tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kirjallisuuslehti (suomalainen lehti)

Kirjallisuuslehti oli Helsingissä vuosina 1932–1938 ilmestynyt yhteiskunnallinen kulttuurilehti, jota julkaisi toimittaja-runoilija Jarno Pennanen. Lehdellä oli vasemmistolainen painotus ja se oli opiskelijalehti "Soihdun" ohella ainoita 1930-luvun suomalaisia aikakauslehtiä, joissa kuului laitavasemmiston ääni. 
"Kirjallisuuslehti" sai salaista rahoitusta maan alla toimineelta Suomen Kommunistiselta Puolueelta (SKP), jonka omat lehdet oli lakkautettu. Lehti oli riippuvainen SKP:n rahoituksesta ja lakkasi ilmestymästä vuonna 1938, kun rahoitus katkesi. Pennanen toimi päätoimittajana koko lehden ilmestymisen ajan. "Kirjallisuuslehden" levikki oli noin 2 500 kappaletta.
Historia.
Lehden perustaminen.
Idean lehden perustamiseen on sanottu tulleen Neuvostoliitossa maanpaossa asuneilta kommunistijohtajilta Otto-Wille Kuusiselta ja Arvo ”Poika” Tuomiselta. Suomeen lähetetty kommunistijohtaja Hannes Mäkinen värväsi ay-mies Viljo Suutarin välityksellä lehden perustajaksi ja päätoimittajaksi Pennasen, joka oli aiemmin työskennellyt kokoomuslaisissa lehdissä, mutta jäänyt hiljattain työttömäksi. "Kirjallisuuslehden" ensimmäinen numero ilmestyi joulukuussa 1932. Näytenumero sisälsi myös Pennasen ensimmäiset julkaistut runot. Pennanen liittyi SKP:n jäseneksi vuonna 1934. 
Uutisointi.
"Kirjallisuuslehti" uutisoi ahkerasti muun muassa Espanjan sisällissodasta ja sen kirjeenvaihtajina oli Espanjan tasavaltalaisjoukoissa taistelleita suomalaisia vapaaehtoisia kuten Paavo Pajunen ja Lauri Vilenius. SKP-rahoituksesta huolimatta Pennanen piti lehden linjan itsenäisenä ja esitteli siinä muun muassa ranskalaisten surrealistien taidetta sekä Pablo Picasson kubistisia maalauksia, vaikka nämä tyylisuunnat oli tuomittu Neuvostoliitossa. Ajan muista vasemmistolehdistä poiketen "Kirjallisuuslehti" ei ilmestymisensä aikana saanut yhtäkään painokannetta. Lehden ja SKP:n salaisena yhdysmiehenä toimi kommunisti Toivo Karvonen, tosin välillä rahaa kulki myös Jenny Pajusen kautta, joka lahjoitti SKP:ltä saamansa avustuksen lehdelle. Lehden lakkauttamiseen vaikutti Karvosen kiinnijääminen ja vankilaan joutuminen vuonna 1938.
Toimittajat.
"Kirjallisuuslehteen" siirtyi myöhemmin monia nuoria vasemmistoradikaaleja "Tulenkantajat"-lehdestä, jonka päätoimittaja Erkki Vala pyrki pitämään lehtensä itsenäisenä sen vasemmistolaisista taustaryhmistä. "Kirjallisuuslehden" toimituskuntaan kuuluivat muun muassa Raoul Palmgren (vt. päätoimittaja syksyllä 1936), Elvi Sinervo (toimitussihteeri), Pentti Haanpää, Nyrki ja Tapio Tapiovaara, Arvo Turtiainen, Katri Vala ja Maija Savutie. Monet heistä kuuluivat vasemmistolaiseen taiteilijaseura Kiilaan, jonka epäviralliseksi äänenkannattajaksi lehti muodostui.
Sylvia Lance Harper

Sylvia Harper (o.s. Lance, 1. lokakuuta 1895 – 21. lokakuuta 1982) oli australialainen tennispelaaja. Hän saavutti Australian avoimen tennisturnauksen naisten kaksinpelin voiton 1924 päihittäen Esna Boydin finaalissa erävoitoin 2–1. Vuonna 1927 hän kohtasi naisten kaksinpelin finaalissa jälleen Boydin, mutta hävisi tälle erävoitot 1–2. Vuoden 1930 kaksinpeliturnauksen finaalissa hän hävisi Daphne Akhurstille erin 1–2.
Aiemmin Lance-sukunimeä käyttänyt Sylvia nai liikemies Robert Rainy Harperin toukokuussa 1924. He saivat yhden pojan.
Myrófyllo

Myrófyllo () on Kreikan kylä sekä samanniminen Pýlin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Μυροφύλλου, "Dimotikí Enótita Myrofýllou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 448 ja varsinaisen Myrófyllon kylän väkiluku 173 (vuonna 2011).
Myrófyllon kylä sijaitsee Píndos-vuoristossa linnuntietä noin 43 kilometriä lounaaseen Tríkalasta. Myrófyllon kunnallisyksikkö käsittää Pýlin kunnan eteläosan. Myrófyllo oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pýlin kuntaan yhdessä Aíthikeen, Gómfoin, Neráidan, Piáleian ja Píndoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Myrófyllon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Nartháki (kunnallisyksikkö)

