tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Päijänteenlampi (Keuruu)

Päijänteenlampi on Keski-Suomessa Keuruulla Hirvon kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Asunnanjärven alueeseen (35.682) se kuuluu.
Valkeislampi (Keuruu)

Valkeislampi on Keski-Suomessa Keuruulla Asunnan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kolonjärven alueeseen (35.683) se kuuluu.
Kangasjärvi (Keuruu, Kaleton)

Kangasjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Kalettoman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria ja se on 1,4 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kangaspuron valuma-alueeseen (35.684) se kuuluu.
Kilpilampi (Keuruu)

Kilpilampi on Keski-Suomessa Keuruulla Kummunperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kivistönpuron valuma-alueeseen (35.685) se kuuluu.
Kivistö (Keuruu)

Kivistö on Keski-Suomessa Keuruulla Kummunperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 50 hehtaaria ja se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,9 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kivistönpuron valuma-alueeseen (35.685) se kuuluu.
Pieni-Haukinen

Pieni-Haukinen on Keski-Suomessa Keuruulla Kummunperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kivistönpuron valuma-alueeseen (35.685) se kuuluu.
Tuohiskotanen

Tuohiskotanen on Keski-Suomessa Keuruulla Seppäperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 25 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 494 300 kuutiometriä eli 0,494 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,0 metriä ja suurin syvyys on 5,5 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Kivistönpuron valuma-alueeseen (35.685) se kuuluu.
Sammalinen (Keuruu)

Sammalinen on Keski-Suomessa Keuruulla Asunnan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 96 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 1,2 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 8 saarta. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Julkulampi

Julkulampi on Keski-Suomessa Keuruulla Huttulan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 147 800 kuutiometriä eli 0,148 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,5 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Särkijärvi (Keuruu)

Särkijärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Asunnan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13,5 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Hanhonlampi

Hanhonlampi on Keski-Suomessa Keuruulla Asunnan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Paskolampi (Keuruu)

Paskolampi on Keski-Suomessa Keuruulla Ampialan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Valkeinen (Keuruu, Hinkkaperä)

Valkeinen on Keski-Suomessa Keuruulla Hinkkaperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 76 100 kuutiometriä eli 0,076 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,7 metriä ja suurin syvyys on 1,6 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Mustiainen (Keuruu)

Mustiainen on Keski-Suomessa Keuruulla Ampialan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 88 700 kuutiometriä eli 0,089 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 5,3 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Iso-Haukinen (Keuruu)

Iso-Haukinen on Keski-Suomessa Keuruulla Ampialan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,6 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Sammalisen valuma-alueeseen (35.686) se kuuluu.
Vähä-Asunta

Vähä-Asunta on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Pitäjänlampi

Pitäjänlampi on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,3 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 66 100 kuutiometriä eli 0,066 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 3,8 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Kamppilampi (Keuruu)

Kamppilampi on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Kangaslampi (Keuruu, Kamppiperä)

Kangaslampi on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 86 500 kuutiometriä eli 0,087 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,9 metriä ja suurin syvyys on 6,5 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Haukilampi (Keuruu, Kamppiperä)

Haukilampi on Keski-Suomessa Keuruulla Kamppiperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 42 600 kuutiometriä eli 0,043 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,5 metriä ja suurin syvyys on 4,2 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Vähä-Asunnan valuma-alueeseen (35.687) se kuuluu.
Havunjärvi

Havunjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Pohjoislahden Mäkikylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 92 hehtaaria ja se on 3,5 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 3,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0039 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 4,2 metriä ja suurin syvyys on 15,0 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 8,2 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Havunjoen valuma-alueeseen (35.688) se kuuluu.
Lamminmäenlampi (Keuruu)

Lamminmäenlampi on Keski-Suomessa Keuruulla ja Jämsässä Pohjoislahden Mäkikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 188 900 kuutiometriä eli 0,189 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,0 metriä ja suurin syvyys on 8,0 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Havunjoen valuma-alueeseen (35.688) se kuuluu.
Piilemä (Keuruu)

