Kiinan urheilu

Kiina on 1980-luvulta alkaen ollut menestyneimpiä urheilumaita. Sen kansainvälisesti vahvimpia lajeja ovat pöytätennis, uimahypyt, sulkapallo, painonnosto ja telinevoimistelu. Kiina on järjestänyt kesäolympialaiset Pekingissä 2008 ja tuolloin isäntämaa oli mitalitilaston ykkönen. Peking on valittu myös vuoden 2022 talviolympialaisten isäntäkaupungiksi.
Olympialaiset.
Kiinan kansantasavalta osallistui olympialaisiin ensimmäisen kerran Helsingin kesäolympialaisissa 1952. Aiemmin vuosina 1932–1948 olympialaisissa oli ollut mukana Kiinan tasavalta eli nykyinen Taiwan, johon liittyvien poliittisten erimielisyyksien vuoksi Kiinan kansantasavalta pysyi poissa olympialaisista 1980-luvulle saakka. Los Angelesin kesäolympialaisissa 1984 Kiina voitti 15 kultamitalia ja sijoittui mitalitilastossa neljänneksi. Korkeammalle Kiina ylsi Sydneyn kesäolympialaisissa 2000, jolloin se oli 28 kultamitalillaan mitalitilaston kolmas, ja Ateenan kesäolympialaisissa 2004, jolloin 32 kultamitalia riitti mitalitilaston kakkossijaan. Kotikisoissa Pekingissä 2008 Kiina voitti 51 kultamitalia ja oli mitalitilaston kärjessä. Lontoon kesäolympialaisissa 2012 maa oli mitalitaulukossa toinen 38 kultamitalillaan ja Rio de Janeiron kesäolympialaisissa 2016 kolmas 26 kultamitalillaan. Talviolympialaisissa Kiina on voittanut 13 kultamitalia vuosina 2002–2018.
Ammunta.
Kiina on voittanut ammunnassa 22 olympiakultaa, joista ensimmäiset kolme Los Angelesissa 1984. Kiina oli ammunnan mitalitilaston ykkönen Sydneyssä 2000 kolmella kultamitalilla, Ateenassa 2004 neljällä kultamitalilla ja Pekingissä 2008 viidellä kultamitalilla.
Autourheilu.
Formula 1 -autoilun maailmanmestaruussarjaan otettiin vuonna 2004 mukaan Shanghaissa ajettava Kiinan Grand Prix, joka on siitä lähtien kuulunut sarjan ohjelmaan.
Kiinan ralli kuului rallin maailmanmestaruussarjaan vuonna 1999. Se oli tarkoitus ajaa MM-osakilpailuna myös vuonna 2016 mutta tuolloin se peruttiin tulvien vuoksi.
Freestylehiihto.
Freestylehiihdossa Kiina on saanut yhden olympiakultamitalin, jonka voitti Han Xiaopeng miesten hypyissä Torinossa 2006.
Ensimmäinen kiinalainen freestylehiihdon maailmanmestari oli Li Nina, joka voitti kultaa naisten hypyissä 2005, 2007 ja 2009. Naisten hyppyjen maailmanmestareita ovat myös Cheng Shuang vuodelta 2011 ja Xu Mengtao 2013. Miesten hypyissä maailmanmestaruuden ovat voittaneet Han Xiaopeng 2007 sekä Qi Guangpu 2013 ja 2015.
Golf.
Kiinassa pelattiin Ming-dynastian aikana (1300–1600-luvuilla) chuiwan-nimistä pallonlyöntipeliä, joka muistutti hieman golfia.
Jalkapallo.
Kiina on jalkapallossa selviytynyt miesten maailmanmestaruuskilpailuihin vain kerran. Vuoden 2002 MM-kilpailuissa se hävisi kaikki kolme otteluaan eikä tehnyt yhtään maalia.
Olympialaisissa Kiinan naisten jalkapallomaajoukkue sijoittui hopealle Atlantassa 1996, kun naisten jalkapallo oli ensi kertaa olympialaisten ohjelmassa. Kiina hävisi tuolloin loppuottelussa Yhdysvalloille 2–1.
Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa Kiina saavutti hopeaa vuonna 1999 hävittyään Yhdysvalloille vasta rangaistuspotkukilpailussa. Kiina toimi vuosien 1991 ja 2007 naisten MM-lopputurnausten järjestäjämaana.
Judo.
Judossa Kiina on voittanut kahdeksan olympiakultamitalia, kaikki naisten sarjoista.
Jääkiekko.
