tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Paroimiakos

Paroimiakos (, ) eli "anapestinen katalektinen dimetri" on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa dimetrisäkeet koostuvat kahdesta anapestisestä metronista. Säe on katalektinen eli lopusta vajaa, mikä erottaa sen anapestisestä dimetristä. Paroimiakos esiintyy usein pidemmän anapestijakson lopussa.
Kaava.
Runomitan säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Esimerkki.
Muinaiskreikkalainen sanonta:
"mega to stoma tū | eniautū"
”(Yhdenkin) vuoden suu on suuri”
Prosodiakos

Prosodiakos (, ) on runomitta, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Sen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
tai
Trokeinen tetrametri

Trokeinen tetrametri (myös "trokeeinen tetrametri") on antiikin kreikkalaisesta metriikasta peräisin oleva runomitta, jossa tetrametrisäkeet koostuvat neljästä trokeisesta metronista. Sitä käytettiin kreikkalaisessa näytelmäkirjallisuudessa, erityisesti komediassa mutta myös tragediassa, ajoittain jambin ohella. Aristoteleen mukaan se oli näytelmien dialogiosuuksien alkuperäinen runomitta.
Runomitassa säkeet ovat yleensä katalektisiä, jolloin kyseessä on "trokeinen katalektinen tetrametri". Latinankielisessä komediassa mitta tunnetaan nimellä "trokeinen septenaari". Itämerensuomalaisessa runoudessa kalevalamitta eli nelipolvinen trokee vastaa trokeeista tetrametriä.
Kaava.
Runomitan katalektisen säkeen peruskaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Yksi trokeemetron on ja se koostuu kahdesta trokeejalasta .
Esimerkki.
Aristofaneen komedian "Pilvet" parabasiksesta, jossa kuoron johtaja puhuu suoraan yleisölle:


"hēnikh’ hēmeis | deur’ aformas|thai pareskeu|asmetha,"
"hē selēnē | syntykhūs’ hē|min epestei|len frasai,"
"prōta men khai|rein Athēnai|oisi kai tois | ksymmakhois·"
"eita thymai|nein efaske· || deina gar pe|ponthenai"
"ōfelūs’ hy|mas hapantas, || ū logois all’ | emfanōs."


Kun me tänne | tullaksemme | laittauduimme | lähtöhön
saapui Kuutar, | pyysi meitä | tuomaan teille | viestin tään:
Tervehtii A|teenan kansaa | hän, ja liitto|laisia,
vaan on teille | kiukuissansa: | ootte kiittä|mättömät
vaikka teitä | hyödyttää hän | töin, ei sanoin | yksistään.
Amfibrakhys

Amfibrakhys (, ”kummaltakin puolelta lyhyt”; ) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu yhdestä pitkästä tavusta, jonka kummallakin puolella on lyhyt tavu, eli sen kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):
Amfibrakhys on antiikin runoudessa harvinainen sekä itsenäisenä yksikkönä että pidempinä jaksoina. Sitä on käytetty jonkin verran nykyrunoudessa.
Bacchaeus

Bacchaeus (myös "bacchius", "bakkhinen mitta", tai ) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin erityisesti hymneissä Bakkhokselle. Roomalaisessa runoudessa runomittaa käytti erityisesti Plautus.
Kaava.
Metronin kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):
Bacchaeusmittoja.
Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden bacchaeusmittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Bakkhinen dipodia ("ba2") eli bakkhinen dimetri ("bad")
Säe koostuu kahdesta bakkhisesta metronista.
Bakkhinen tripodia ("ba3")
Säe koostuu kolmesta bakkhisesta metronista.
Bakkhinen katalektinen tripodia ("ba3c")
Säe koostuu kolmesta bakkhisesta metronista, joista viimeinen on katalektinen.
Bakkhinen kvaternaari ("ba4") eli bakkhinen tetrametri
Säe koostuu neljästä bakkhisesta metronista.
Bakkhinen senaari ("ba6")
Säe koostuu kuudesta bakkhisesta metronista.
Bakkhinen kolon ("bac")
Käytetään usein yhdessä muiden bakkhisten mittojen kanssa.
 tai
Creticus

