Yellowstonen kaldera

Yellowstonen kaldera () on Yellowstonen kansallispuistossa, Yhdysvalloissa, sijaitseva supertulivuori, jonka mitat ovat 55 × 72 kilometriä. Jättimäinen tulivuorenpurkaus tuotti Yellowstonen Lava Creekin tuffin 640 000 vuotta sitten. Tällöin purkautui arviolta 2 500 km³ vulkaanista ainetta, kuten laavaa ja tuhkaa. Sitä pienempiä purkauksia on sattunut noin 20 000 vuoden välein, mutta edellisestä pienehköstä purkauksesta on jo 70 000 vuotta. Sellainen vastasi voimakkuudeltaan suunnilleen samaa kuin St. Helensin purkaus vuonna 1980. Yellowstonen purkauksen arvioidaan tuhoisimmillaan olevan jopa tuhat kertaa vuoden 1980 St. Helensin purkausta voimakkaampi.
Vuonna 1985 alueella mitattiin kolmen kuukauden aikana yli 3 000 pientä maanjäristystä. Kalderan pinta nousi vuosina 2004–2009 nopeasti, mutta keväällä 2009 arveltiin nousun hidastuneen. Vuoden vaihteessa 2008–2009 koettiin Yellowstonessa jälleen pienjäristysten sarja, ja tuolloin niitä rekisteröitiin yli 900. Tutkijat pitivät niitä poikkeuksellisena. Syksyllä 2008 tutkijat kertoivat, että maankuori on alueella noussut kolmena edellisenä vuonna noin seitsemän senttiä vuodessa, mikä on selvästi eniten sinä aikana kun mittauksia on tehty. Sen uskottiin johtuneen siitä, että suurikokoinen Yellowstonen luonnonpuiston alla oleva 1 450-asteinen laavamassa puski ylöspäin.
Viime aikoina alueella on tapahtunut enemmän maanjäristyksiä kuin kahteenkymmeneen vuoteen, mutta tutkijoiden mukaan viitteitä suuresta purkauksesta ei ole.
Historiaa.
Ensimmäisen kerran tulivuori purkautui voimalla yli kaksi miljoonaa vuotta sitten, ja se synnytti läpimitaltaan 50 × 80 kilometrin mittaisen kraatterin, joka oli satoja metrejä syvä. Seuraava jättipurkaus tapahtui 1,3 miljoonaa vuotta sitten ja kolmas noin 630 000 vuotta sitten. Kraatteri on sittemmin täyttynyt, ja muodostumaa kutsutaan nimellä Huckleberry Ridge Tuff. Yellowstonen kalderan useat purkaukset vapauttivat maan ilmakehään tuhkaa ja kaasuja ja aiheuttivat luultavasti säähäiriöitä. Siten purkaukset ehkä edistivät joidenkin lajien sukupuuttoa Pohjois-Amerikan mantereella. Viimeksi Yellowstonen kaldera purkautui noin 13 000 vuotta sitten, jolloin se synnytti viiden kilometrin mittaisen kraatterin.
Luonnonpuiston alueella rekisteröidään pieniä maanjäristyksiä jatkuvasti. Toistaiseksi tuhoisin maanjäristys tapahtui vuonna 1959, jolloin Richterin asteikolla 7,5 vahvuiseksi mitattu järistys sai aikaiseksi maanvyörymän, joka vaati 28 ihmisen hengen.
Purkauksen vaikutukset.
Yellowstonen kalderan suuri purkaus saattaisi merkitä monien lajien sukupuuttoa sekä miljoonien ihmisten kuolemaa. Purkausta edeltäisivät voimakkaat maanjäristykset, ja laavaa nousisi maan pinnalle. Lopulta supertulivuori purkautuisi ja nostattaisi maan ilmakehään suuren määrän kaasuja ja tuhkaa, jotka yhdessä muodostaisivat ilmakehään peiton. Auringosta tuleva säteily ei kykenisi läpäisemään tätä peittoa, jolloin Maapallon lämpötilat laskisivat äkillisesti. Seurauksena olisi ydintalvi, joka johtaisi uuteen jääkauteen. Jo itse purkaus luultavasti tuhoaisi paljon maata ja eliöitä, mutta ydintalven kylmyydellä, ja siitä seurauksena olevalla nälänhädällä olisi katastrofaalisemmat seuraukset. Ensin purkaus vaikuttaisi vain Pohjois-Amerikkaan, mutta leviäisi nopeasti koskemaan muutakin maailmaa. Koko Pohjois-Amerikan manner peittyisi tuhkaan.
Tutkija Michael Rampinon mukaan on vain ajan kysymys, milloin Yellowstone purkautuu. Yellowstonen kaldera on kuitenkin vain yksi maailman seitsemästä tällä hetkellä tunnetusta supertulivuoresta, eikä tiedetä, mikä niistä seuraavaksi räjähtää, sillä supertulivuorien toiminnasta ei tiedetä paljoakaan. Purkausta olisi myös tämän tietämättömyyden takia hyvin vaikea, ehkä mahdotonkin estää.