Suurijärvi (Savonlinna, Nätki)

Suurijärvi, tai myös Suurjärvi, on Etelä-Savossa Savonlinnassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Vuoksen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 810 hehtaaria eli 8,1 neliökilometriä. Se on 6,7 kilometriä pitkä ja 3,0 kilometriä leveä. Sen saaret ja niemet sijaitsevat niin, että järvenselät jäävät järven kokoon nähden pieniksi. Järvellä on kolme osaa: järven pääallas, kaakkoispäästä alkava Lahnalahti ja pohjoisosan pieni Kuttilonlahti. Viimeksi mainittu jää Kuttilonniemen ja Soukanniemen suojaan. Lahnalahti työntyy koilliseen Uitonsalmesta, joka jää Uitonniemen ja sen vastarannalla sijaitsevan niemennokan väliin.
Järvessä on laskettu olevan 52 saarta. Niiden yhteispinta-ala on 63 hehtaaria, mikä on noin 7,2 % järven kokonaispinta-alasta. Saarista seitsemän ovat yli hehtaarin suuruisia, muista saarista 39 ovat yli aarin ja loput kuusi ovat alle aarin kokoisia. Kolme suurinta saarta ovat Hoikansaaren, jonka pinta-ala on 16 hehtaaria, Kontiosaari (15 hehtaaria) ja Tallisaari (11 hehtaaria). Muita kartoihin nimettyjä saaria ovat Aittosaari, Vasikkaluoto, Verkkosaari, Jänissaari, Palosaari, Rapasaari, Möttösaari, Saunasaari, Tikkasaari, Pieni Kontiosaari, eteläinen Saunasaari, Liisasaari, Mikkosaari, eteläinen Jänissaari, eteläinen Verkkosaari, Tetriluodot, Halmesaari, Kangassaari ja Vesisaari.
Sen tilavuus on 54 miljoonaa kuutiometriä eli 0,054 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 6,7 metriä ja suurin syvyys on 32,8 metriä. Sen rantaviivan pituus on 52 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on 16 kilometriä. Sen rannat ovat metsämaata, mutta luoteispäässä rantaan asti ulottuu Tynkkylänmäen ja Järvenpään peltoja. Järven asutus on pääosin haja-asutusta, mutta se on keskittynyt tiheämmäksi Au-kylässä ja Järvenpäässä. Järven eteläpäässä sijaitsee rannassa Tanhuvaaran urheiluopisto . Järven eteläosaa sivuaa, ja Tanhuvaaran kautta, kulkee Savonlinnasta yhdystie 15197 ja siitä haarautuu etelässä yhdystie 15207, joka jatkuu Anttolaan. Näiltä teiltä pääsee järven eri rannoille ja siellä oleville vapaa-ajan asunnoille, joita on lähes 100.
Vedenkorkeus ja virtaama.
Suurijärven vedenkorkeuksia on tallennettu Suomen Ympäristökeskuksen (SYKE) tietokantaan vuodesta 1982 asti. Tänä aikana on järven keskimääräinen vedenkorkeus eli keskivedenkorkeus on ollut 79,52 metriä (N60) ja vedenkorkeuden keskimääräinen vuotuinen vaihtelu 0,35 metriä. Ylin vedenkorkeus on ollut 79,91 metriä (N60, toukokuussa 1984) ja alin 79,23 metriä (N60, syyskuussa 2006), joten vedenkorkeuden äärivaihtelu on ollut vain 0,68 metriä.
Suurijärven menovirtaamia on tallennettu yhtä kauan kuin vedenkorkeuksia. Järven keskivirtaama (MQ) on ollut 0,31 kuutiometriä sekunnissa (m³/s), keskiylivirtaama (HMQ) 0,81 m³/s ja keskialivirtaama (NMQ) 0,10 m³/s. Suurin virtaama on ollut 1,32 m³/s (HQ, toukokuussa 1984) ja pienin 0,01 m³/s (NQ, syyskuussa 2006).
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Pihlajaveden–Kokonselän alueella (04.12), jonka Pärpänjoen–Suurjärven valuma-alueeseen (04.124) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 79,3 metriä mpy.
Järvi saa pääosan vedestään omalta Pärpänjoen–Suurjärven valuma-alueeltaan, sillä se on Suur-Saimaan alueen sisäisiä ”latvavesiä”. Pärpänjoen–Suurjärven valuma-alueella on 11 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista suoraan tai välillisesti laskee Suurijärveen kolme. Ne ovat Hirvasjärvi (87 ha), Pieni Hirvasjärvi (2 ha) ja Vääräjärvi (7 ha).
Järven laskujoki on 100 metriä pitkä Myllyjoki, joka laskee vesireittiään pitkin ensin peräkkäin Ylä-Mutajärven (38 ha) ja Ala-Mutajärven (33 ha) läpi, sitten Kuhajärven (165 ha) kautta ja lopuksi Pärppäjärven (14 ha) läpi. Vedet laskevat lopulta Pihlajaveden (71 259 ha eli 713 km²) Virtasalmeen, jonka yhdistää Pihlajaveden Vedenpohjan sen Jänneveteen.