Nartháki () on Kreikan kylä sekä samanniminen Fársalan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ναρθακίου, "Dimotikí Enótita Narthakíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 175 ja varsinaisen Narthákin kylän väkiluku 342 (vuonna 2011).
Narthákin kylä sijaitsee linnuntietä noin 10 kilometriä kaakkoon Fársalan kaupungista. Narthákin kunnallisyksikkö käsittää Fársalan kunnan eteläosan. Nartháki oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Fársalan kuntaan yhdessä Enippéaksen ja Polydámantaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Narthákin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Neráida

Neráida () on Kreikan kylä sekä samanniminen Pýlin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νεράιδας, "Dimotikí Enótita Neráidas") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 252 ja varsinaisen Neráidan kylän väkiluku 51 (vuonna 2011).
Neráidan kylä sijaitsee Píndos-vuoristossa linnuntietä noin 48 kilometriä länteen Tríkalasta. Neráidan kunnallisyksikkö käsittää alueen Pýlin kunnan länsiosassa. Neráida oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pýlin kuntaan yhdessä Aíthikesin, Gómfoin, Myrófyllon, Piáleian ja Píndoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Neráidan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Néssonas

Néssonas (, ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Témpin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Νέσσωνος/Νέσσωνα, "Dimotikí Enótita Néssonos/Néssona") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 4 750 ja varsinaisen Néssonaksen kylän väkiluku 94 (vuonna 2011).
Néssonaksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 14 kilometriä koilliseen Lárisasta. Néssonaksen kunnallisyksikkö käsittää Témpin kunnan eteläosan. Sen suurin asutus on Sykoúrion kaupunki. Néssonas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Témpin kunnaksi yhdessä Ampelákian, Gónnoin, Káto Ólympoksen ja Makrychórin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Néssonaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Nevrópoli Agráfon

Nevrópoli Agráfon (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Νεβρόπολης Αγράφων, "Dimotikí Enótita Nevrópolis Agráfon") on yksi Límni Plastíran kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 223 (vuonna 2011).
Nevrópoli Agráfonin kunnallisyksikkö käsittää Límni Plastíran kunnan länsiosan Plastíraksen tekojärven länsipuolella. Sen suurin asutus on Neochórin kylä. Nevrópoli Agráfon oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Límni Plastíran kunnaksi yhdessä Plastíraksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Nevrópoli Agráfonin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Paliókastro (Tríkala)

Paliókastro (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παληοκάστρου, "Dimotikí Enótita Paliokástrou") on yksi Tríkalan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 732 (vuonna 2011).
Paliókastron kunnallisyksikkö käsittää Tríkalan kunnan koillisosan. Sen suurin asutus on Palaiópyrgoksen kylä. Paliókastro oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Tríkalan kuntaan yhdessä Estiaiótidan, Faloreían, Kallídendron, Kóziakaksen, Megála Kalývian ja Paralithaíoin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Paliókastron kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Palmero (juusto)

Palmero on Espanjan Kanariansaarten La Palmalta peräisin oleva vuohenmaitojuusto.
Vuohia toivat Kanariansaarille jo niiden berbereistä polveutuvat ensimmäiset asukkaat, guanchit. Kirjallisia historiallisia lähteitä juustonvalmistuksesta La Palmalla on vuodesta 1493 lähtien, jolloin alue liitettiin Kastiliaan. Jo 1500-luvulla juustoa tiedetään viedyn La Palmalta Espanjan siirtomaihin, kuten Kap Verdelle, Puerto Ricoon ja Santo Domingoon. Palmero-juustolla on ollut espanjalainen alkuperänimityksen suoja eli DO vuodesta 2001.
Juustoa valmistettaessa vuohenmaito lämmitetään ensin 27–33 °C lämpötilaan, jolloin siihen lisätään Palmero-juuston valmistuksessa erityisesti käytettävä kileistä saatava juoksute. Valmistettu juustomassa on puristettu perinteisesti käsin, mutta nykyisin myös koneistetusti. Juusto suolataan ja usein myös savustetaan. Savustamisen yhteydessä eri materiaaleja polttaen tuotetaan eri savustetun juuston tyyppejä. Alkuperänimityksen mukaisia poltettavia kasveja ovat manteli, viikunaopuntia, havunneulaset ja kanarianmänty. Juusto voidaan edelleen kypsyttää tai syödä tuoreeltaan. Kypsytetyn juuston kuori on kellertävä tai savustettuna ruskea. Sisältä juusto on valkoista. Juuston maku on hieman suolainen ja hapan.
Palaiókastro

Palaiókastro () tai Paliókastro (Παλιόκαστρο tai Παληόκαστρο) (”Vanha linna”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Pámisos (kunnallisyksikkö)

Pámisos (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παμίσου, "Dimotikí Enótita Pamísou") on yksi Mouzákin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 3 787 (vuonna 2011).
Pámisoksen kunnallisyksikkö käsittää Mouzákin kunnan koillisosan. Sen suurin asutus on Agnanterón kylä. Kunnallisyksikkö on saanut nimensä seudun Pámisos-joesta. Pámisos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Mouzákin kuntaan yhdessä Ithómin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Pámisoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Paralithaíoi