Piilemä on Keski-Suomessa Keuruulla Pohjoisjärven kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 24 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 500 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 619 600 kuutiometriä eli 0,620 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,6 metriä ja suurin syvyys on 7,2 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,9 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Vähä-Piilemä

Vähä-Piilemä on Keski-Suomessa Keuruulla Huhkonperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 85 400 kuutiometriä eli 0,085 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,4 metriä ja suurin syvyys on 5,0 metriä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Ylänen (Keuruu)

Ylänen on Keski-Suomessa Keuruulla Huhkonperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä.Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Pitkälampi (Keuruu, Huhkonperä)

Pitkälampi on Keski-Suomessa Keuruulla ja Jämsässä Huhkonperän kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä.Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 49 700 kuutiometriä eli 0,050 miljoonaa kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,7 metriä ja suurin syvyys on 3,6 metriä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Asunnanjärven valuma-alueella (35.68), jonka Letkujoen–Huhkojärven valuma-alueeseen (35.689) se kuuluu.
Saukkojärvi (Jämsä)

Saukkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Joensuun kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,4 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Kuorikkajärvi

Kuorikkajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Myllykylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,8 hehtaaria ja se on 750 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Perhonjärvi (Jämsä)

Perhonjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 20 hehtaaria ja se on 1,1 kilometriä pitkä ja 550 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kertejoen alaosan alueeseen (35.691) se kuuluu.
Kotajärvi (Jämsä, Sydänmaa)

Kotajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Iso-Haukinen (Jämsä)

Iso-Haukinen on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Ehunlammi

Ehunlammi on Keski-Suomessa Jämsässä Ehunsalmin kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Iso-Mustinki

Iso-Mustinki on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 12,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Ohralammi (Jämsä)

Ohralammi on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Suolammi (Jämsä, Matokulma)

Suolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 400 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Särkisjärvi (Jämsä, Matokulma)

Särkisjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Lepola (järvi)

Lepola on Keski-Suomessa Jämsässä Matokulman kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kerteselän lähialueeseen (35.692) se kuuluu.
Leppäjärvi (Jämsä, Runttimäki)

Leppäjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Keskinen (Jämsä, Runttimäki)

Keskinen on Keski-Suomessa Jämsässä Runttimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Leppälampi (Mänttä-Vilppula, Mänttä)

Leppälampi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Mänttän kaupunkitaajaman lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,4 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Sorsajärvi (Jämsä)

Sorsajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä ja Keuruulla Vedenpään kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,8 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Karhujärvi (Keuruu)

Karhujärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Häkkiskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Ahvenjärvi (Jämsä, Vedenpää)

Ahvenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Vedenpään kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,6 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Myllyojan valuma-alueeseen (35.693) se kuuluu.
Iso-Kotanen (Jämsä)

Iso-Kotanen on Keski-Suomessa Jämsässä Vedenpään kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Heräjärvi (Jämsä)

Heräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Elimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Housujärvi (Jämsä)

Housujärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Elimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Vuorisjärvi (Keuruu)

Vuorisjärvi on Keski-Suomessa Keuruulla Roosinpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,5 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Salmijärvet (Keuruu)

Salmijärvet on Keski-Suomessa Keuruulla Roosinpohjan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Syväojan valuma-alueeseen (35.694) se kuuluu.
Palsinajärvi

Palsinajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Palsinan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 42 hehtaaria ja se on 2,2 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,8 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Palsinajärven valuma-alueeseen (35.695) se kuuluu.
Aittojärvi (Jämsä, Palsina)

Aittojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Palsinan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 14,6 hehtaaria ja se on 850 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Palsinajärven valuma-alueeseen (35.695) se kuuluu.
Ahvenjärvi (Jämsä, Palsina)

Ahvenjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Palsinan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Palsinajärven valuma-alueeseen (35.695) se kuuluu.
Kotajärvi (Jämsä, Kerte)

Kotajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kerten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Kuljunjärvi (Jämsä)

Kuljunjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Kerten kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Heinäsjärvi

Heinäsjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Myllykylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Peräjärvi (Jämsä, Niinimäki)

Peräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Niinimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Isolammi (Jämsä)

Isolammi on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä..
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Virkajärvi (Jämsä, Suinula)

Virkajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Naurun ja unohduksen kirja

Naurun ja unohduksen kirja () on tšekkiläiskirjailija Milan Kunderan Ranskassa vuonna 1979 julkaisema romaani. Kirja on jaettu seitsemään tarinaan, joita sitovat yhteiset teemat. Kirja tutkii poliittisen, historiallisen ja henkilökohtaisen unohduksen sekä omahyväisen ja skeptisen naurun kaltaisia teemoja. Kunderan muiden romaanien tapaan teos yhdistelee tarinankerrontaan filosofista esseekirjoitusta ja maagista realismia.
Kirsti Sirasteen suomennos julkaistiin vuonna 1983 WSOY:n kustantamana.
Iso-Kuorikka

Iso-Kuorikka on Keski-Suomessa Jämsässä Suinulan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Iso-Kuorikan pinta-ala on 80 hehtaaria, ja se on 1,8 kilometriä pitkä ja 750 metriä leveä. Järven rantaviivan pituus on 5,1 kilometriä. Järvi on luodattu, ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 1,1 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0011 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys 7,8 metriä. Siinä on ilmoitettu olevan kaksi saarta. Niiden yhteispinta-ala on 0,05 hehtaaria, mikä on noin 0,07 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista toinen on yli aarin ja toinen alle aarin kokoinen..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6). Sen sisällä se kuuluu Kertejoen valuma-alueella (35.69) ja tämän sisällä edelleen Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696).
Vääräjärvi (Jämsä)

Vääräjärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Niinimäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Kilpijärvi (Jämsä, Sydänmaa)

Kilpijärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Pieni-Kuorikka

Pieni-Kuorikka on Keski-Suomessa Jämsässä Hallin taajaman lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,2 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Lautakkojärvi (Jämsä)

Lautakkojärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Hallinmäen kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Jalkajärvi

Jalkajärvi on Keski-Suomessa Jämsässä Sydänmaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä..
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Keuruun reitin valuma-alueen (35.6) Kertejoen valuma-alueella (35.69), jonka Kuorikkaojan valuma-alueeseen (35.696) se kuuluu.
Eemeli Ylitalo

