Alfred Dreyfus

Alfred Dreyfus (; 9. lokakuuta 1859 Mulhouse – 12. heinäkuuta 1935 Pariisi) oli ranskalainen juutalainen upseeri, joka tuli tunnetuksi niin sanotusta Dreyfusin tapauksesta. Dreyfus tuomittiin vuonna 1894 syyttömänä. Syytteessä hänen väitettiin paljastaneen saksalaisille sotasalaisuuksia. Tuomio oli elinkautinen vankeus Kouroun kaupungin edustalla olevalla Pirunsaarella. Dreyfus menetti myös sotilasarvonsa, mikä oli tuohon aikaan normaali tuomioon kuuluva lisärangaistus. 
Tausta.
Dreyfus oli varakkaan juutalaisen tekstiilitehtailijan poika. Kun Saksa valtasi Dreyfusien kotiseudun Alsace-Lorrainen vuonna 1872, perhe muutti Pariisiin. 1880-luvulla Alfred lähti sotilasuralle. Hän oli ylennyt vuonna 1889 kapteeniksi, ja hänet sijoitettiin myöhemmin Ranskan sotaministeriöön.
Yhdysvaltalaiset näyttelijät Richard Dreyfuss ja Julia Louis-Dreyfus ovat kertoneet, että suvun perimätiedon mukaan he olisivat sukua Alfred Dreyfusille. Väitettä ei ole kuitenkaan osoitettu todeksi.
Syytteet ja oikeudenkäynti.
Dreyfusiä syytettiin 1894 sotilassalaisuuksien myymisestä saksalaisille. Hänet pidätettiin 15. lokakuuta, tuomittiin 22. joulukuuta elinkautiseen ja lähetettiin Pirunsaaren rangaistussiirtolaan Ranskan Guayanan edustalle. Tuomiota pidettiin alkujaan varsin oikeutettuna, ja kansa uskoi juutalaisen Dreyfusin syyllistyneen rikokseen. Antisemitistiset toimijat pitivät esillä Dreyfusin tapausta tyypillisenä juutalaisena epäuskollisuutena. Lisäksi Dreyfus oli kotoisin Saksalle menetetystä Alsacesta ja osasi saksan kieltä.
Vuonna 1896 todisteet alkoivat Dreyfusin sijaan viitata Ferdinand Walsin Esterházyyn. Everstiluutnantti Marie-Georges Picquart havaitsi, että Dreyfusin syylliseksi osoittanut kirje oli kirjoitettu Esterházyn käsialalla. Dreyfus alkoi saada pian tukijoita, kuten journalisti Joseph Reinachin, tulevan pääministerin Georges Clemenceaun ja senaattori Auguste Scheurer-Kestnerin.
Esterházy ja majuri Hubert-Joseph Henry alkoivat vaikeuttaa tapauksen tutkimista, ja Esterházy keksi lisää todisteita ja alkoi levittää erilaisia huhuja. Esterhazy vapautettiin sotatuomioistuimessa syytteistä. Tämä herätti kirjailija Émile Zolan kirjoittamaan avoimen kirjeen otsikolla ”J’accuse”, joka julkaistiin 13. tammikuuta 1898 "L’Aurore"-lehden etusivulla. Zola syytti kirjeessä armeijaa Dreyfusin virheellisen tuomion peittelystä. Kirje levisi nopeasti, sillä lehteä oli iltaan mennessä myyty jo 200 000 kappaletta. Zola sai kirjeestä vuoden vankeustuomion herjauksesta.
Maineen palautus ja viimeiset vuodet.
Hubert-Joseph Henry tunnusti 1898 väärentäneensä todisteita, ja näin avautui mahdollisuus uudelle oikeusjutulle. Dreyfus tuotiin vuonna 1899 takaisin Ranskaan, ja Rennesissä oikeusistuin piti häntä edelleen syyllisenä. Presidentti Émile Loubet kuitenkin armahti Dreyfusin. Dreyfus vapautettiin kaikista syytteistä 12. heinäkuuta 1906 ja hänelle palautettiin entinen sotilasarvo. Hän palveli lyhyen aikaa armeijassa, ja hänet ylennettiin majuriksi ennen kuin hän siirtyi reserviin vuonna 1908. Ensimmäisen maailmansodan aikana Dreyfus kutsuttiin takaisin palvelukseen. Hän palveli aluksi tykistöosaston yleisesikunnassa ja sen jälkeen 168. divisioonan tykistövarikon komentajana. Dreyfus ylennettiin reservin everstiluutnantiksi syyskuussa 1918. Sodan jälkeen hän vetäytyi julkisuudesta. Alfred Dreyfus kuoli 12. heinäkuuta 1935. Hänet on haudattu Pariisin Montparnassen hautausmaalle.
Kunnianosoituksia.
Ranskan kansalliskokous ylensi hänet kesäkuussa 2025 prikaatikenraaliksi. Päätös oli yksimielinen ja sen katsottiin olevan symbolinen ele antisemitismia vastaan.
Dreyfusin mukaan on nimetty asteroidi 6317 Dreyfus.