Paralithaíoi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Παραληθαίων, "Dimotikí Enótita Paralithaíon") on yksi Tríkalan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 660 (vuonna 2011).
Paralithaíoin kunnallisyksikkö käsittää alueen Tríkalan kunnan pohjoisosissa. Sen suurin asutus on Rízoman kylä. Paralithaíoi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Tríkalan kuntaan yhdessä Estiaiótidan, Faloreían, Kallídendron, Kóziakaksen, Megála Kalývian ja Paliókastron kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Paralithaíoin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Pelinnaíoi

Pelinnaíoi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πελινναίων/Πελλιναίων, "Dimotikí Enótita Pelinnaíon/Pellinaíon") on yksi Farkadónan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 738 (vuonna 2011).
Pelinnaíoin kunnallisyksikkö käsittää Farkadónan kunnan länsiosan. Se on nimetty alueella sijainneen antiikin aikaisen Pelinnaionin kaupungin mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Taxiárchesin kylä. Pelinnaíoi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Farkadónan kuntaan yhdessä Oichalían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Pelinnaíoin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Piáleia

Piáleia (; transl. myös "Piália") on Kreikan kylä sekä samanniminen Pýlin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πιαλείων, "Dimotikí Enótita Pialeíon") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 395 ja varsinaisen Piáleian kylän väkiluku 755 (vuonna 2011).
Piáleian kylä sijaitsee linnuntietä noin 16 kilometriä länsilounaaseen Tríkalasta. Piáleian kunnallisyksikkö käsittää alueen Pýlin kunnan koillisosassa. Piáleia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pýlin kuntaan yhdessä Aíthikesin, Gómfoin, Myrófyllon, Neráidan ja Píndoksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Piáleian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Platýkampos

Platýkampos () on Kreikan kylä sekä samanniminen Kilelérin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πλατυκάμπου, "Dimotikí Enótita Platykámpou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 7 896 ja varsinaisen Platýkampoksen kylän väkiluku 1 804 (vuonna 2011).
Platýkampoksen kylä sijaitsee linnuntietä noin kymmenen kilometriä itään Lárisasta. Platýkampoksen kunnallisyksikkö käsittää Kilelérin kunnan pohjoisosan. Platýkampos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kilelérin kuntaan yhdessä Arménion, Krannónaksen ja Níkaian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Platýkampoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Polydámantas

Polydámantas (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Πολυδάμαντα, "Dimotikí Enótita Polydámanta") on yksi Fársalan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 175 (vuonna 2011).
Polydámantaksen kunnallisyksikkö käsittää Fársalan kunnan koillisosan. Sen suurin asutus on Vamvakoún kylä. Polydámantas oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Fársalan kuntaan yhdessä Enippéaksen ja Narthákin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Polydámantaksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Potamiá (Lárisa)

Potamiá (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ποταμιάς, "Dimotikí Enótita Potamiás") on yksi Elassónan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 187 (vuonna 2011).
Potamián kunnallisyksikkö käsittää alueen Elassónan kunnan eteläosassa. Sen nimi, suomeksi ”Jokilaakso”, viittaa seudun Pineiós- ja Titarísios-jokiin. Kunnallisyksikön suurin asutus on Vlachogiánnin kylä. Potamiá oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Karyán, Livádin, Ólympoksen, Sarantáporon, Tsaritsánin ja Verdikoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Potamián kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Potamiá

Potamiá (, ”Jokialue”, ”Jokilaakso”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Pteleós

Pteleós () on Kreikan kylä sekä samanniminen Almyróksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Πτελεού, "Dimotikí Enótita Pteleoú") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 485 ja varsinaisen Pteleóksen kylän väkiluku 1 140 (vuonna 2011).
Pteleóksen kylä sijaitsee linnuntietä noin 36 kilometriä etelään Vóloksesta ja noin 48 kilometriä itäkoilliseen Lamíasta. Se on saanut nimensä antiikin ajan Pteleoksen eli Pteleonin kaupungista. Pteleóksen kunnallisyksikkö käsittää Almyróksen kunnan itäosan Egeanmeren rannalla. Pteleós oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Almyróksen kuntaan yhdessä Anávran ja Soúrpin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Pteleóksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Rentína (Kardítsa)

Rentína () on Kreikan kylä sekä samanniminen Sofádesin kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ρεντίνης, "Dimotikí Enótita Rentínis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 295 ja varsinaisen Rentínan kylän väkiluku 288 (vuonna 2011).
Rentínan kylä sijaitsee linnuntietä noin 34 kilometriä etelään Kardítsasta ja noin 44 kilometriä luoteeseen Lamíasta. Rentínan kunnallisyksikkö käsittää Sofádesin kunnan eteläosan. Rentína oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sofádesin kuntaan yhdessä Árnin, Menelaḯdan ja Tamásion kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Rentínan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Rentína

Rentína () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Séllana

Séllana (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Σελλάνων, "Dimotikí Enótita Sellánon") on yksi Palamáksen kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 551 (vuonna 2011).
Séllana kunnallisyksikkö käsittää Palamáksen kunnan länsiosan. Sen suurin asutus on Proástion kylä. Séllana oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Palamáksen kuntaan yhdessä Fýllon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Séllanan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Sipiáda