Eemeli Ylitalo (s. 22. helmikuuta 1998 Kauhava) on suomalainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Mestis-joukkue Iisalmen Peli-Karhuissa.
Ura.
Ylitalo on Kauhavan Hela-Kiekon kasvatti. Hän siirtyi juniorina sittemmin S-Kiekkoon. Kaudeksi 2015–2016 Ylitalo siirtyi Vaasan Sportin B-nuoriin. Kaudella 2017–2018 hän nousi seuran A-nuorten varakapteeniksi.
Kaudella 2018–2019 Ylitalo nousi Sportin A-nuorten kapteeniksi. Hän jakoi pudotuspeleissä joukkueen sisäisen tehotilaston voiton Miro Lehtimäen kanssa lukemalla +5. Ylitalo johdatti Sportin kauden päätteeksi A-nuorten SM-pronssiin. Hän debytoi seuran SM-liigajoukkueessa 11. tammikuuta 2019 Oulun Kärppiä vastaan. Ylitalolle avautui paikka Sportin kokoonpanosta, kun Oskari Manninen ja Jyri Niemi olivat loukkaantuneena ja Colby Robak pelikiellossa. Hänet merkittiin joukkueen seitsemänneksi puolustajaksi. Ylitalo sai ottelussa jääaikaa 4.38 minuuttia. Liigauransa avausmaalin hän teki toisessa ottelussaan 20. helmikuuta 2019 Helsingin IFK:ta vastaan. Ylitalo pelasi kauden aikana kolme SM-liigaottelua. Hän pelasi miesten pelejä myös viisi ottelua lainalla Mestis-joukkue Kokkolan Hermeksessä.
Huhtikuussa 2019 Ylitalo teki Sportin kanssa 1+1-vuotisen SM-liigasopimuksen. Kausi 2019–2020 häneltä jäi kuitenkin kokonaan väliin loukkaantumisen vuoksi. Maaliskuussa 2020 seura kuitenkin käytti Ylitalon sopimuksessa olleen option ja teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen hänen kanssaan. Syyskuussa Sport lainasi hänet kaudeksi 2020–2021 toistaiseksi voimassa olevalla sopimuksella yhteistyöseuraansa, Mestis-joukkue Kajaanin Hokkiin. Ylitalo pelasi siellä kolme ottelua, kunnes lokakuussa hänet kutsuttiin takaisin Sportin vahvuuteen. Marraskuussa Ylitalo palasi kuitenkin toistaiseksi Hokin vahvuuteen. Hän pelasi siellä kauden aikana kaikkiaan 13 ottelua tehopistein 3+3=6, kunnes maaliskuussa 2021 Ylitalo kutsuttiin takaisin Sportiin paikkaamaan Luke Greenin lähdön jättämää aukkoa. Koska hän palasi joukkueeseen siirtotakarajan jälkeen, Ylitalo ei siirtosääntöjen mukaan enää palannut Hokkiin. Hän pelasi Sportissa kauden aikana kaikkiaan yhdeksän runkosarjaottelua ilman tehopisteitä.
Kaudeksi 2021–2022 Ylitalo siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella Mestis-joukkue Savonlinnan Pallokerhoon. Joukkuetta siirtyi myös valmentamaan hänelle Hokista tuttu Niko Eronen. Kaudeksi 2022–2023 Ylitalo siirtyi vuoden mittaisella sopimuksella hänen aiempaan lainaseuraansa Kokkolan Hermekseen. Ylitalo nimettiin joukkueen varakapteeniksi. Heinäkuussa 2023 hän teki Hermeksen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Hänet nimettiin kaudeksi 2023–2024 Hermeksen kapteeniksi.
Lokakuussa 2024 Ylitalo siirtyi 3. marraskuuta 2024 asti kestävällä sopimuksella Iisalmen Peli-Karhuihin. Lyhyen sopimuksen päätyttyä hän teki seuran kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen.
Pelityyli.
Ylitaloa SaPKossa valmentaneen Niko Erosen mukaan hän on kokonaisvaltainen puolustaja ja esimerkillinen pelaaja. Erosen mukaan Ylitalo on fyysisesti huippu-urheilija, joka pystyy auttamaan joukkuetta jokaisella pelin osa-alueella.
Muuta.
Ylitalo harrasti lapsena myös yleisurheilua Kauhavan Wisassa lajinaan keihäänheitto.
Vaz/Obervaz

Vaz/Obervaz on kunta Sveitsissä Graubündenin kantonissa. Siellä on vajaat 3 000 vakinaista asukasta. Vaz/Obervaz on yksi Albulan hallinnollisen alueen (, ) kuudesta kunnasta. 
Sijainti.
Vaz/Obervaz sijaitsee Albulajokeen laskevan Rain digl Lai -joen laaksossa parikymmentä kilometriä Churista etelään.
Matkailu.
Lenzerheide ja Valbella ovat Vaz/Obervazin asukasluvultaan suurimmat kylät. Niistä on kehittynyt matkailukeskuksia 1900-luvun alusta alkaen. Aluksi matkailu oli kesämatkailua, mutta 1930-luvulta alkaen rakennettujen ensimmäisten köysiratojen myötä seudusta on kehittynyt erityisesti talvimatkailukeskus. Vuonna 1990 paikkakunnalla oli 15 000 vuodepaikkaa ja yöpymisten määrä oli 1,2 miljoonaa vuodessa.
Pentti Rautaharju

