Marie-Thérèse Charlotte

Marie-Thérèse Charlotte, "Madame Royal" (19. joulukuuta 1778 Versailles'n linna, Ranskan kuningaskunta – 19. lokakuuta 1851 Frohsdorfin linna, Lanzenkirchen, Itävallan keisarikunta) oli ranskalainen kuninkaallinen prinsessa ja Angoulêmen herttuatar, joka kuului Bourbon-sukuun.
Suku.
Hänen vanhempansa olivat kuningas Ludvig XVI ja Itävallan arkkiherttuatar Marie Antoinette. Hänellä oli kolme sisarusta, joista hän oli vanhin lapsi: Louis-Joseph-Xavier-François (1781–1789), Louis-Charles (1785–1795) Normandian herttua ja Sophie-Hélène-Béatrix (1786–1787).
Maanpako.
Vanhempiensa teloituksen vuonna 1793 ja kolmen vankilavuoden jälkeen hänet vapautettiin vankilasta setänsä Ludvigin neuvottelemana joulukuussa 1795, ja lähti maanpakoon. Hän oli ainoa kuninkaallinen, joka selvisi vankeusajasta hengissä. Hän asui ensin Wienissä Habsburg-sukulaistensa luona tammikuusta 1796 lähtien. Sen jälkeen hänen holhoojakseen tuli Itävallan keisari Frans II:n suostumuksella setä Ludvig XVIII ja hän muutti tämän luokse Venäjälle Kuurinmaalle Jelgavan palatsiin. Tämän jälkeen hän asui Englannissa Hartwell Housen kartanossa Buckinghamshiressä sukunsa parissa.
Avioliitto.
Setänsä Ludvig XVIII järjestämänä ja taivuttelemana, avioliitto oli muka hänen vanhempiensa toive, hän avioitui Kuurinmaalla serkkunsa Louis Antoine de Bourbonin, Angoulêmen herttuan kanssa 9. kesäkuuta 1799, jolloin hänestä tuli Angoulêmen herttuatar. Avioliitto ei ollut onnistunut ja jäi lapsettomaksi yhtä vuonna 1813 syntynyttä ja kuollutta lasta lukuun ottamatta.
Paluu Ranskaan ja uusi maanpako.
Appi Kaarle X nousi valtaan vuonna 1824, ja Marie-Thérèse palasi Ranskan hoviin puolisonsa kanssa. 
Marie-Thérèse piti paluutaan emotionaalisesti koettelevana ja oli epäluuloinen ranskalaisia kohtaan, jotka olivat tukeneet joko tasavaltaa tai kuningaskuntaa. Hän vieraili paikassa, jossa hänen veljensä oli kuollut, ja Madeleinen hautausmaalla, jonne hänen vanhempansa oli haudattu. Kuninkaalliset jäännökset kaivettiin esiin 18. tammikuuta 1815 ja haudattiin uudelleen Saint-Denis'n basilikaan, Ranskan kuninkaalliseen hautakammioon, 21. tammikuuta 1815, Ludvig XVI:n teloituksen 22-vuotispäivänä.
Kaarle X:n luopuessa kruunusta Heinäkuun vallankumouksen seurauksena 2. elokuuta 1830 Angoulêmen herttuapari lähti jälleen maanpakoon. Nyt reitti kulki Dorsetin ja Edinburghin kautta Prahaan. Miehensä kuoleman jälkeen Marie-Thérèse asettui Itävaltaan.
Kuninkaallinen perhe asui nykyisessä 22 (silloin 21) Regent Terracessa Edinburghissa vuoteen 1833 saakka, jolloin entinen kuningas päätti hoveineen muuttaa Prahaan Marie-Thérèsen serkun, Itävallan keisari Frans I:n kutsumana. He muuttivat ylellisiin huoneistoihin Prahan linnaan. Hallitsijan vaihduttua vuonna 1835 kuninkaallinen perhe lähti Prahasta ja muutti kansleri Klemens von Metternichin tukemana kreivi Graefenberg-Coroninin kartanoon lähellä Goriziaa, joka oli tuolloin Itävallan aluetta. Marie-Thérèse hoiti uskollisesti setäänsä vuonna 1836, kun tämä kuoli koleraan.
Leskeys.
Hänen puolisonsa kuoli vuonna 1844 ja haudattiin isänsä viereen Kostanjevican fransiskaaniluostarin kirkkoon Nova Goriziaan Sloveniaan. Marie-Thérèse muutti Schloss Frohsdorfiin, barokkilinnaan Wienin ulkopuolelle, jossa hän vietti päivänsä kävelyillä, lukemalla, ompelemalla ja rukoillen. Hänen veljenpoikansa, joka nyt kutsui itseään Chambordin kreiviksi, ja hänen sisarensa tulivat hänen luokseen. Vuonna 1848 Ludvig-Filipin hallituskausi päättyi vallankumoukseen ja Ranskasta tuli toisen kerran tasavalta.
Marie-Thérèse kuoli 72-vuotiaana lokakuussa 1851 Schloss Frohsdorfissa Itävallassa. Hänet on haudattu puolisonsa viereen Kostanjevican fransiskaaniluostarin kirkkoon Nova Goriziaan Sloveniaan.