Sipiáda (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Σηπιάδος, "Dimotikí Enótita Sipiádos") on yksi Nótio Pílion kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 047 (vuonna 2011).
Sipiádan kunnallisyksikkö käsittää Nótio Pílion kunnan eteläosan aivan Pílion niemimaan kärkeä lukuun ottamatta. Kunnallisyksikön suurin asutus on Milínan kylä. Sipiáda oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nótio Pílion kunnaksi yhdessä Afétesin, Argalastín, Miliésin ja Tríkerin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Sipiádan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Simo Westerholm

Simo Kalevi Westerholm (5. toukokuuta 1945 Kiukainen – 23. joulukuuta 2010 Kokkola) oli suomalainen kansanmusiikin tutkija, joka toimi Kansanmusiikki-instituutin apulaisjohtajana vuosina 1974–2008.
Kiukaisten Paneliassa syntynyt Westerholm opiskeli filologiaa Turun yliopistossa ja valmistui humanististen tieteiden kandidaatiksi vuonna 1967. Vierailtuaan Erkki Ala-Könnin luennoilla Westerholm ryhtyi kesällä 1971 kiertämään hänen kenttäretkillään eri puolilla Suomea, ja päätyi lopulta kansanmusiikin tutkijaksi Kaustiselle perustettuun Kansanmusiikki-instituuttiin. 1990-luvulla Westerlund opiskeli vielä etnomusikologiaa Tampereen yliopistossa ja valmistui maisteriksi vuonna 1997. Hän oli myös pitkään "Kansanmusiikki"-lehden päätoimittajana ja Suomen kansansoitinmuseon johtajana.
Westerholm oli itsekin puhaltimia soittanut kansanmuusikko. 1970-luvun alussa hän oli perustamassa Kyläpelimannit-yhtyettä ja soitti myöhemmin useissa kansanmusiikkiyhtyeissä. Westerholm on julkaissut myös veljensä Pekka Westerholmin kanssa yhteistyössä laaditun Panelian murteen sanakirjan.
Soúrpi

Soúrpi () on Kreikan kylä sekä samanniminen Almyróksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Σούρπης, "Dimotikí Enótita Soúrpis") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Magnesian alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 867 ja varsinaisen Soúrpin kylän väkiluku 1 457 (vuonna 2011).
Soúrpin kylä sijaitsee linnuntietä noin 39 kilometriä etelään Vóloksesta ja noin 46 kilometriä koilliseen Lamíasta. Soúrpin kunnallisyksikkö käsittää alueen Almyróksen kunnan itäosissa Egeanmereen kuuluvan Pagasitikóslahden rannalla. Soúrpi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Almyróksen kuntaan yhdessä Anávran ja Pteleóksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Soúrpin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Tamásio

Tamásio (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ταμασίου, "Dimotikí Enótita Tamasíou") on yksi Sofádesin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Kardítsan alueyksikössä Thessalian alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 962 (vuonna 2011).
Tamásion kunnallisyksikkö käsittää alueen Sofádesin kunnan itäosissa. Sen suurin asutus on Leontárin kylä. Tamásio oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Sofádesin kuntaan yhdessä Árnin, Menelaḯdan ja Rentínan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Tamásion kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Tsaritsáni

Tsaritsáni (, myös "Tsarítsani", Τσαρίτσανη) on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Elassónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Τσαριτσάνης, "Dimotikí Enótita Tsaritsánis") ja entinen itsenäinen kaupunkikunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Kaupungin ja kunnallisyksikön väkiluku on 2 040 (vuonna 2011).
Tsaritsánin pieni kaupunki sijaitsee linnuntietä noin kolme kilometriä kaakkoon Elassónan kaupungista ja noin 32 kilometriä pohjoisluoteeseen Lárisasta. Sen nimi on slaavilaista alkuperää. Tsaritsánin kunnallisyksikkö käsittää pienen alueen Elassónan kunnan eteläosissa. Tsaritsáni oli itsenäinen kaupunkikunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Karyán, Livádin, Ólympoksen, Potamián, Sarantáporon ja Verdikoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Vasilikí (Tríkala)

Vasilikí () on Kreikan kylä sekä samanniminen Metéoran kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βασιλικής, "Dimotikí Enótita Vasilikís") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Tríkalan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 200 ja varsinaisen Vasilikín kylän väkiluku 1 375 (vuonna 2011).
Vasilikín kylä sijaitsee linnuntietä noin 11 kilometriä pohjoisluoteeseen Tríkalan kaupungista. Vasilikín kunnallisyksikkö käsittää pienen alueen Metéoran kunnan eteläosissa. Vasilikí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Metéoran kuntaan (tuolloin Kalampákan kunta) yhdessä Aspropótamoksen, Chásian, Kastanián, Kleinón, Malakásin ja Tymfaían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Vasilikín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Verdikoúsa

Verdikoúsa (, myös "Verdikoússa", Βερδικούσσα) on Kreikan kylä sekä samanniminen Elassónan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Βερδικούσης/Βερδικούσσης, "Dimotikí Enótita Verdikoúsis/Verdikoússis") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Lárisan alueyksikössä Thessalian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 254 ja varsinaisen Verdikoúsan kylän väkiluku 1 812 (vuonna 2011).
Verdikoúsan kylä sijaitsee linnuntietä noin 22 kilometriä lounaaseen Elassónan kaupungista ja noin 41 kilometriä luoteeseen Lárisasta. Verdikoúsan kunnallisyksikkö käsittää alueen Elassónan kunnan lounaisosassa. Verdikoúsa oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Elassónan kuntaan yhdessä Antichásian, Karyán, Livádin, Ólympoksen, Potamián, Sarantáporon ja Tsaritsánin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Verdikoúsan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Ylä-Viteli