Pentti Matti Rautaharju (23. joulukuuta 1932 Tuusniemi – 7. elokuuta 2018 Fort Lauderdale, Florida, Yhdysvallat) oli suomalais-yhdysvaltalainen lääkäri ja biofyysikko, joka toimi professorina ja tutkimusprofessorina Kanadassa ja Yhdysvalloissa. Hän oli sydämen sähkökäyrän (EKG) epidemiologisen tutkimuksen kansainvälinen huippuasiantuntija. 
Ura.
Rautaharju kirjoitti ylioppilaaksi Kuopion Lyseosta 1951. Hän opiskeli Helsingin yliopistossa, ja valmistui sieltä lääketieteen kandidaatiksi 1955, ja edelleen lääkäriksi (LL 1959, toisen lähteen mukaan LT 1959). Tämän jälkeen hän opiskeli Minnesotan yliopistossa biofysiikkaa ja valmistui tohtoriksi (FT 1963). 
Rautaharju toimi Työterveyslaitoksen fysiologisen osaston tutkijana 1956-1958 ja elektrokardiologian tutkijana Minnesotan yliopistossa 1958-1962. Hän työskenteli sitten Dalhousien yliopistossa (Halifax, Nova Scotia, Kanada) biofysiikan ja biotekniikan tutkimuslaboratorion johtajana (1963-1966), jonka jälkeen saman yliopiston yliopiston fysiologian ja biofysiikan professorina (1966–1990). Hän siirtyi sitten Alberta Heart Foundationin tutkimusprofessoriksi (1990–1994) Edmontoniin (Alberta, Kanada). Tämän jälkeen hän oli vuodesta 1994 Yhdysvaltojen Pohjois-Carolinaan toimivan Wake Forestin lääketieteelliseen korkeakoulun kansanterveystieteen ja epidemiologian osaston tutkimusprofessori. Rautaharju toimi myös vierailevana professorina useissa yliopistoissa. 
Professori Rautaharju laati urallaan yli 300 tieteellistä julkaisua joista eläkkeellä noin 70. Hän osallistui tieteellisellä urallaan moniin kansainvälisiin sydän- ja verisuonisairauksia koskeneisiin tutkimushankkeisiin sekä alan standardisoimistyöhön. Tutkimustyössään hän paneutui EKG-laitteistojen, tietojärjestelmien ja elintoimintojen säätelyn matemaattisten mallien kehittämiseen.
Yksityiselämä.
Rautaharjulla oli elokuussa 2018 kuusi lasta ja 11 lastenlasta.
Rautaharju käänsi runoutta. Vuonna 2015 hän julkaisi kokoelman Eino Leinon runoja englanniksi nimellä "Seventy Seven Sentiments. A Selection of Eino Leino`s poems".
Ailo – pienen poron suuri seikkailu

Ailo – pienen poron suuri seikkailu on Guillaume Maidatchevskyn ohjaama suomalais-ranskalais-norjalainen elokuva, joka valmistui vuonna 2018. Se on Norjan ja Suomen Lapissa kuvattu luontoseikkailu. 
Elokuvassa ei näytetä ihmisiä (mutta Peter Franzénin ääni kuuluu kertojana). Kohtauksiin on kuvattu oikeita eläimiä, usein kaukaa, ja näillä otoksilla on sitten kuvitettu eläinsatua muistuttava kertomus.
Waiting for Barcelona

Waiting for Barcelona on Juho-Pekka Tanskasen ohjaama, vuonna 2018 valmistunut dokumenttielokuva. Se kertoo paperittomasta siirtolaisesta, joka elää Barcelonan kaduilla. Sitä kävi elokuvissa katsomassa noin 600 ihmistä.
Punasii päin

Punasii päin on Mika Ahlforsin ohjaama, käsikirjoittama ja tuottama elokuva vuodelta 2018. Se on rikoselokuva, jonka innoittajana oli Stop töhryille -kampanja. Räppäri Julma H. näyttelee graffitintekijää, joka saa sakot seinämaalauksista ja päättää hankkia sakkorahat huumekaupalla.
Takamäki

