Prisma (kauppaketju)

Prisma on S-ryhmän hypermarketketju. Suomessa ketjuun kuuluu 77 toimipaikkaa sekä verkkokauppa, jonka lisäksi myymälöitä on Virossa ja aiemmin myös Venäjällä, Latviassa ja Liettuassa. Ensimmäinen Prisma avattiin Jyväskylän Seppälään 22. marraskuuta 1972. 
Pienimmissä Prismoissa myymälän pinta-ala on noin 4 000 neliömetriä ja suurimmissa noin 20 000 neliömetriä. Suurin Prisma sijaitsee Kauppakeskus Kaaressa Helsingin Kannelmäessä. Koko kauppakeskuksen liikeala on 46 500 neliömetriä, josta Prisman osuus 19 600 neliömetriä ja kokonaispinta-ala 101 000 neliömetriä.
Joensuun Prisman myyntipinta-ala on 35 000 neliömetriä ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on uusimman laajennuksen jälkeen 38 100 neliömetriä. Kouvolan Prisman myyntipinta-ala on 26 000 neliömetriä, ja koko Prisma-keskuksen pinta-ala on 43 000 neliömetriä.
Prisma on liikevaihdoltaan Suomen toiseksi suurin vähittäiskauppaketju S-marketin jälkeen, vuonna 2020 liikevaihto oli 3,6 miljardia euroa. Kolmantena on Keskon K-Citymarket.
Historia.
S-ryhmän hypermarketit poikkesivat aiemmin toisistaan paljonkin, koska osuuskaupat saivat valita niiden konseptin itse. Käytössä olivat muun muassa nimet "Sokos-market" ja "Prisma". Ryhmän ensimmäinen hypermarket oli Turun Tampereentien Sokos-market, joka perustettiin vuonna 1971. Seuraavana vuonna seurasi Jyväskylän Seppälän Prisma. Jyväskylän Prisma sai nimensä automarketin yhteyteen rakennetusta maamerkistä, joka näytti prismalta. 1970-luvulla Prismoja/Sokos-marketteja avattiin myös muun muassa Kouvolaan, Ouluun, Poriin, Seinäjoelle ja Tampereelle. Pääkaupunkiseudun ensimmäinen Prisma avattiin Helsingin Malmille vuonna 1987.
Nykyisen muotoinen Prisma-ketju syntyi vuonna 1988, kun S-ryhmä oli ryhtynyt kokoamaan kauppojaan valtakunnallisten ketjujen alle. SOK piti Prismaa onnistuneena nimenä, joten se otettiin käyttöön S-ryhmän kaikissa hypermarketeissa. Myymälöiden tuotevalikoimat ja markkinointi yhtenäistettiin. Vuoden 1995 lopulla Suomessa oli yhteensä 28 Prismaa.
Prismojen määrä on kasvanut voimakkaasti 2000-luvulla, jolloin moni pienempikin kaupunki on saanut oman Prismansa. Myös pääkaupunkiseudulla Prismojen määrä lisääntyi muun muassa vuonna 2004 Helsingin Osuuskaupan ja Osuusliike Elannon yritysfuusion seurauksena, jolloin Maxi-marketit muutettiin pääosin Prismoiksi. Ennen yritysfuusiota pääkaupunkiseudun Maxit keskittyivät Espooseen ja läntiseen Helsinkiin, kun taas Prismat keskittyivät pääradan varrelle, joten fuusion myötä Prisman myymäläverkostosta tuli pääkaupunkiseudulla aiempaa huomattavasti kattavampi. Myös osa Suomen Lähikaupan Euromarketeista muutettiin Prismoiksi 2010-luvun alussa. Euromarket-ketjun tultua tiensä päähän Prismasta tuli toinen Suomessa toimivista valtakunnallisista hypermarketketjuista Keskon K-Citymarket-ketjun ohella. Prismojen kokonaismyynti oli vuonna 2019 noin 3,26 miljardia euroa, mikä oli noin 43 % suurempi kuin K-Citymarketien kokonaismyynti (2,28 miljardia euroa). Vuonna 2019 Prisman osuus Suomen päivittäistavarakaupasta oli 15,9 %. Vuoden 2019 lopulla Suomessa oli yhteensä 68 Prismaa. Joulukuussa 2021 Prismoja oli 71.
Maaliskuusta 2017 alkaen Helsingin Kannelmäessä sijaitseva Prisma Kaari laajensi aukioloaikansa pysyvästi ympärivuorokautiseksi ensimmäisenä hypermarkettina Suomessa, koska kokemukset edellisen joulukuun vastaavasta kokeilusta olivat positiivisia.
Prismat Suomessa.
Lähteet: 
Suomen ulkopuolella.
Suomen lisäksi Prismoja sijaitsee myös Virossa ja ennen vuotta 2022 Venäjällä. Vuonna 2017 Prisma sulki Latviassa ja Liettuassa olevat liikkeet kannattamattomina mutta ilmoitti aikovansa avata uusia liikkeitä Virossa ja Venäjällä.
Venäjän ensimmäinen Prisma avattiin Pietariin vuonna 2008. Tämän jälkeen kauppaketju laajeni kaupungin alueella nopeasti, mutta muualle Venäjälle Prismoja ei perustettu. Vuoden 2022 alkupuolella Pietarin seudulla sijaitsi yhteensä 16 Prismaa. Ukrainaan kohdistuneen hyökkäyksen takia S-ryhmä ilmoitti maaliskuussa 2022 lopettavansa Venäjän liiketoimintansa kokonaan. Ruokakauppaketju X5 osti Pietarin Prismojen liiketoiminnasta vastanneen yhtiön.
Prismat Virossa.
Virossa toimii yhteensä kolmetoista Prismaa, joista kuusi Tallinnassa, kaksi Tartossa, yksi Narvassa, yksi Maardussa ja yksi Raplassa. Viron ensimmäinen Prisma, Tallinnan Sikupillin Prisma, avattiin lokakuussa 2000.
Kritiikki.
Vuonna 2010 Prisma irtisanoi Virossa palkkojen alennusta vastustaneen luottamusmiehen. Viron ay-liike aikoi viedä Prisman oikeuteen, koska irtisanomisella uhkailua ei pidetty laillisena työtaistelumuotona maan työsopimuslain mukaan. Prisma vaati joko irtisanomisia tai 12–15 % palkkojen laskua Virossa yhden vuoden määräajaksi. (Palkat on nostettu jo takaisin edeltävälle tasolle). Ennen irtisanomista palkka oli 560 euroa kuukaudessa. Prisman työntekijöistä noin 10 % kuuluu ay-liikkeeseen. Prisma myös irtisanoi 11 pääluottamusmiestä tukevaa työntekijää ja palkkasi heidän tilalleen matalampipalkkaisia työntekijöihin. Ammattiyhdistys ETKA:n puheenjohtajan mukaan Prisma jätti solmimatta työehtosopimuksen ammattiyhdistyksen kanssa.