Kristilliset arvot

Kristilliset arvot perustuvat Raamatun opetuksiin. Kristittyjen on sanottu ajattelevan, että kristilliset arvot perustuvat Jumalan kunnioittamiseen ja hänen käskyjensä noudattamiseen. Piispa Aimo T. Nikolainen pitää kristillistä etiikkaa velvollisuuksiin perustuvana, ei arvoetiikkana.
Näkemyksiä.
Vanhan testamentin eksegetiikan dosentti Pekka Särkiön mukaan kristilliset arvot ovat välineitä kristillisen uskon todeksi elämiseen. Ne nousevat Raamatusta, jossa ne on tiivistetty kymmeneen käskyyn. Nämä kristillisten arvojen sisältönä osaltaan toimivat käskyt Jeesus tiivisti rakkauden kaksoiskäskyyn. Särkiö toteaa myös, että ”kristinuskon ydin ei ole arvoissa, vaan armossa – Kristuksen sovitustyössä syntiin langenneen maailman pelastamiseksi.”
Pappi ja päätoimittaja Jaakko Heinimäen mukaan kristillisistä arvoista vallitsee erilaisia näkemyksiä, ja niillä perustellaan monenlaista, vastakkaistakin, toimintaa. Heinimäen mukaan kristilliset arvot perustuvat Jeesuksen opetuksiin ja Paavalin kirjeisiin, ja niitä ovat kultainen sääntö, heikoimman asemaan asettuminen, kunnioituksen ja yhdenvertaisuuden ilmapiiri, oman edun tavoittelun torjuminen sekä kostosta pidättäytyminen.
Suomen evankelis-luterilaisen kirkon piispa Jari Jolkkonen kommentoi kristillisten arvojen käsitettä vuonna 2015. Hänen mukaansa luterilaiselle kirkolle on vieras sellainen tulkinta, jossa kristilliset arvot ymmärretään arvoiksi, jonka vain kristityt voivat saavuttaa. Luterilaisen käsityksen mukaan moraali on yleisinhimillistä. Arvoja voidaan perustella järjellä vetoamatta uskonnollisiin auktoriteetteihin. Toisaalta kristillisillä arvoilla voidaan tarkoittaa myös tiettyä tapaa laittaa arvoja järjestykseen. Tässä laajassa merkityksessä kristilliset arvot liittyvät kristilliseen käsitykseen maailman alkuperästä ja ihmisen päämäärästä. Kristillisen ihmiskäsityksen mukaan ihminen on Jumalan luoma, langennut ja sovitusta tarvitseva. Myös teologi Kari Kuulan mukaan kristilliset arvot eivät tarkoita vain etiikkaa, vaan ne viittaavat laajemmin koko kristilliseen maailmankatsomukseen.
Politiikassa.
Kirkkohistorian dosentti Kimmo Ketolan mukaan kristillisillä arvoilla on perusteltu hyvin monenlaisia poliittisia liikkeitä. Suomessa kristilliset arvot yhdistetään politiikassa joskus konservatiivisuuteen ja kansallismielisyyteen sekä kristillisdemokraattien kaltaisiin puolueisiin ja herätyskristillisyyteen. Euroopassa kristillisiä arvoja ovat korostaneet Italian pääministerin Giorgia Melonin kaltaiset suverenistit.
Kristillinen kasvatus.
Kristilliset arvot ovat kristillisten koulujen toiminnan perusta.
Tärkeimmistä kristillisistä arvoista on julkaistu monia erilaisia kokoelmia. Esimerkiksi yhdysvaltalaisen adventistisen kustantamon vuonna 2000 julkaisemassa kirjassa kasvatustieteen tohtori Donna J. Habenicht esittelee kristittyjen perheiden ja lasten kasvatuksen kannalta tärkeimpiä kristillisiä arvoja. Habenicht jakaa kristilliset arvot kymmeneen ryhmään. Jokaisen arvon pohjana on usko Jumalaan, ja Jumala kertoo useassa kohdassa Raamattua ihmisille, minkä periaatteiden mukaan heidän tulisi elää.
Kritiikki.
Piispa Aimo T. Nikolaisen mukaan kristinusko ei ole aksiologista etiikkaa, jossa olisi arvoja, vaan velvollisuusetiikkaa, joka perustuu moraaliseen velvollisuuteen. Siveellisyyden vaatimukset ilmaistaan siten velvollisuuksina, joita tulee noudattaa. Nikolainen kirjoitti vuonna 1962 teoksessa "Kristillisen etiikan peruskysymyksiä":
Jeesus vaatii kuuliaisuutta taivaallisen isän tahdolle. – – Kristillinen siveellisyys on kokonaan riippuvainen Jumalan armahtavasta laupeudesta. Jumalan armo on siveellisyyden perusvaikutin. Se käyttäytyminen, jota Jumala vaatii, on heijastusta hänen omasta suhtautumisestaan meihin. – – Kristillisen etiikan perusedellytys on koko ihmisen muuttuminen, uudestisyntyminen. – – "Kristuksen kaltaisuuteen" keskittyvät kaikki siveellisyyden vaatimukset.
Teologi Ari Koposen mielestä kristilliset arvot viittaavat historiallisiin tulkintoihin ja perinteeseen. Jeesus ei antanut etiikkaa vaan opetuksia. ”Esimerkiksi hänen vaatimuksensa rakastaa vihamiestä kuin itseään on täysin mahdoton ajatus panna etiikaksi.” Arkkipiispa Tapio Luoman mukaan kristityn kutsumus ei ole ensi sijassa julistaa kristillisiä arvoja tai niihin perustuvia mielipiteitä. ”Sen sijaan meidät on kutsuttu pitämään esillä evankeliumin ainutlaatuista viestiä pieniä, heikkoja ja syntisiä ihmisiä rakastavasta Jumalasta, joka haluaa pelastaa koko maailman.”
Suomen evankelis-luterilainen kirkon mukaan sen arvoja ovat ”perinteiset kristilliset hyveet: usko, toivo ja rakkaus.” Keskiajan katolisen teologin Tuomas Akvinolaisen mukaan usko, toivo ja rakkaus ovat teologisia hyveitä. Pappi ja kirjailija Antti Kylliäisen mukaan arvot ja hyveet ovat kuitenkin kaksi eri asiaa. Usko, toivo ja rakkaus eivät täytä Aristoteleen määrittelemiä hyveen tunnusmerkkejä, sillä ne eivät ole ihmisen ominaisuuksia. Kristillisen teologian mukaan niitä ei voi myöskään kehittää kasvatuksen avulla, vaan ne syntyvät Jumalan vaikutuksesta. Ne eivät ole arvoja, jotka ovat inhimillisen toiminnan päämääriä. Usko, toivo ja rakkaus kuuluvat kristillisen opin mukaan jumalallisen toiminnan piiriin. Kylläisen mielestä kirkko tekisi viisaasti, jos se ilmoittaisi toiminnassaan sitoutuvansa ympäröivän yhteiskunnan arvopohjaan.