Takamäki on mm. seuraavien suomalaisten henkilöiden sukunimi:
Kuutyttö

Kuutyttö on Anna Korhosen ohjaama dokumenttielokuva vuodelta 2018. Se kertoo kansainvälisestä adoptiosta. Päähenkilö on ohjaajan Thaimaasta adoptoima tytär. Korhonen matkustaa tutkimaan, mistä hänen tyttärensä on peräisin.
A Moment in the Reeds

A Moment in the Reeds (työnimeltään "Tämä hetki kaislikossa") on vuonna 2018 ensi-iltansa saanut queer-elokuva, jonka on ohjannut Mikko Mäkelä. Elokuvan päähenkilöt ovat Leevi (Janne Puustinen) ja Tareq (Boodi Kabbani), jotka kunnostavat Leevin isän kesämökkiä.
Niko Ikonen tyrmää "Me Naiset" -lehdessä elokuvan kliseisenä ja pitää sen dialogia tönkkönä.
Jernbanetorgetin metroasema

Jernbanetorgetin metroasema () on Oslon keskusrautatieaseman yhteydessä sijaitseva Oslon metron asema kaupungin ydinkeskustassa. Vuonna 1966 avattu asema toimi alun perin metron itäisten linjojen pääteasemana Stortingetin aseman avaamiseen asti. Kaikki metroverkon viisi linjaa pysähyvät asemalla, minkä seurauksena asemaa palvelee jopa 20–30 junaa tunnissa. Vaihtoyhteyksiensä ja keskeisen sijaintinsa vuoksi asema on Oslon metron vilkkain.
Arkkitehti Peer Qvamin suunnittelema asema on noin 5,2 metriä merenpinnan alapuolella. Se sijaitsee 0,5 km etäisyydellä Stortingetin metroasemasta lännessä ja 0,5 km etäisyydellä Grønlandin metroasemasta idässä.
Ovi jolta ei ole paluuta

Ovi jolta ei ole paluuta (ransk "Porte de Non-Retour") myös "Portti jolta ei ole paluuta" tai "Point of no Return" on muistomerkki Ouidahissa, Beninissä. Se sijaitsee noin neljän kilometrin päässä kaupungin keskustasta etelään niin sanotun Orjareitin päätepisteessä. 
Monumenttikokonaisuus on avoimella hiekkarannalla paikalla, josta orjia kuljetettiin laivoihin. Betonista ja pronssista koostuva teos on muistomerkki orjuutetuille afrikkalaisille, jotka vietiin Ouidahin orjasatamasta Amerikkoihin.
Vuosina 1992-1996 valmistuneen kokonaisuuden rahoittivat Unesco ja Beninin valtio. Monumentin paljasti vuonna 1995 Beninin presidentti Nicéphore Soglo.
Tekijät ja osat.
Muistomerkin toteuttivat arkkitehti Yves Ahouen-Gnimon yhdessä kuvanveistäjien kanssa. Fortuné Bandeira teki portaalirakenteen pylväät ja friisin, joiden terakottareliefeissä on kuvattu orjia. 
Yves Kpede teki kaksi muuta betonista tehtyä, maalattua hahmoa, jotka kuvaavat Egunguneja. 
Portaalin molemmilla sivuilla on Dominque Kouasin tummat, hapetettua pronssia olevat teokset.
Tulkintaa.
Monumentin kaksipuolinen pääosa on kuvaus orjuutettujen mielentilasta lähdön hetkellä. Ensimmäinen osa suuntautuu valtamereen, kohti laivaa, joka odottaa orjia viemään heitä tuntemattomaan maahan. Toinen puoli suuntautuu kylään. Se keskellä on puu, jonka orjat muistavat osana synnyinkyläänsä tai kaupunkiaan. Molemmat puolet kuvittavat muistoja ja näyttävät, miten muisti pitää elossa joitakin muistikuvia huolimatta ajasta tai etäisyydestä. 
Monumentin toinen osa on kaksi betonivalosta, jotka ovat Egungun hahmoja. Ne muistuttavat esi-isien läsnäolosta paikalla.
Metalliset ihmishahmot toisiinsa kahlehdittuina kuvaavat orjuuden todellisia olosuhteita.
Merkitys.
Monumentti symbolisoi sitä tilaa ja maisemaa, jossa miljoonat afrikkalaiset astuivat eurooppalaisiin laivoihin, eivätkä koskaan palanneet Afrikkaan. Monumentista on tullut Beninin turistiteollisuuden vaikuttava ikoni ja hallitseva symboli, joka vetoaa ihmisiin koko maassa ja on kansallisylpeyden merkki. 
Vuosittain 10. tammikuuta monumentin aluetta käytetään Kansallisen vodoun-päivän Festival vodounin alueena, jossa tuhannet beniniläiset ja ulkomaiset matkailijat kokoontuvat kunnioittaakseen sekä paikallisia henkiä, että niitä miljoonia ihmisiä, jotka kuolivat Atlantin orjakaupan aikana.
J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I