Kiinan naisten jääkiekkomaajoukkue on sijoittunut neljänneksi Naganon olympialaisissa 1998 sekä vuosien 1994 ja 1997 MM-kilpailuissa.
Venäläisvetoiseen ammattilaissarjaan KHL:ään perustettiin kaudeksi 2016–2017 kiinalainen, Pekingissä kotiottelunsa pelaava joukkue Kunlun Red Star. Seuraavaksi kaudeksi seura perusti naisjoukkueen pohjoisamerikkalaiseen ammattilaissarjaan CWHL:ään, johon liittyi myös toinen kiinalaisseura Vanke Rays.
Kaukalopikaluistelu.
Kaukalopikaluistelussa Kiina on voittanut kymmenen olympiakultamitalia vuosina 2002–2018, yhdeksän naisten lajeista ja viimeisimmän miesten 500 metriltä. Wang Meng on nelinkertainen kultamitalisti vuosilta 2006–2010 ja Zhou Yangilla on kolme kultaa vuosilta 2010–2014.
Koripallo.
Kiinan naisten koripallomaajoukkue on saavuttanut hopeaa Barcelonassa 1992 ja pronssia Los Angelesissa 1984. Naisten maailmanmestaruuskilpailuissa Kiinan koripalloilijat ovat saavuttaneet hopeaa vuonna 1994 ja pronssia vuonna 1983.
Kiinan miesten koripallomaajoukkue on parhaimmillaan sijoittunut kahdeksanneksi niin olympialaisissa kuin maailmanmestaruuskilpailuissakin. Kiina toimii vuoden 2019 MM-kilpailujen isäntämaana.
Wang Zhizhi pelasi ensimmäisenä kiinalaisena pohjoisamerikkalaisessa NBA:ssa huhtikuussa 2001 Dallas Mavericksin joukkueessa. NBA:n vuoden 2002 varaustilaisuudessa Houston Rockets varasi kiinalaisen Yao Mingin ensimmäisellä varausvuorolla.
Lentopallo.
Kiinan naisten lentopallomaajoukkue on voittanut olympiakultaa kolme kertaa: Los Angelesissa 1984, Ateenassa 2004 ja Rio de Janeirossa 2016. Hopealle joukkue ylsi Atlantassa 1996 sekä pronssille Soulissa 1988 ja Pekingissä 2008.
Kiina voitti naisten maailmanmestaruuden vuosina 1982 ja 1986. Joukkue saavutti hopeaa vuosina 1990, 1998 ja 2014 sekä pronssia vuonna 2018.
Painonnosto.
Kiina voitti painonnostossa ensimmäiset olympiakultamitalinsa Los Angelesissa 1984, jolloin kiinalaiset olivat ykkösiä neljässä alimmassa painoluokassa. Kaikkiaan Kiinan miesnostajat ovat voittaneet 17 olympiakultamitalia. Naisten painonnosto tuli olympialaisten ohjelmaan Sydneyssä 2000 ja kiinalaisnaiset ovat viisissä kisoissa voittaneet yhteensä 17 kultamitalia.
Maailmanmestaruuksista naispainonnostajat alkoivat kilpailla vuonna 1987 ja Kiina on ollut alusta saakka menestynein maa.
Pikaluistelu.
Pikaluistelussa Kiina on saanut yhden olympiakultamitalin, jonka voitti Zhang Hong naisten 1 000 metrillä Sotšissa 2014.
Sprinttereiden maailmanmestaruuden ovat kiinalaisnaisista voittaneet kahdesti Ye Qiaobo (1992, 1993) ja Yu Jing (2012, 2014) sekä kerran Wang Beixing (2009). Matkakohtaisissa maailmanmestaruuskilpailuissa kultaan ovat yltäneet naisten 500 metrillä Xue Ruihong kerran (1997) ja Wang Manli kahdesti (2004, 2005).
Pöytätennis.
Pöytätennis tuli olympialajiksi Soulin kisoihin 1988. Kiinalaiset ovat voittaneet pöytätenniksessä kaikkiaan 28 kultaa, muun muassa kaikki kahdeksan naisten kaksinpelin kultamitalia.
