Suomen Pesäpalloliitto

Suomen Pesäpalloliitto PPL ry (lyh. PPL) on suomalaisen pesäpallon korkein järjestö. Pesäpalloliiton puheenjohtajana toimii Ari Mononen ja toiminnanjohtajana Miika Rantatorikka.
Suomen Pesäpalloliiton 150 jäsenseurassa oli 18192 pelaaja- tai tuomarilisenssin lunastanutta henkilöä kaudella 2019. Pesäpalloa harrastaa Suomen Gallupin tutkimusten mukaan noin 30 000 suomalaista. Sääntöjen mukaan Pesäpalloliiton jäseniksi voivat kuulua pesäpalloa, baseballia tai softballia harrastavat tai toimintoja edistävät rekisteröidyt yhdistykset.
Pesäpalloliiton perustava kokous pidettiin Helsingissä 10.10.1931. Suomen Baseball- ja Softball-liitto sulautui jaostoksi Suomen Pesäpalloliiton alaisuuteen vuoden 2013 alusta lähtien.
Ensimmäiset pesäpallon viralliset sarjaottelut pelattiin 1922, jota pidetään lajin syntymävuotena. Pesäpallo juhli siis 100-vuotista taivaltaan 2022.
Historia.
Pesäpalloliitto perustettiin vuonna 1931, vaikka Suomessa oli pelattu pesäpalloa jo aiemmin. Tätä ennen pesäpallotoiminta järjestettiin aluksi Suomen Palloliiton ja vuodesta 1925 SVUL:n alaisuudessa.
Toiminta.
Pesäpalloliitto järjestää jäsenseuroilleen kilpailutoimintaa. Sen tehtävänä on huolehtia lajin kilpailutoiminnan kehittämisestä, säännöistä, sarjajärjestelmästä, pelaajien edustuskelpoisuudesta, kilpailumääräyksistä, kurinpidosta ja kilpailumaksuista. Suomen pesäpallon korkeimman sarjatasolla on oma organisaationsa Superpesis Oy, joka huolehtii sarjan kilpailutoiminnasta. Superpesiksellä ja Pesäpalloliitolla on oma yhteinen kilpailutoiminnan ohjausryhmä.
Toiminta-alueet.
Suomen pesäpalloliiton alaisuudessa toimi vuodesta 2018 alkaen viisi maantieteellistä toiminta-aluetta. Aikaisemmin alueellinen toiminta on ollut alueiden itsenäisesti toimivien toimintayksiköiden vastuulla.
Vuoden 2021 alusta lähtien Keskimaan alueen toiminnot liitettiin Eteläiseen ja Itäiseen alueeseen.
Päätösvalta ja hallinto.
Liiton ylintä päätösvaltaa käyttävät liittokokous ja liittokokousten välisenä aikana liittojohtokunta.
Hallinnosta vastaa liittojohtokunta sekä sen alaisuudessa toiminnanjohtaja ja muu henkilökunta.
Liittokokous.
Varsinainen liittokokous pidetään joka vuosi loka-marraskuussa liittojohtokunnan kutsusta. Liittokokouksessa valitaan kahden vuoden kausille liittojohtokunnan puheenjohtaja, josta käytetään nimitystä Pesäpalloliiton puheenjohtaja sekä liittojohtokunnan jäsenet erovuoroisten tilalle. Liittojohtokunnan jäsenten toimikausi on myös kaksivuotinen.
Liiton kevätkokous järjestetään vuosittain maalis-huhtikuussa liittojohtokunnan kutsusta. Kevään liittokokouksessa liittojohtokunnan toimintakertomus ja tilikertomus edelliseltä toimintavuodelta, käsitellään tilintarkastajien antamat lausunnot sekä päätetään vastuuvapauden myöntämisestä liittojohtokunnalle ja muille tilivelvollisille. Syksyn liittokokouksessa päätetään henkilövalintojen lisäksi jäsen- ja liittymismaksun suuruudesta, liittojohdon palkkioista, valitaan seuraavan vuoden tilintarkastajat ja vahvistetaan seuraavan vuoden toimintasuunnitelma ja talousarvio. Liittokokouksen esityslistalla voi olla näiden lisäksi myös muita asioita, mitä ei ole valmiiksi säännöissä määritelty liittokokouksen tehtäväksi.
Liittojohtokunta.
Liittojohtokunnan muodostaa liittokokouksen valitsemat liiton puheenjohtaja ja yhdeksän jäsentä, joista liittojohtokunta valitsee ensimmäisen ja toisen varapuheenjohtajan. Liittojohtokunnan jäsenistä puolet on vuosittain erovuorossa. Liittojohtokunnan jäsenten valinnassa tulee huomioida tasa-arvon periaatteet.
Liittojohtokunnan tehtäviin kuuluu kutsua liittokokous koolle ja valmistella niissä käsiteltävät asiat, ratkaista jäsenasiat, hoitaa liiton talousasiat, nimittää ja erottaa liiton toiminnanjohtajan sekä henkilökunnan nimitykset ja erottamiset, johtaa liiton kilpailu-, koulutus ja muuta toimintaa, vahvistaa edustus- ja kilpailukelpoisuussäännöt, pelisäännöt ja sarjajärjestelmän sekä valvoa niiden noudattamista, valita liiton edustajat liiton ulkopuolisiin tehtäviin, laatia toimintasuunnitelma ja talousarvioesitys sekä toiminta- ja tilikertomus, nimittää avukseen tarpeelliseksi katsomansa valiokunnat ja toimikunnat, myöntää ansiomerkit ja viirit, seurata ja edistää pesäpalloilun kehitystä ja päättää liiton omaisuuden myymisestä, vaihtamisesta ja kiinnittämisestä.
Talous.
Suomen Pesäpalloliitto on saanut vuosina 2018–2023 Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustusta liikuntaa edistävien järjestöjen toimintaan yhteensä noin 3 704 000 euroa. Vuosittainen tuki on ollut vuodesta 2023 lähtien 635 000 euroa.
Katso myös.
Pesäpallosarjoja: