Tuusulanjärvi

Tuusulanjärvi (aiemmin myös "Pitkäjärvi" ja "Kaukajärvi") on Uudellamaalla Tuusulassa ja Järvenpäässä Hyrylän ja Järvenpään välissä sijaitseva järvi.
Tuusulanjärvi valittiin Uudenmaan maakuntajärveksi äänestyksessä vuonna 2011. Suomen luonnonsuojeluliitto valitsi vuonna 2017 järven yhdeksi Suomen 100 luontohelmeä -kohteeksi.
Maantietoa.
Tuusulanjärvi on 8,0 kilometriä pitkä, 2,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 592 hehtaaria eli 5,9 neliökilometriä. Se on pitkän ja kapean muotoinen, mutta erityispiirteinä ovat Vanhankylänniemi ja sen kainalossa sijaitseva Vähäjärven lahti, Seittelinniemi ja sen Seittelinlahti, ja Sarvikallion edustan kapeikko. Se sijaitsee laajan peltomaiseman keskellä, joka on pääosin savikkoa. Järven etelä- ja pohjoispään ympäristöt ovat taajama-aluetta. Pohjoisessa sijaitsee Järvenpään keskustaajama, jossa Kaakkola, Loutti, Pöytäalho, Lepola ja Terioja sijaitsevat lähimpänä rantoja. Etelässä sijaitsee Tuusulan Hyrylän Tuomala, Krapi, Klaavionkallio, Koskenmäki, Nummenharju ja Paijala rantojen lähellä. Tuusulan kirkonkylä sijaitsee järven itärannalla Hyrylän pohjoispuolella. Tuusulanjärven rannalla kohoaa 25 metriä korkea Sarvikallio, joka tunnetaan myös Pikku-Kolina. Toinen hieno luontokohde on Fjällbon puisto. Vanhankylänniemessä on laaja virkistysalue.
Tuusulanjärvellä on aava järvenselkä. Järvessä on vain neljä luotomaista saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,44 hehtaaria. Saarista kolme on yli aarin ja yksi on alle aarin kokoinen. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 18,71 miljoonaa kuutiometriä eli 0,01871 kuutiokilometriä, jolloin se keskisyvyydeksi tulee 3,2 metriä. Sen syvänteessä on 9,8 metriä syvää ja syvänne sijaitsee Vanhankylänniemen edustalla.. 
Tuusulanjärven rantaviivan pituus on 22,1 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus 450 metriä. Yllä luetellun asutuksen lisäksi rannoilla on haja-asutusta esimerkiksi Ruskelassa, Hiirimäellä, Holjamäellä ja Tuomalassa. Järveä kiertää tiet, jotka yhdistävät pohjois- ja eteläpään keskustaajamat toisiinsa. Itärannassa kulkee seututie 145, jonka rinnalla on vanhempi yhdystie 11609. Länsirantaa seuraa yhdystie 11591.
Luontoarvoja.
Yleistä.
Tuusulanjärven varhaisia tutkijoita oli Suomen ensimmäinen limnologian professori Heikki Järnefelt, Tuusulanjärven taiteilijayhteisöön kuuluneen taiteilija Eero Järnefeltin poika, jonka väitöskirja vuodelta 1921 käsitteli Tuusulanjärveä.
Tuusulanjärvi on hyvin herkkä luonnoltaan. Sen läheisyydessä pesii runsaasti lintuja, esimerkiksi joutsenia, kurkia, telkkiä, silkkiuikkuja ja isokoskeloita. Jopa kalasääski on pesinyt järvellä joinain kesinä. Ympäröivissä metsissä on esimerkiksi palokärkiä. Järvi on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi lintuvedeksi ja se on lintuharrastajien suosiossa. Hyrylässä ja Järvenpään Kaakkolassa on lintutornit. Tuusulanjärvi on kalaisa, siellä elää 21 kalalajia, esimerkiksi paljon haukia.
Natura 2000.
Tuusulanjärven Natura-alue on nimeltään Tuusulanjärven lintuvesi (FI0100046, 200 ha) laajuudeltaan 198 hehtaaria ja koostuu kolmesta vesi- ja kosteikkoalueesta. Suomen ympäristökeskuksen mukaan alueella pesii 29 kosteikkojen ja vesien lintulajia.
Vedenlaatu.
Alun perin Tuusulanjärvi oli tyypillinen karu järvi. Se on kuitenkin päässyt hieman rehevöitymään, koska järveä säännösteltiin Hyrylään 1959 rakennetulla padolla, sen rannalla on runsaasti peltoja, joista lannoitteet pääsevät helposti valumaan järveen, ja aikoinaan siihen on laskettu myös jätevesiä. Tuusulanjärvi on muutenkin ollut useiden keskusteluiden aiheena sen huonon vedenlaadun ja yleistilan vuoksi. Siksi järvi ei ole aina mieluisin vaihtoehto paikallisille asukkaille, mikäli he tahtovat uimaan. Nykyisin järveä yritetään pelastaa monin tavoin. Rehevöitymistä on koetettu estää muun muassa tehokalastuksella ja hapetuksella. Vedenlaatu on parantunut huimasti viime vuosina ympäristönsuojelutoimenpiteiden ansiosta ja sinileväkukintoja esiintyy harvoin.
Virkistysarvoja.
Uimarannat Tuusulanjärvellä ovat Järvenpään Tervanokassa aivan Rantapuiston vieressä, josta löytyy myös 2015 rakennettu rantakahvila- ja baari minigolfkenttineen sekä toinen järven luoteisnurkassa Vanhankylänniemessä. Vanhankylänniemessä toimii myös veneily- ja melontaseurat. 
Tuusulan puolelta löytyy uimaranta Fjällbon puistosta lähellä Aleksis Kiven kuolinmökkiä.
Järvellä järjestetään paljon esimerkiksi jollakilpailuja. Talvisin Tuusulanjärvellä kulkee hiihtolatuja ja luistelureittejä. Tuusulanjärven ympäripyöräily on hyvin suosittua.
Vesistösuhteet.
Tuusulanjärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Tuusulanjoen valuma-alueella (21.08), jonka Tuusulanjärven alueeseen (21.082) järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 98 neliökilometriä. Lännestä laskee Rusutjärvestä alkava Haukkalanoja (valuma-alue 134 ha) sekä Nuppulinnasta Flinkinojana alkava Sarsalanoja (192 ha), joka laskee järven länsirannalle rakennetun kosteikon koilliskulmaan . Muita tulo-ojia ovat Mäyränoja (164 ha), Piilioja (62 ha), Pelinoja ja Räikilänoja. Tuusulanjärven laskujoki on 15 kilometriä pitkä Tuusulanjoki, joka alkaa järven eteläpäästä Koskensillalta ja joka yhtyy Seutulassa Vantaanjokeen. Tuusulanjärven vedenpinnan korkeus on 38,0 metriä mpy (N2000). Säännöstelyn avulla Tuusulanjärven pinta pyritään pitämään välillä 36,85–37,80 metriä (NN).
Historiaa.
Luonnonhistoriaa.
Tuusulanjärven allas on osa miljoonien vuosien takaisessa maanjäristyksessä syntynyttä laaksoa, johon kuuluu myös Espoon Pitkäjärvi. Monista Suomen järvistä poiketen Tuusulanjärvi ei siis ole jääkautista perua. Nykyinen järvi alkoi kuroutua irti siihen yltäneestä vuonosta noin 9 000 vuotta sitten.
Kulttuurihistoriaa.
Tuusulanjoen alkupäässä sekä järven etelä- ja länsipuolella on merkkejä jo varhaiskivikautisesta asutuksesta, mutta pysyvä asutus alkoi vasta 1300-luvulla. Ensimmäinen kylä lienee järven rannalle sijoittunut Vanhakylä. Muinoin Tuusulanjärveä oli tapana kutsua Kaukjärveksi tai Pitkäjärveksi sen pitkänomaisen muodon vuoksi. Vanhassa suomen kielessä Pitkäjärvi tarkoitti samaa kuin Kaukajärvi. Nykyisen nimensä järvi sai 1600-luvulla, kun Tuusula oli erotettu omaksi seurakunnakseen, jonka kirkonkylä muodostui järven rantamille.
Tuusulanjärven itärantaa myötäilevä Tuusulan Rantatie oli aikoinaan osa Helsingistä Lahteen johtanutta päätietä. Sen varrella asui 1900-luvun alkupuolella joukko taiteilijoita, joista tunnetuimpia olivat Jean Sibelius, Pekka Halonen ja Eero Järnefelt, ja alueelle muodostuikin huomattava Tuusulanjärven taiteilijayhteisö. Pekka Halosen asuintalo Halosenniemi sijaitsee järveen työntyvässä niemessä. Jo samoihin aikoihin rakennettiin Tuusulanjärven rannoille myös kesähuviloita. Tuusulanjärvi on valtakunnallisesti merkittävä kansallisromantiikan aikakauden kohde ja osa suomalaista sielunmaisemaa Kolin ja Aulangon tavoin ja se on ikuistettu lukuisissa taideteoksissa, joita sen rannoilla asuneet taiteilijat maalasivat. Nykyään järvi on suosittu turistikohde niin kotimaisille kuin ulkomaisille matkailijoille.