Kiina osallistui pöytätenniksen maailmanmestaruuskilpailuihin ensimmäisen kerran vuonna 1953 ja sai ensimmäisen mestaruutensa vuonna 1959, kun Jung Kuo-tuan voitti miesten kaksinpelin. Chuang Tse-tung voitti miesten kaksinpelissä kolme peräkkäistä mestaruutta vuosina 1961, 1963 ja 1965, ja Ma Long ylsi samaan vuosina 2015, 2017 ja 2019. Kolmeen kaksinpelimestaruuteen on yltänyt myös Wang Liqin vuosina 2001, 2005 ja 2007. Vuosina 2005–2017 kaikki MM-kisojen miesten kaksinpelin kulta- ja hopeamitalit menivät Kiinaan. Naisten kaksinpelissä ensimmäinen kiinalaismaailmanmestari oli Chiu Chung-hui vuonna 1961. Kolminkertaisia kaksinpelin maailmanmestareita ovat Deng Yaping (1991, 1995, 1997), Wang Nan (1999, 2001, 2003) ja Ding Ning (2011, 2015, 2017). Vuodesta 1995 alkaen kaikki MM-kisojen naisten kaksinpelin kulta- ja hopeamitalit kuten myös useimmat pronssimitalit ovat päätyneet kiinalaisille. Naisten nelinpelissä kiinalaisten katkeamaton kulta- ja hopeamitaliputki kesti vuodesta 1989 vuoteen 2017. Miesten joukkuemaailmanmestaruuden Kiina on voittanut 21 kertaa, joista yhdeksän on peräkkäisiä mestaruuksia vuosilta 2001–2018. Naisten joukkuekilpailun maailmanmestaruuksia Kiinalla on myös 21, joista kahdeksan peräkkäistä vuosilta 1975–1989 ja uudelleen 1993–2008.
Vuoden 1971 maailmanmestaruuskilpailuissa kiinalaisten ja yhdysvaltalaisten pelaajien ystävälliset tapaamiset päätyivät valokuvina julkisuuteen ja Kiina kutsui yhdysvaltalaisjoukkueen kilpailumatkalle Kiinaan maansa ensimmäisinä urheilijoina sitten vuoden 1949. Tämä "Ping-pong-diplomatia" johti maiden välisten suhteiden lämpenemiseen ja Yhdysvaltain presidentti Richard Nixonin Kiinan-vierailuun vuonna 1972.
Sulkapallo.
Kiinassa pelattiin jo ennen ajanlaskumme alkua ti jiang zi -nimistä peliä, jossa sulista tehtyä palloa potkittiin jaloilla.
Sulkapallon menestysmaaksi Kiina nousi 1980-luvulla. Kiina voitti Thomas Cupin eli miesten joukkuemaailmanmestaruuden ensimmäisen kerran vuonna 1982 ja jatkoi kolmella peräkkäisellä mestaruudella vuosina 1986, 1988 ja 1990. Vuosina 2004–2012 Kiina vei viisi peräkkäistä mestaruutta ja viimeisin voitto on vuodelta 2018. Uber Cupin eli naisten joukkuemaailmanmestaruuden Kiina voitti viisi kertaa peräkkäin vuosina 1984–1992. Vuosina 1998–2008 se vei kuusi peräkkäistä mestaruutta ja vuosina 2012–2016 kolme peräkkäistä.
Olympialaisten ohjelmaan sulkapallo tuli Barcelonassa 1992. Kiinalaiset ovat voittaneet sulkapallossa 18 kultamitalia, joista viisi naisten nelinpelistä. Lontoossa 2012 Kiina voitti kaikki viisi jaossa ollutta sulkapallon kultamitalia.
Taekwondo.
Taekwondossa kiinalaiset ovat voittaneet seitsemän olympiakultaa, vähintään yhden joka kerta alkaen vuodesta 2000, jolloin taekwondo oli ensimmäistä kertaa mukana virallisena olympialajina.
Taitoluistelu.
Taitoluistelussa Kiina on voittanut yhden olympiakultamitalin, jonka ovat saavuttaneet pariluistelussa Shen Xue ja Zhao Hongbo Vancouverissa 2010 kahden pronssimitalin jälkeen.
Ensimmäinen kiinalainen taitoluistelun maailmanmestari oli naisten yksinluistelun vuonna 1995 voittanut Chen Lu. Parhaiten kiinalaiset ovat menestyneet pariluistelussa, jossa he ovat voittaneet seitsemän maailmanmestaruutta vuosina 2002–2019.
Tennis.
Tenniksen Grand Slam -turnausvoittoon ylsivät ensimmäisinä kiinalaisina Yan Zi ja Zheng Jie Australian avoimissa 2006 naisten nelinpelissä. Samana vuonna he voittivat nelinpelin myös Wimbledonissa. Ensimmäisenä kiinalaisena kaksinpelin Grand Slam -voiton otti Li Na, joka voitti Ranskan avoimet 2011 ja Australian avoimet 2014. Muita Grand Slam -voittajia naisten nelinpelissä ovat Peng Shuai taiwanilaisen Hsieh Su-wein parina Wimbledonissa 2013 ja Ranskan avoimissa 2014 sekä Zhang Shuai australialaisen Samantha Stosurin parina Australian avoimissa 2019. Sekanelinpelissä voittoon on yltänyt Sun Tiantian serbialaisen Nenad Zimonjićin parina Australian avoimissa 2008.