Ylä-Viteli on Pirkanmaalla Oriveden Vitelin kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee kapeassa laaksossa yhdessä muiden Vitelijärvien kanssa. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu viisi vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hirsilän ja Untavan suunnilta. Järven lasku-uoman yli kulkee silta.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Taipaleenjoen aluelaosan alueeseen (35.743) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy ja sen vedenpinta on samalla korkeudella kuin viereisillä Vitelijärvillä. Siihen on johdettu viisi suo-ojaa, joista kaksi on muita pitempiä. Pisin oja tuo Norojärven vedet Ylä-Viteliin. Järvi on yhteydessä toiseen Vitelijärveen matalan salmen kautta. Vesireitti johtaa Vitelijärvenojaa pitkin Iso-Miekan kautta Sääksjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa ylitti kapean salmen kärrypolku, joka oli nykyisen tien edeltäjä. Se johti metsäalueen maatiloille. Vitelin kylään oli raivattu pieniä peltopalstoja, joista tuli myöhemmin suurempia maatilan peltoja. Yksi pelloista sijaitsi järven pohjoisrannassa. Vitelijärvenojan entinen nimi oli Nuijanoja.
Ágios Dimítrios (Ioánnina)

Ágios Dimítrios (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Αγίου Δημητρίου, "Dimotikí Enótita Agíou Dimitríou") on yksi Dodónin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 4 566 (vuonna 2011).
Ágios Dimítrioksen kunnallisyksikkö käsittää Dodónin kunnan itäosan. Se on nimetty Pyhän Demetrioksen mukaan. Kunnallisyksikön suurin asutus on Káto Kryfovón kylä. Ágios Dimítrios oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Dodónin kuntaan yhdessä Lákka Soulíoun ja Séllesin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Ágios Dimítrioksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Ágios Dimítrios

Ágios Dimítrios (, ”Pyhä Demetrios”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Ágnanta

Ágnanta () on Kreikan kylä sekä samanniminen Kentriká Tzoumérkan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγνάντων, "Dimotikí Enótita Agnánton") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 1 800 ja varsinaisen Ágnantan kylän väkiluku 283 (vuonna 2011).
Ágnantan kylä sijaitsee Athamaniká-vuoristossa linnuntietä noin 29 kilometriä kaakkoon Ioánninasta ja noin 36 kilometriä pohjoiskoilliseen Ártasta. Ágnantan kunnallisyksikkö käsittää Kentriká Tzoumérkan kunnan luoteisosan. Ágnanta oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kentriká Tzoumérkan kunnaksi yhdessä Athamanían, Melissourgoín ja Theodórianan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Ágnantan kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Áno Kalamás

Áno Kalamás (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Άνω Καλαμά, "Dimotikí Enótita Áno Kalamá") on yksi Pogónin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 526 (vuonna 2011).
Áno Kalamáksen kunnallisyksikkö, suomeksi ”Ylä-Kalamás”, käsittää alueen Pogónin kunnan eteläosassa. Sen nimi viittaa alueen sijaintiin Thýamis- eli Kalamás-joen yläjuoksulla. Kunnallisyksikön suurin asutus on Parakálamoksen kylä. Áno Kalamás oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pogónin kunnaksi yhdessä Áno Pogónin, Delvinákin, Kalpákin, Lávdanin ja Pogonianín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Áno Kalamáksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Áno Pogóni

Áno Pogóni (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Άνω Πωγωνίου, "Dimotikí Enótita Áno Pogoníou") on yksi Pogónin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 490 (vuonna 2011).
Áno Pogónin kunnallisyksikkö, suomeksi ”Ylä-Pogóni”, käsittää Pogónin kunnan pohjoisosan. Sen suurin asutus on Kefalóvryson kylä. Áno Pogóni oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Pogónin kunnaksi yhdessä Áno Kalamáksen, Delvinákin, Kalpákin, Lávdanin ja Pogonianín kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Áno Pogónin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Anógeio

Anógeio (; myös "Anógio") on Kreikan kylä sekä samanniminen Ziróksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Ανωγείου, "Dimotikí Enótita Anogeíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Prévezan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 890 ja varsinaisen Anógeion kylän väkiluku 61 (vuonna 2011).
Anógeion kylä sijaitsee linnuntietä noin 33 kilometriä eteläkaakkoon Ioánninasta ja noin 24 kilometriä pohjoisluoteeseen Ártasta. Anógeion kunnallisyksikkö käsittää Ziróksen kunnan koillisosan. Anógeio oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ziróksen kunnaksi yhdessä Filippiádan, Kranéan ja Thesprotikón kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Anógeion kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Dístrato

Dístrato () on Kreikan kylä sekä samanniminen Kónitsan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Δίστρατου, "Dimotikí Enótita Dístratou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 278 (vuonna 2011).
Dístraton kylä sijaitsee Píndos-vuoristossa linnuntietä noin 43 kilometriä pohjoiskoilliseen Ioánninasta. Dístraton kunnallisyksikkö käsittää Kónitsan kunnan itäisimmän osan. Dístrato oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kónitsan kuntaan yhdessä Aetomilítsan, Foúrkan ja Mastorochórian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Ekáli (Ioánnina)

