteiden käytöstä. Tutkimuspyynnön ensimmäisessä vaiheessa Mattsson viittasi Lilja Tammisen aihetta käsittelevään blogiin. Toisessa vaiheessa Mattson esitti joitakin kriittisiä huomioita. Jyväskylän yliopiston rehtori Matti Manninen teki asiasta päätöksen 4.3.2015. Päätöksessään hän toteaa: "Rehtori on perehtynyt osapuolten asaissa esittämään argumentaatioon ja katsoo selvitetyksi, ettei Puolimatka ole käyttänyt lähdeviitteitä hyvän tieteellisen käytännön vastaisesti. – – Puolimatkan asiantuntijalausunto ei siten anna vääristynyttä kuvaa käytettyjen lähteiden havaintoihin perustuvista tutkimustuloksista. Myös lähteiden käyttö on ollut perusteltua asiantuntijalausunnon viitekehys huomioiden. – – Tutkintapyynnön kohteena on ollut selvittää myös onko Puolimatka ohittanut johtopäätöksiään tukemattoman tutkimuksen asiantuntijalausuntoa antaessaan. Rehtori on perehtynyt osapuolten vastineisiin ja katsoo selvitetyksi, ettei Puolimatka asiantuntijalausunnossaan ole syyllistynyt johtopäätöksiään tukemattoman tutkimuksen ohittamiseen eikä ole siten syyllistynyt tulosten valikointiin liittyvään vilppiin ja siten jättänyt antamatta muiden tutkijoiden saavutuksille niille kuuluvaa arvoa."
Eva Biaudet'n kritiikki.
Lakivaliokunnan varapuheenjohtaja Eva Biaudet kritisoi Puolimatkaa Aito avioliitto -kansalaisaloitteen julkisessa kuulemisessa 27.10.2016, jossa Puolimatka toimi eduskunnan kutsumana asiantuntijana. Biaudet kyseenalaisti Puolimatkan asiantuntijuuden. Puolimatka vastasi tähän, että hänen aiemmasta asiantuntijalausunnostaan tehty valitus todettiin aiheettomaksi ja Jyväskylän yliopiston rehtori totesi, että se oli tehty lähdeviitteineen hyvien tieteellisten käytäntöjen mukaisesti.
Kohu homofobiseksi syytetystä kirjoituksesta.
Elokuussa 2018 nousi kohu Puolimatkan kirjoittamasta mielipidekirjoituksesta "Kampanja pedofilian laillistamiseksi", joka julkaistiin "Oikea Media" -verkkojulkaisun vieraskynäpalstalla 27. heinäkuuta 2018. Keskustelua herätti erityisesti kohta, jossa hän kirjoitti joidenkin tutkijoiden esittäneen, että "mielikuvat seksuaalisen suuntautumisen synnynnäisyydestä ja muuttumattomuudesta luovat perustan myös kampanjalle pedofiilien seksuaalioikeuksien puolustamiseksi". Jyväskylän yliopiston ylioppilaskunta JYY kirjoitti Twitterissä 1. elokuuta, ettei se hyväksy kirjoitusta ja vaati yliopistolta konkreettisia toimia, joilla "turvataan kasvatustieteiden ja psykologian tiedekunnan tasa-arvoinen ja turvallinen opiskeluympäristö". Myöhemmin yliopiston rehtori Keijo Hämäläinen vastasi, että Puolimatkan kirjoitus ei edusta yliopiston arvoja eikä linjaa ja lupasi samalla, että yliopisto ryhtyy "konkreettisiin toimenpiteisiin". Puolimatka kirjoitti Hämäläisen toiminnasta hallintokantelun Jyväskylän yliopiston hallitukselle, jossa hän väittää, että "prosessia on viety eteenpäin tavalla joka vakavasti loukkaa oikeusturvaani yliopiston työntekijänä ja kansalaisena. Viittaan Suomen perustuslain pykäliin, jotka turvaavat sananvapauden ja korkeimman opetuksen ja tutkimuksen vapauden." Hämäläinen kirjoitti puolestaan vastineen Puolimatkan kanteluun, jossa hän katsoo, että "Jyväskylän yliopiston rehtorilla on oikeus ja suoranainen velvollisuus osallistua niin Jyväskylän yliopistoa koskevaan kuin myös yleiseen yhteiskunnalliseen keskusteluun.". Puolimatka kirjoitti lausuman Hämäläisen vastineesta, jossa hän kirjoittaa: "Irtisanoutuessaan kirjoituksesta rehtori on yliopiston puolesta sitonut yliopiston linjan yhteen tietynsuuntaiseen ideologiseen näkemykseen. Asettuessaan tukemaan yhtä poliittista ja maailmankatsomuksellista ryhmää, hän loukkaa toista. Lisäksi hän viestii, että väärää kantaa edustavien työntekijöiden oikeusturvaa ei kunnioiteta.". Jyväskylän yliopiston hallitus päätti 4. syyskuuta 2018, ettei rehtori ylittänyt toimivaltaansa.
Äärioikeistolaiseen blogiin viittaminen.
Eksegetiikan professori Petri Luomanen väittää "Vartija"-lehden kirjoituksessaan Puolimatkan vääristelleen alkuperäislähteitä ja käyttäneen myös äärioikeistolaista blogia tieteellisenä analyysinä. Puolimatka torjuu vastineessaan osan kritiikistä ja arvosteli Luomasta "asian vierestä puhumisesta".
Blogin poistaminen Seurakuntalainen.fi-sivustolta.
Syyskuussa 2021 Seurakuntalainen.fi-sivusto poisti Puolimatkan blogiosion sivustoltaan koronarokotevastaisten kirjoitusten ja Puolimatkan saamaansa palautteeseen reagoinnin takia. Päätoimittaja Savelan mukaan kirjoitukset sisälsivät paikkansapitämättömiä lääketieteellisiä väitteitä. Omassa blogissaan Puolimatka vastasi esittämällä, että virallisen koronakertomuksen kyseenalaistamista ei sallita, että toisin ajattelevat vaiennetaan, että Jumalan antama luonnollinen immuunijärjestelmä pyritään korvaamaan keinotekoisella immuunijärjestelmällä ja että koronapassi murentaa ihmisoikeuksia. Hän myös esittelee Vera Sharavin näkemystä, että nykytilanne muistuttaa natsi-Saksaa.
Politiikka.
Vuoden 2021 kuntavaaleissa Puolimatka tuli valituksi kristillisdemokraattien edustajana Jyväskylän valtuustoon 725 äänellä.
Teoksia.
Suomennoksia