J. R. R. Tolkien’s The Lord of the Rings, Vol. I (myös nimellä Lord of the Rings: Volume 1) on Interplayn kehittämä ja Electronic Artsin julkaisema roolipeli, joka perustuu J. R. R. Tolkienin kirjaan Taru sormusten herrasta. Peli on julkaistu vuonna Amiga:lle, DOS:lle, FM Towns:lle ja NEC PC-9801:lle.
Interplay julkaisi vuonna 1994 mutta erilaisen pelin Super Nintendo Entertainment Systemille.
Pelille on julkaistu seuraaja "".
Vastaanotto.
Peli sai CU Amiga -lehden arvostelussa arvosanaksi 90/100.
Mikrobitin Niko Nirvi antoi pelin DOS-versiolle 90 pistettä sadasta.
Timo Karjalainen

Timo P. Karjalainen (8. helmikuuta 1961 Valtimo – 13. heinäkuuta 2018 Joensuu) oli suomalainen metsänhoitaja ja metsäntutkija, joka toimi vuodesta 2002 lähtien pääosin Metsäntutkimuslaitoksen (sittemmin Luonnonvarakeskuksen, Luke) ja pieneltä osin Joensuun yliopiston (sittemmin Itä-Suomen yliopiston) kansainvälisen metsätalouden tutkimusprofessorina. Hänen tutkimusalueenaan oli erityisesti Venäjän ja itäisen Euroopan siirtymätalouksien metsätalous.
Karjalainen kirjoitti ylioppilaaksi Valtimon lukiosta 1980. Hän opiskeli Joensuun yliopistossa, josta valmistui metsänhoitajaksi 1990 (MMM), lisensiaatiksi 1994 (MML) ja tohtoriksi (MMT) 1996. Hänen englanninkielinen artikkeliväitöskirjansa (1996) oli otsikoitu "Dynamics of the carbon flow through forest ecosystem and the potential of carbon sequestration in forests and wood products in Finland".
Wallace Langham

Wallace Langham (s. 11. maaliskuuta 1965 Fort Worth, Texas) on yhdysvaltalainen näyttelijä, joka tunnetaan muun muassa Kirbyn roolista draamakomediassa "Little Miss Sunshine" sekä laboratorioteknikko David Hodgesin roolista tv-sarjassa "C.S.I." Langham näytteli rooliaan kaikkiaan 247 jaksossa vuosina 2003–2015. Hän on myös esiintynyt vierailevana tähtenä muun muassa tv-sarjoissa ja "Greyn anatomia".
Langham on kotoisin Fort Worthin kaupungista, Texasin osavaltiosta. Hän on ollut kolmesti aviossa ja hänellä on kaksi aikuista lasta ensimmäisestä avioliitostaan Laura Langhamin kanssa.