Ekáli (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Εκάλης, "Dimotikí Enótita Ekális") on yksi Zítsan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 541 (vuonna 2011).
Ekálin kunnallisyksikkö käsittää Zítsan kunnan pohjoisosan. Sen suurin asutus on Karyéen kylä. Ekáli oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Zítsan kuntaan yhdessä Evrymenéen, Molossoín ja Pasarónaksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Ekálin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Fanári (Préveza)

Fanári (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Φαναρίου, "Dimotikí Enótita Fanaríou") on yksi Párgan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Prévezan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 7 962 (vuonna 2011).
Fanárin kunnallisyksikkö käsittää Párgan kunnan itäosan. Sen suurin asutus on Kanallákin kaupunki. Fanári oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Párgan kuntaan, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Fanárin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Filothéi (Árta)

Filothéi (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Φιλοθέης, "Dimotikí Enótita Filothéis") on yksi Ártan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 5 443 (vuonna 2011).
Filothéin kunnallisyksikkö käsittää alueen Ártan kunnan keskiosissa. Sen suurin asutus on Chalkiádesin kylä, joka toimi myös lakkautetun kunnan kuntakeskuksena. Filothéi oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Ártan kuntaan yhdessä Amvrakikóksen, Vlachérnan ja Xirovoúnin kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Filothéin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Foúrka (Ioánnina)

Foúrka () on Kreikan kylä sekä samanniminen Kónitsan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Φούρκας, "Dimotikí Enótita Foúrkas") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kylän ja kunnallisyksikön väkiluku on 90 (vuonna 2011).
Foúrkan kylä sijaitsee linnuntietä noin 54 kilometriä pohjoiseen Ioánninasta. Foúrkan kunnallisyksikkö käsittää alueen Kónitsan kunnan itäisissä keskiosissa. Foúrka oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kónitsan kuntaan yhdessä Aetomilítsan, Dístraton ja Mastorochórian kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Irákleia (Árta)

Irákleia (; myös "Iráklia"; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ηρακλείας, "Dimotikí Enótita Irakleías") on yksi Geórgios Karaïskákisin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 239 (vuonna 2011).
Irákleian kunnallisyksikkö käsittää Geórgios Karaïskákisin kunnan pohjoisen keskiosan. Sen suurin asutus on Epáno Sésin kylä. Irákleia oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Geórgios Karaïskákisin kuntaan yhdessä Tetrafylían kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Irákleian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Kalarítes

Kalarítes (, myös Καλαρρύτες, "Kalarrýtes"; arom. "Călăreți") on Kreikan kylä sekä samanniminen Vóreia Tzoumérkan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Καλαριτών/Καλαρρυτών, "Dimotikí Enótita Kalaritón/Kalarrytón") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 192 ja varsinaisen Kalarítesin kylän väkiluku 130 (vuonna 2011).
Kalarítesin kylä sijaitsee Lákmos-vuoren rinteessä linnuntietä noin 25 kilometriä itäkaakkoon Ioánninasta. Kalarítesin kunnallisyksikkö käsittää alueen Vóreia Tzoumérkan kunnan koillisosassa. Kalarítes on alkuperältään aromanialaisten kylä. Se tunnetaan perinteisistä kivitaloistaan sekä koruseppäperinteestään. Sieltä oli kotoisin myös Bulgari-korumerkin perustaja Sotírios Voúlgaris.
Kalarítes oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóreia Tzoumérkan kunnaksi yhdessä Katsanochórian, Matsoúkin, Prámantan, Syrrákon, Tzoumérkan ja Vathýpedon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Kalarítesin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Katsanochória

Katsanochória (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Κατσανοχωρίων, "Dimotikí Enótita Katsanochoríon") on yksi Vóreia Tzoumérkan kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 2 181 (vuonna 2011).
Katsanochórian kunnallisyksikkö käsittää Vóreia Tzoumérkan kunnan lounaisosan. Sen suurin asutus on Ellinikón kylä. Katsanochória oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Vóreia Tzoumérkan kunnaksi yhdessä Kalaríteen, Matsoúkin, Prámantan, Syrrákon, Tzoumérkan ja Vathýpedon kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Katsanochórian kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Fanári

Fanári (, ”Majakka”, ”Lyhty”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Komméno

Komméno () on Kreikan kylä sekä samanniminen Nikólaos Skoufáksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κομμένου, "Dimotikí Enótita Komménou") ja entinen itsenäinen kyläkunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 769 ja varsinaisen Komménon kylän väkiluku 626 (vuonna 2011).
Komménon kylä sijaitsee Árachthos-joen itäpuolella lähellä sen suuta ja Amvrakikóslahden rantaa, linnuntietä noin 13 kilometriä eteläkaakkoon Ártasta. Komménon kunnallisyksikkö käsittää Nikólaos Skoufáksen kunnan eteläisimmän osan. Komméno oli itsenäinen kyläkunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nikólaos Skoufáksen kunnaksi yhdessä Árachthoksen, Kompotín ja Pétan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Komménon kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Kompotí

