Swahilin kieli

Swahili (myös "suahili", "suaheli"; swahiliksi "kiswahili") on bantukieli, jota puhutaan laajalla alueella Itä-Afrikassa. Kieltä puhuvat äidinkielenään swahilit. Äidinkielenään swahilia puhuvia on arviolta 15 miljoonaa. Toisena kielenään sitä puhuu arviolta jopa 100 miljoonaa ihmistä. Swahilia käytetään suuressa osassa itäistä Afrikkaa lingua francana. Swahili on maailman 14. puhutuin kieli.
Levinneisyys.
Swahili on Tansanian ensimmäinen virallinen kieli ja Kenian, ja Ugandan toinen virallinen kieli englannin ohella sekä yksi Kongon demokraattisen tasavallan kansallisista kielistä. Lisäksi sitä puhutaan Burundissa, Mosambikissa, Sambiassa, Somaliassa, Ruandassa, Komoreilla ja Madagaskarilla. Yleensä swahili on opittu kieli, mutta äidinkielisiä puhujia on yhä enemmän, erityisesti suurkaupungeissa.
Swahili on käytössä myös ylikansallisissa afrikkalaisissa organisaatioissa. Vuodesta 2019 alkaen se on ollut yksi Eteläisen Afrikan kehitysyhteisön työkielistä. Afrikan unionissa ja Itä-Afrikan yhteisössä swahili on virallinen kieli.
Historia.
Alun perin swahili oli Afrikan itärannikon merenkulkijoiden kieli. Sitä puhuttiin Swahilirannikolla, Etelä-Somaliasta Pohjois-Mosambikiin ulottuvalla rannikkokaistaleella. Arabialaiset ja persialaiset kauppiaat vaikuttivat merkittävästi sekä swahilin kielen että swahilien yhteiskunnan kehittymiseen. Swahilin kielessä onkin lukuisia lainasanoja sekä arabiasta että persiasta. Huomattavin swahilinkielinen kaupunkikeskus oli Sansibarin saari.
Swahilin kieli alkoi levitä sisämaahan päin 1800-luvulla erityisesti norsunluu- ja orjakaupan myötä. Swahilien kauppareitit kulkivat rannikolta aina keskiseen Afrikan suurten järvien toiselle puolelle. Kielen leviämistä edisti se, että lähes kaikki tuon alueen kansat puhuvat sille läheistä sukua olevia bantukieliä.
Siirtomaavaltiaat toteuttivat vaihtelevaa kielipolitiikkaa Itä-Afrikassa. Iso-Britannia harjoitti Ugandassa ja Keniassa "hajota ja hallitse" -tyyppistä politiikkaa asettamalla paikalliset kielet toisiaan vastaan samalla, kun he pyrkivät levittämään englannin kieltä. Sen sijaan Saksa vahvisti swahilin asemaa Tansaniassa ja Belgia Kongossa.
Afrikan valtioiden itsenäistymisen jälkeen vain Tansania asetti swahilin viralliseksi kieleksi heti vuonna 1962. Keniassa se tapahtui vasta vuonna 1974, mutta siitä lähtien swahilin asema on ollut sielläkin vakaa.
Ugandan kielipolitiikka oli pitkään horjuvaa. Itsenäistymisen jälkeen englanti oli maan ainoa virallinen kieli. Idi Amin asetti swahilin toiseksi viralliseksi kieleksi, mutta sen asemaa ei vahvistettu enää hänen valtakautensa jälkeen vuoden 1995 perustuslaissa. Ugandan nykyinen presidentti Yoweri Museveni on vannoutunut swahilin tukija, joten swahili sai jälleen virallisen kielen aseman vuonna 2005.
Belgian siirtomaakauden aikana Kinshasan Kongossa oli kaksi siirtomaakieltä, ranska ja flaami, sekä neljä alueellista valtakieltä: lingala pohjoisessa, kongo lännessä, luluanluba keskellä ja swahili idässä. Vuonna 1960 tapahtuneen itsenäistymisen jälkeen ranska valittiin maan ainoaksi viralliseksi kieleksi. Päätöksellä oli tuhoisa vaikutus, koska monilla alueilla ranskaa osattiin vain vähän. Pian palattiinkin siirtomaavallan aikaiseen kielijakoon, jossa myös swahilin asema palautettiin. Pääkaupungissa puhutun lingalan asema oli pitkään tärkein, mutta vuonna 1997 itäkongolaisen Laurent Kabilan noustua valtaa swahilin kielen asema on vahvistunut myös valtiollisella tasolla.
Vuosien myötä swahilin kielen asema on vahvistunut kauttaaltaan ja nykyään sitä pidetään tärkeimpänä Saharan eteläpuolisen Afrikan kielistä, mitä osoittaa jo sekin, että vuonna 2004 swahilista tehtiin Afrikan unionin viides virallinen kieli englannin, ranskan, portugalin ja arabian seuraan.
Swahili on leviämässä myös maantieteellisesti. Vuonna 2011 Etelä-Sudanin Kenian suurlähettiläs ilmoitti swahilin kielen aseman vahvistamisesta Etelä-Sudanissa. Vuonna 2017 maa ilmoitti valmistelevansa swahilin nostamista virallisen kielen asemaan. Vuonna 2015 Zimbabwessa ilmoitettiin suunnitelmista tehdä swahilista pakollinen oppiaine kouluissa yhdessä muun muassa kiinan ja portugalin kanssa.
Fonologia.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Lähde:
Murteet.
Sansibarin murre eli kiunguja on ollut virallisen swahilin perustana aina siirtomaakaudelta alkaen. Siitä huolimatta swahilin kielellä on yli viisitoista murretta.
Sanasto.
Swahilin sanasto koostuu suurimmaksi osaksi alkuperäisistä bantusanoista ja arabiasta lainatuista sanoista. Lisäksi swahilissa on lainasanoja myös persiasta, portugalista, Intian niemimaan kielistä sekä siirtomaavallankielistä saksasta ja englannista.
Joitakin yleisiä bantusanoja:
Muutamia arabiasta lainattuja sanoja:
Muutamia portugalista lainattuja sanoja:
Kielioppi.
Substantiivien luokat.
Swahilin kielessa substantiivit jaetaan substantiiviluokkiin, joita on 11 kappaletta. Tämän lisäksi on 3 substantiiviluokkaa, jotka eivät sisällä substantiiveja, mutta joita käytetään ilmaistaessa mm. lokatiivisia suhteita. Substantiiveja sisältävät luokat esiintyvät pareittain, joissa parin ensimmäiseen osaan kuuluu substantiivin yksikkö, toiseen monikko. Substantiiviluokat ovat 1/2 (m/wa), 3/4 (m/mi), 5/6 (ji/ma), 7/8 (ki/vi), 9/10 (n/n) ja 11 (u). Substantiivin luokka määräytyy suluissa olevan luokkaprefiksin mukaan. 
Luokassa 9/10 luokkaprefiksi on sama yksikössä ja monikossa. Luokka 11 sisältää abstrakteja sanoja, joilla usein ei ole monikkoa. Jos monikko tässä luokassa halutaan ilmaista, muodostetaan monikko luokassa 6 tai 10.