Kungsgatan

Kungsgatan (Kuninkaankatu) on paraatikatu Tukholmassa Norrmalmin ja Kungsholmenin kaupunginosissa. Se johtaa itä-länsisuuntaisena Birger Jarlsgatanilta Stureplanin kohdalta Kungsholmsgatanille ja on noin 1,5 kilometriä pitkä.
Kungsgatanin itäosan varrella on joukko komeita 1910-, 1920- ja 1930-luvun rakennuksia, muun muassa Myrstedt &amp; Stern (valmistunut 1910), Tukholman konserttitalo (valmistunut 1926) ja Centrumhuset (valmistunut 1931). Kadun länsiosa on huomattavasti vanhempi, ja sen varrella olevat rakennuksetkin ovat enimmäkseen vanhempia. Niistä huomattavimpia ovat Lundbergska huset (rakennettu 1883–1885) ja Oscarsteatern (vihitty käyttöön 1906). 
Kungsgatanin yli johtaa kaksi katusiltaa: Malmskillnadsbron ja Regerinsgatans bro. Molemmat rakennettiin, kun Kungsgatan louhittiin kulkemaan Brunkebersgsåsenin poikki, ja ne avattiin samanaikaisesti vuonna 1911.
Tukholman ja Ruotsin ensimmäiset liikennevalot otettiin käyttöön tammikuussa 1925. Utelias väkijoukko kokoontui tuolloin Kungsgatanin ja Vasagatanin risteykseen nähdäkseen uutuuden.
Historia.
Tukholman kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1887, että Kungsgatania oli jatkettava Brunkebergsåsenin harjun läpi Stureplanille saakka. Sitä ennen kaikki liikenne joutui kulkemaan harjun yli. Harjun yli johtaneella kadulla oli eri aikoina ollut monia nimiä, joista varhaisimmat tunnetut ovat "Helsingegathun" (1647) ja "Helsing grenden" (1658). Myöhemmin, 1700-luvun alussa sille annettiin nimi "Luthers gatun" (Lutherinkatu), joka myöhemmin esiintyi myös muodoissa "Lutterns grend" ja lopulta "Lutternsgatan".
Kungsgatanin itäosa avattiin käyttöön 24. marraskuuta 1911 kuusi vuotta kestäneiden louhinta- ja räjäytystöiden jälkeen. Se korvasi tuolloin Lutternsgatanin, jolle tyypillisiä olivat olleet sen varrella sijainneet vajat ja vanhat puutalot. Räjäytystöiden yhteydessä löydettiin vanhan viikinkiaikaisen kylän jäännökset suunnilleen nykyisen Hötorgetin paikalta. Jo ennen avajaisia, 21. marraskuuta, ensimmäinen raitiovaunu teki kadulla koeajon kaksi kertaa edestakaisin Stureplanin ja Hötorgetin välillä.
Suurten korkeuserojen vuoksi harjun päällä pitkittäin kulkevat Malmskillnadsgatan ja Regeringsgatan johdettiin siltoja myöten Kungsgatanin yli. Samasta syystä Kungsgatanin jatketta avattaessa sen varrella ei aluksi ollut rakennuksia. Vuonna 1915 arkkitehti Sven Wallander ehdotti, että Malmskillnadsbronin kummallekin puolelle oli rakennettava korkeat kaksoistornit sekä niiden ympärille matalampia rakennuksia ja avoimet arkadit katutasolle. Ehdotuksen perusteella alueelle laadittiin uusi asemakaava, jonka mukaisesti rakennettiin kaareutuva katutila Norrlandsgatanilta nykyiselle Sveavägenille, Kungstornen kohokohtana. Rakennusten oli oltava kuusikerroksisia, ja vaikka niitä suunnittelivat useat arkkitehdit, niiden oli muodostettava yhtenäinen kokonaisuus, johon liittyivät pohjakerroksen tasolla kulkevat arkadikäytävät.
Kun 1950-luvulla alettiin rakentaa Tukholman metron osuutta Kungsgatanilta Slussenille, Kungsgatan oli yksi Tukholman keskustan vilkkaimmista ja keskeisimmistä kaduista. Kun kaupungin kaupallinen keskus 1960-luvulla siirtyi etelämmäksi Hamngatanin ja Sergelin torin ympäristöön, katuelämä Kungsgatanilla alkoi hiljetä. Jotta Kungsgatan saisi osittain takaisin entisen asemansa, 1980-luvulla suoritettiin kunnostustöitä silloisen kaupunginarkkitehti Per Kallsteniuksen aloitteesta. Samalla kadun jalkakäytäviä levennettiin, ja kyltit ja valaistus yhtenäistettiin.
Iltatunnelmaa ennen ja nyt.
Joulukuussa 1945 valokuvaaja Gunnar Lundh seisoi Malmskillnadsbronilla ja otti kuvia kummallakin puolella siltaa olevista Kungsgatanin osuuksista. Alla vertailun vuoksi myös kuvat samoista katuosuuksista joulukuussa 2010.
Elokuvateatterit.
Kungsgatanin varrella oli aikoinaan useita elokuvateattereita. Kungsgatan 65:ssä sijaitsi Palladium, joka avattiin vuonna 1918 ja suljettiin 1987; nykyisin (vuodesta 2003) sen tiloissa sijaitsee Casino Cosmopol. Numerossa 37 avattiin vuonna 1936 elokuvatatteri Royal, joka toimi vuoteen 2008 saakka; loppuaikoinaan sen nimenä oli Astoria. Sveavägenin ja Birger Jarlsgagtanin välillä on kaksi Tukholman tunnetuimpiin kuuluvaa elokuvateatteria, vuonna 1937 avattu Saga ja vuonna 1939 avattu Rigoletto.
Huomattavimpia rakennuksia Kungsgatanin varrella.
Osoitenumeroiden mukaisessa järjestyksessä:
Historiallisia kuvia.
Kungsgatan eri aikoina