Spyrídon Loúis

Spyrídon ”Spýros” Loúis (, 12. tammikuuta 1873 Maroúsi, Kreikka – 26. maaliskuuta 1940 Maroúsi, Kreikka) oli kreikkalaismies, joka voitti Ateenassa järjestettyjen ensimmäisten nykyaikaisten olympiakisojen maratonjuoksun. Hän osallistui elämänsä aikana vain kahteen juoksukilpailuun: Kreikan olympiakarsintaan ja varsinaiselle olympiamaratonille. Hän eli koko elämänsä synnyinkylässään Maroúsissa ja työskenteli vedenkantajana, maanviljelijänä ja poliisina. Loúisista tuli kotimaassaan juhlittu sankari, sillä kreikkalaiset odottivat olympialaisista erityisesti maratonjuoksun voittoa, ja hänen mukaansa on myöhemmin nimetty muun muassa Ateenan olympiastadion.
Tausta.
Loúis syntyi vuonna 1873 Attikan Maroúsissa. Hän työskenteli isänsä mineraalivesikaupassa vedenkantajana.
Ranskalaisen Michel Bréalin ideasta ensimmäisissä nykyaikaisissa olympiakisoissa järjestettiin sanansaattaja Feidippideen vuonna 490 eaa. Marathonista Ateenaan tehdyn noin 40 kilometrin juoksun muistoksi maratonkilpailu. Kreikan olympiakarsinta oli ensimmäinen järjestetty maratonkilpailu.
Loúisin esimiehenä tämän armeijapalveluksen ajan toiminut Papadiamantopoulos suostutteli Loúisin osallistumaan toiseen olympiakarsintaan. Loúis tunnettiin armeijassa kestävyydestään ja nopeudestaan. Hän sijoittui karsinnassa viidenneksi, mutta hänet valittiin olympiaedustajaksi.
Olympiavoitto.
Olympialaisten maratonjuoksulle lähti 17 kilpailijaa; heistä 13 oli Kreikasta. Maratonia johti alkumatkasta ranskalainen Albin Lermusiaux, joka oli aiemmin jo sijoittunut 1 500 metrin juoksussa kolmanneksi. Hän keskeytti 32 kilometrin kohdalla, ja johtoon siirtyi 800 ja 1 500 metrin juoksun voittanut Edwin Flack. Hänen johtonsa ei kuitenkaan ollut varma, sillä Loúis saavutti häntä koko ajan. Flack keskeytti noin neljä kilometriä ennen maalia, ja Loúis pääsi kilpailun johtoon.
Loúis saapui stadionille selvässä voitossa, ja kruununprinssi Konstantin ja prinssi Yrjö juoksivat hänen kanssaan viimeisen kierroksen. Loúisin loppuaika oli 2 tuntia 58 minuuttia ja 50 sekuntia. Hän voitti toiseksi tulleen Harilaos Vasilakosin yli seitsemällä minuutilla.
Loúisin olympiajuoksuun liittyy myös useita anekdootteja. Erään tarinan mukaan hän olisi pysähtynyt matkalla juomaan viiniä, mutta Loúisin pojanpojan mukaan hän olisi saanut vain matkan aikana tyttöystävältään puolikkaan appelsiinin ja tulevalta apeltaan lasillisen konjakkia.
Kreikkalaiset odottivat olympialaisista erityisesti maratonjuoksun voittoa. Lopputuloksen varmistuttua tulokset sähkötettiin Kreikan suurimpiin kaupunkeihin. Ympäri maata järjestettiin pian tämän jälkeen voitonjuhlia.
Elämä olympialaisten jälkeen.
Olympialaisten jälkeen Loúis palasi kotikaupunkiinsa eikä osallistunut enää juoksukilpailuihin. Hän jatkoi isänsä kaupassa vedenkuljettajana ja työskenteli myöhemmin myös maanviljelijänä ja poliisina.
Vuoden 1936 olympialaisten järjestelykomitea kutsui Loúisin Berliiniin kunniavieraaksi. Avajaisissa hän asteli stadionille ensimmäisenä Kreikan joukkueen kapteenin rinnalla. Loúis ojensi avajaisissa Adolf Hitlerille oliivipuun oksan Olympian lehdosta.
Loúis kuoli sydänkohtaukseen 67-vuotiaana vuonna 1940.
Tunnustukset.
Ateenan vuoden 2004 kesäolympialaisissa käytetty Ateenan olympiastadion on nimetty Loúisin kunniaksi. Kreikassa monet urheiluseurat käyttävät samoin hänen nimeään.