Riilahden kartano

Riilahden kartano () on Raaseporin Bromarvissa sijaitseva aateliskartano.
Riilahden nimi mainitaan ensimmäisen kerran vuonna 1437. Vuodesta 1647 alkaen se oli säteri. Kartanon omistajia ovat olleet Arvid Stålarm (1594-1602), Axel Oxenstierna (1617-1643) sekä Körningin aatelissuku. Vuodesta 1725 lähtien kartano on yhtä keskeytystä lukuun ottamatta ollut Aminoffin suvun hallussa. Kartano päätyi Aminoffin suvulle Berndt Johan Aminoffin (1697-1779) ja Christina Catharina Körningin avioliiton kautta. Kartanossa syntyi muun muassa kenraalimajuri, kreivi Johan Fredrik Aminoff vuonna 1756.
Johan Fredrik Aminoff ja Johan Albrecht Ehrenström suunnittelivat kartanorakennuksen luonnoksen. Arkkiatri Gabriel von Bonsdorffia konsultoitiin kartanon suunnittelussa. Kartanon nykyisen päärakennuksen viimeisteli ja suunnitteli Pehr Granstedt, ja se on rakennettu vuosina 1803–1806. 1850-luvulla kartanon pääräkennusta laajennettiin arkkitehti Georg Theodor Chiewitzin suunnittelemalla siivellä. 
Kartanoa ympäröi samalta ajalta oleva englantilainen puisto. Puisto on osittain säilynyt ja siellä kasvaa jaloja lehtipuita. Lisäksi sinne on istutettu pyökkejä. Nykyisin pyökit lisääntyvät alueella luontaisesti. Se on ainoa Manner-Suomen paikka, jossa pyökki lisääntyy luonnollisesti. Puisto on suojeltu.
Kartanon viereisellä merialueella, Gloppetin selällä, käytiin suuren Pohjan sodan aikana 1714 Riilahden meritaistelu. 
Keisari Aleksanteri II pystytytti sen muistoksi vuonna 1870 graniittiristin, ja 1928 pystytettiin toinen muistomerkki. 
Riilahden omistajalla, kreivi Adolf Aminoffilla oli kolme pyyntöä ensimmäisen muistomerkin yksityiskohdiksi. Ensimmäinen pyyntö koski sitä, että muistomerkki kunnioittaa kaikkia sodassa kuolleita. Toisen pyynnön mukaan muistomerkki ei saisi muistuttaa ortodoksi- eikä latinalaisristiä, vaan ristin tuli olla uskonnollisesti puolueeton. Kolmantena pyyntönä oli se, että muistomerkin teksti olisi sekä ruotsin ja venäjän kielellä. Ristin toteutti kuvanveistäjä Nikolaj Barinov.
Suomen vesillä kesällä 1884 purjehtiessaan keisarillinen huvipursi saattueineen ankkuroitui taistelupaikalle. Venäjän keisari ja Suomen suuriruhtinas Aleksanteri III vieraili tuolloin kartanolla. Kreivi Adolf Aminoff toimi vierailun isäntänä. 
Keisari Nikolai II purjehti Standard-huvialuksellaan Riilahden meritaistelun paikalle vuonna 1907. Nikolai vieraili samassa yhteydessä Riilahden kartanolla.
Ruotsin kuningas Kustaa V suoritti valtiovierailun Suomeen vuonna 1925. Samassa yhteydessä Ruotsin laivaston Vidar-hävittäjä vieraili muistomerkin luona. 
Toinen muistomerkki valmistui kreivi Johan Fredrik Adolf Aminoffin aikana vuonna 1928. Se on omistettu kontra-amiraali Nils Ehrenskiöldille ja hänen miehistölleen. Ehrenskiöld toimi Ruotsin laivaston komentajana Riilahden taistelun aikana.
Venäjän keisareista Pietari Suuri, Aleksanteri III ja Nikolai II ovat vierailleet kartanossa. Suomen marsalkka Carl Gustaf Emil Mannerheim vieraili kartanolla. Suomen tasavallan presidentti Urho Kekkonen vieraili kartanossa maakuntamatkallaan. 
Kartanon alueella kasvatetaan herefordkarjaa, järjestetään juhlia ja kokouksia, vuokrataan loma-asuntoja ja mökkejä, harrastetaan erävaelluksia, kalastetaan, retkeillään ja harrastetaan maastoratsastusta. Billnäsin Ratsastuskeskuksen hevoset siirretään Riilahteen kesän ajaksi. Tilalla harrastetaan este- ja kouluratsastusta. Vuonna 2019 julkaistun hiilihyvityslaskelmatutkimuksen mukaan Riilahden kartano on Suomen ensimmäinen tila, joka tuottaa hiilineutraalia hereford-luomunaudanlihaa.