Olympialaisissa Li Ting ja Sun Tiantian voittivat naisten nelinpelissä kultaa Ateenassa 2004.
Uimahypyt.
Uimahypyissä Kiina on voittanut 40 olympiakultamitalia. Naisten henkilökohtaisessa ponnahduslautakilpailussa kiinalaiset ovat voittaneet kaikki kultamitalit vuosina 1988–2016, yhteensä kahdeksan. Naisten kerroshypyistä Kiinalla on seitsemän kultaa vuosilta 1984–1996 ja 2008–2016.
Uinti.
Uinnissa Kiina on voittanut 13 olympiakultamitalia.
Voimistelu.
Telinevoimistelussa Kiina on voittanut 26 olympiakultamitalia. Ensimmäinen kiinalainen voimistelutähti olympialaisissa oli Li Ning, joka voitti kolme kultamitalia Los Angelesin olympialaisissa 1984. Samoissa kisoissa Lou Yun ja Ma Yanhong voittivat yhden kultamitalin. Miesten joukkuekilpailussa Kiina voitti olympiakultaa Sydneyssä 2000, Pekingissä 2008 ja Lontoossa 2012 sekä naisten joukkuekilpailussa kotikisoissaan Pekingissä 2008. Pekingin telinevoimistelukilpailuissa kiinalaiset voittivat kaikkiaan yhdeksän kultamitalia.
Trampoliinivoimistelussa kiinalaiset ovat voittaneet kolme olympiakultaa.
Wushu.
Wushu on yhteinen nimi lukuisille Kiinasta lähtöisin oleville, vuosituhansiakin vanhoille kamppailulajeille.
Yleisurheilu.
Yleisurheilussa Kiina on voittanut kahdeksan olympiakultamitalia, joista viisi kävelyissä, kaksi kestävyysjuoksuissa ja yhden 110 metrin aitajuoksussa.
Yleisurheilun maailmanmestaruuskilpailuissa Kiina on voittanut 15 kultamitalia, joista naiset ovat tuoneet 13. Stuttgartin MM-kilpailuissa 1993 Kiina sijoittui mitalitilastossa toiseksi voitettuaan neljä kultamitalia, joista kolmesta vastasivat keski- ja pitkien matkojen naisjuoksijat. Vuonna 2015 Kiinan pääkaupunki Peking isännöi MM-kilpailuja.
Sisäratojen maailmanmestaruuskilpailuissa ensimmäisenä kiinalaisena kultaa voitti kuulantyöntäjä Sui Xinmei vuonna 1991. Liu Xiang voitti kultaa 60 metrin aitajuoksussa 2008 ja Dong Bin kolmiloikassa 2016.
Ensimmäinen yleisurheilun maailmanennätyksen tehnyt kiinalainen oli korkeushyppääjä Cheng Feng-jung, joka vuonna 1957 paransi naisten maailmanennätykseksi 177 cm. Vuonna 1970 Ni Tshih-Tshin ylitti miesten korkeushypyn maailmanennätyksen tuloksellaan 229 cm mutta sitä ei hyväksytty viralliseksi maailmanennätykseksi, koska Kiina ei tuolloin ollut Kansainvälisen yleisurheiluliiton (IAAF) jäsen. Vuosina 1983–1984 Zhu Jianhua teki miesten korkeushypyssä kolme virallista maailmanennätystä, parhaimmillaan tuloksen 239 cm.
Vuonna 1993 maailmaa hämmästyttivät Ma Junrenin valmentamien kiinalaisten naiskestävyysjuoksijoiden suuret maailmanennätysparannukset. Wang Junxia paransi 10 000 metrin juoksun maailmanennätystä yli 40 sekunnilla ensimmäisellä puolen tunnin alituksellaan (29.31,78) ja 3 000 metrin juoksun maailmanennätystä ensin yli kymmenellä sekunnilla ja seuraavana päivänä vielä kuudella sekunnilla (8.06,11). Qu Yunxia paransi 1 500 metrin juoksun maailmanennätystä yli kahdella sekunnilla (3.50,46). Vuonna 2016 Wang tunnusti, että tulosten takana oli dopingin käyttö.