Kompotí (, ) on Kreikan kylä sekä samanniminen Nikólaos Skoufáksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Κομποτίου, "Dimotikí Enótita Kompotíou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Ártan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 2 542 ja varsinaisen Kompotín kylän väkiluku 1 544 (vuonna 2011).
Kompotín kylä sijaitsee linnuntietä noin 11 kilometriä kaakkoon Ártasta. Kompotín kunnallisyksikkö käsittää Nikólaos Skoufáksen kunnan kaakkoisosan. Kompotí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Nikólaos Skoufáksen kunnaksi yhdessä Árachthoksen, Komménon ja Pétan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Kompotín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Ekáli

Ekáli () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Olli Nylander

Olli Nylander (4. heinäkuuta 1898 Kemi – 17. tammikuuta 1956 Kemi) oli juristi ja Kemin ensimmäinen kaupunginjohtaja. 
Olli Nylanderin vanhemmat olivat kauppias Niilo Nylander ja Eva Dagmar Saarela ja puoliso vuodesta 1930 Agne Viola Berg. Nylander tuli ylioppilaaksi Kemin suomalaisesta yhteiskoulusta 1917. Hän suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1924 ja lakitieteen kandidaatin tutkinnon 1925 ja sai varatuomarin arvon 1926. Lakitieteen lisensiaatiksi Nylander valmistui 1950. Hän oli asianajaja Kemissä, Kokkolassa ja Vaasassa 1925–1930 ja Vaasan hovioikeuden kanslisti 1928–1930. Kemin kaupunginjohtajana Nylander toimi 1. huhtikuuta 1930 alkaen aina kuolemaansa saakka, oltuaan ensin hyvin lyhyen aikaa Kemin kaupunginsihteeri.
Matti Puolakka

Matti Juha Puolakka (25. syyskuuta 1947 Helsinki – 26. marraskuuta 2018 Helsinki ) oli suomalainen ajattelija, joka tuli tunnetuksi lähinnä 1960-luvun lopun maolaiseksi tulkitun liikkeen edustajana. Myöhemmin hän otti etäisyyttä perinteiseen vasemmistolaisuuteen ja perusti Vaihtoehtoliike Idun. 
Perhetausta ja opinnot.
Matti Puolakan isä Pauli Puolakka oli kommunisti, joka oli toiminut Akateemisen Sosialistiseuran sihteerinä 1930-luvulla ja Punaisessa Valpossa 1940-luvun lopulla. Kansanedustaja Mirjam Vire-Tuominen oli Puolakan täti äidin puolelta.
Matti Puolakka opiskeli Helsingin yliopistossa sosiologiaa, estetiikkaa ja arkeologiaa, mutta opinnot jäivät kesken. 
Yhteiskunnallinen toiminta.
Puolakka oli 1960-luvun lopulta alkaen niitä harvoja Suomessa, jotka asettuivat Kiinan ja Neuvostoliiton kiistassa Kiinan kannalle. Hän perusti ystävineen vuonna 1965 Suomen Helsingin Sosialistisen Teiniyhdistyksen. Vuonna 1967 hän perusti Helsingin Marxilais-Leniniläisen Seuran yhdessä samanmielisten kanssa. Perusteluna oman järjestön perustamiselle oli, että Suomen kommunistisessa puolueessa ei sallittu avointa keskustelua Kiinan ja Neuvostoliiton ns. suuresta polemiikista. Sittemmin Puolakka toimi Marxilais-leniniläisissä ryhmissä (MLR, 1973–1977) ja Vaihtoehtoliike Idussa (1978–1989). 
Vuoden 1989 jälkeen Puolakka ei enää juurikaan toiminut julkisuudessa. Hänen ajatuksiaan jaettiin lähinnä monisteina.
Puolakan ajattelun tutkimus.
Puolakan ajattelusta on tehty pro gradu -työ. 
Uusi historia ry julkaisi keväällä 2019 Puolakan näkemyksiin perustuvan teoksen "Pelastuuko Euroopan unioni?" Yhdistys on myös alkanut julkaista Puolakan historianfilosofiaa sitä varten perustetulla internetsivustolla. 
Kirjallinen ja audiovisuaalinen jäämistö.
Matti Puolakka jätti kirjallisen ja audiovisuaalisen jäämistönsä Uusi historia ry:lle. Puolakan julkaistuja ja julkaisemattomia esseitä, artikkeleita ja puheita löytyy Kansan Arkistosta ja Kansallisarkistosta.
Ella Haavisto

Ella Haavisto (s. 2002) on suomalainen tennispelaaja, joka edustaa Tampereen tennisseuraa. Haavisto on edustanut Suomea Fed Cupissa 2018. Hänen omien sanojensa mukaan hänen vahvuutensa ovat syöttö, kämmen ja nopeus. Haavisto on oikeakätinen ja on pelannut aiemmin Smash-Kotka-seurassa.
Vitelijärvi (pohjoinen)

Vitelijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Vitelin kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Se sijaitsee pitkässä laaksossa yhdessä Ylä-Vitelin kanssa, joka on siihen yhteydessä salmen kautta. Järvellä on kartan mukaan yksi saari, joka sijaitsee sen kaakkoispäässä ja on halkaisijaltaan yli 50 metriä. Järven rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä ja se on autio. Järvelle tulee kaksi tietä Vitelistä, josta toinen ylittää järven salmen kohdalla.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Taipaleenjoen aluelaosan alueeseen (35.743) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,7 metriä mpy ja sillä on sama vedenpinnan korkeus kuin Ylä-Vitelillä. Siihen on johdettu kaksi metsäojaa ja sen laskuoja laskee kaakossa sijaitsevaa toiseen Vitelijärveen. Vesireitti jatkaa Vitelijärvenojaa myöten Iso-Miekkaan ja sitten Sääksjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa sen eteläpuolella sijaitsi kolme ja pohjoispuolella yksi maatila, joiden peltoja oli raivattu järven lähelle. Vitelijärvenoja oli tuolloin nimeltään Nuijanoja.
Vitelijärvi (eteläinen)

Vitelijärvi on Pirkanmaalla Oriveden Vitelin kulmakunnalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,6 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Se sijaitsee kaakkoispäässä pitkässä laaksossa, sijaitsevat laakson kaksi muutakin järveä: Ylä-Viteli ja pohjoisempi Vitelijärvi. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria ja sillä on kaksi kapeaa lahtea. Järven rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä ja sen rannoille on rakennettu neljä vapaa-ajan asuntoa. Niille tulee tiet Hirsilästä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Längelmäveden ja Hauhon reittien valuma-alueen (35.7) Venehjoen valuma-alueeseen (35.74), jonka Taipaleenjoen aluelaosan alueeseen (35.743) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,6 metriä mpy. Siihen on johdettu neljä metsä- tai suo-ojaa. Valuma-alueen yläpuolella sijaitsevasta toisesta Vitelinjärvestä siihen tulee laskuoja. Ojalla on pudotusta vain 0,1 metriä. Järven oma laskuoja Vitelijärvenoja laskee yli kilometrin päässä Iso-Miekkaan. Vaikka ojalla on pudotusta 6,7 metriä, virtaa se hitaasti meanderoiden. Vesireitti jatkaa Lukkarinojaa myöten Pikku-Miekkaan ja siitä Sääksjärveen.
Historiaa.
Vuoden 1957 peruskartassa laskuoja nimi oli Nuijanoja.
Sami Saarinen

Sami Saarinen -nimisiä henkilöitä ovat:
Sami Saarinen (jääkiekkoilija)

Sami Saarinen (s. 16. marraskuuta 1968 Rauma) on suomalainen entinen jääkiekkoilija. Saarinen on Porin Ässien kasvatti ja pelasi ennen liigauraansa seuran junioriorganisaatiossa. Keväällä 1989 Saarinen pääsi tekemään liigadebyyttinsä runkosarjan viimeisessä pelissä ja pelasi myös kevään kaksi putoamiskarsintaottelua. Seuraavalla kaudella Ässien pudottua divariin Saarinen pelasi vakiokokoonpanossa 43 ottelua. Saarinen edusti Ässiä myös kolmella seuraavalla liiga-kaudella.
Kaudeksi 1993–1994 Saarinen siirtyi Turkuun pelaamaan divaria sikäläisen Kiekko-67:n joukkueessa.
Kaudeksi 1998–1999 Saarinen siirtyi Englantiin, jossa pelasi yhdeksän ottelua toisen sarjatason Paisley Piratesin riveissä ja 16 ottelua kolmannella sarjatasolla Oxford City Bladesin joukkueessa.
Marina de Tavira

Marina de Tavira Servitje (s. 30. marraskuuta 1974 México, Meksiko) on meksikolainen näyttelijä, joka on näytellyt sekä teatterissa, elokuvissa että televisiossa. Hän oli vuonna 2019 parhaan naissivuosan Oscar-ehdokkaana elokuvasta "Roma".
Elämä.
Marina de Tavira syntyi vuonna 1974 Méxicossä. Hänen isoisänsä oli maailman suurimman leipomotuotteiden valmistajan Grupo Bimbon perustaja Lorenzo Servitje. Marinan isä oli puolestaan asianajaja Juan Pablo de Tavira, joka murhattiin epäilyttävissä olosuhteissa.
De Tavira opiskeli useissa teatterikouluissa ja aloitti uransa teatterissa. Hän pääsi kansalliseen teatteriseurueeseen ja Línea de Sombra -teatteriin. De Tavira sai vuonna 2000 roolin Sandra Félixin ohjaamasta näytelmästä "Feliz nuevo siglo Doktor Freud", jossa hän esitti Sigmund Freudin potilastapausta Doraa. Näytelmä sai hyvän vastaanoton, ja "La Jornada" -lehden teatterikriitikko Noé Morales Muñoz nosti de Taviran roolityön suureksi ja miellyttäväksi yllätykseksi.
De Tavira sai vuonna 2005 roolin Busi Cortésin elokuvasta "Hijas de su madre: las Buenrostro". Seuraavana vuonna hän teki ensimmäisen pääroolinsa elokuvassa "Efectos secundarios". Hän jatkoi sekä teatterissa että elokuvissa. Teatterissa de Tavira näytteli muun muassa Bertolt Brechtin, Harold Pinterin, David Mametin ja Ximena Escalanten näytelmissä. Televisiotuotantojen puolella de Tavira esiintyi muun muassa Netflixin "Ingobernable"-sarjassa.
De Tavira näytteli vuonna 2018 ilmestyneessä elokuvassa "Roma" keskiluokkaista neljän lapsen äitiä Sofíaa, joka pohjautuu ohjaaja Alfonso Cuarónin omaan äitiin. De Tavira sai roolityöstään ehdokkuuden parhaan naissivuosan Oscariin.