Creticus (, , ”kreetalainen”) on metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytti ensimmäisenä kreetalainen Thaletas 600-luvulla eaa.
Kaava.
Metronin kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu):
Kreetalaisia mittoja.
Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden kreetalaisia mittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Kreetalainen dipodia ("cr2") eli kreetalainen dimetri ("crd")
Säe koostuu kahdesta kreetalaisesta metronista.
Kreetalainen tripodia ("cr3")
Säe koostuu kolmesta kreetalaisesta metronista.
Kreetalainen kvaternaari ("cr4") eli kreetalainen tetrametri
Säe koostuu neljästä kreetalaisesta metronista.
Kreetalainen kolon ("crc")
Kataleksis

Kataleksis (, ”lopetus”, ”lopputavu”) on kreikkalaisen metriikan käsite, joka viittaa metronin tai runosäkeen viimeiseen tavuun ja sen käsittelyyn eri runomitoissa. "Katalektinen" () metron tai säe on sellainen, jossa viimeinen tavu on korvattu tauolla, toisin sanoen se on lopusta vajaa. Esimerkiksi daktyylinen heksametri, jambinen tetrametri ja trokeinen tetrametri esiintyvät kreikkalaisessa runoudessa yleensä katalektisessä muodossa.
Sellainen metron tai runosäe, jossa ei ole kataleksistä eli joka on täydellinen, on "akatalektinen" (). Jos säkeen lopussa on ylimääräinen tavu, se on "hyperkatalektinen" ().
Esimerkki.
Trokeisen katalektisen tetrametrin kaava on ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Trokeisen akatalektisen tetrametrin kaava puolestaan on:
Khoriambi

Khoriambi ("korijambi", , ) on nelitavuinen metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se muodostuu yhdestä trokeesta ja yhdestä jambista, ja sen kaava on ( = pitkä tavu, = lyhyt tavu):
Khoriambi on ytimenä useimmissa aiolialaisen lyriikan säkeissä, ja eri runoilijoilla niitä laajennetaan alusta ja lopusta eri tavoilla.
Spondee

Spondee (, ) on runojalka ja metron, joka on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Se koostuu kahdesta pitkästä (, "longum") tavusta, eli sen kaava on:
Spondeeta esiintyy runomitoissa erityisesti ( = lyhyt tavu, "brevis") daktyylimetroneiden ja anapestijalkojen korvaajana, sekä daktyylisessä katalektisessä heksametrissä paitsi daktyylien paikalla myös viimeisenä metronina yhdessä trokeen kanssa. Heksametrisäe voi enimmillään koostua lähes pelkästään spondeemetroneista viidettä metronia lukuun ottamatta:
Metron on saanut nimensä siitä, että sitä käytettiin alun perin juomauhrien () yhteydessä esitetyssä musiikissa.
Dead Cities, Red Seas &amp; Lost Ghosts

Dead Cities, Red Seas &amp; Lost Ghosts on ranskalaisen elektronista musiikkia tuottavan duo M83:n toinen studioalbumi, jonka julkaisi Gooom Disques 14. huhtikuuta 2003. Taiteilija Justine Kurland maalasi albumin kansikuvan. Albumi ottaa vaikutteita shoegazesta.
Kappaletta "Gone" käytettiin vuonna 2015 ilmestyneen "Mr. Robot" -televisiosarjan soundtrackissa.
Simonetta Puccini

Simonetta Puccini (2. kesäkuuta 1929 – 16. joulukuuta 2017) oli italialaisen säveltäjän Giacomo Puccinin pojantytär ja ainoa tunnustettu jälkeläinen. Signora Puccini oli Giacomo Puccinin kaikenlaisten asioiden hyväntahdonlähettiläs. 
Elämä ja Puccinin muiston vaaliminen.
Simonetta Puccini syntyi Pisassa Giacomo Puccinin ainoa pojan Antonion ja Giuseppina Giurumellon suhteesta. Antonio meni myöhemmin naimisiin milanolaisen paronittaren Rita dell’Annan kanssa, ja heidän avioliittonsa oli lapseton. Antonio Puccini ei koskaan tunnustanut lastaan mutta Rita maksoi Simonettan opiskelun yliopistoon asti ja kertoi tavatess asioita säveltäjäisoisästään. Antonio Puccinin ja Rita dell’Annan kuotua Simonetta Puccini aloitti oikeustaistelun Puccinin nimestä ja omaisuudesta. Italian korkeimman siviilioikeuden (Corte suprema di cassazione) päätöksellä 1980 Simonetta sai oikeuden käyttää Puccini-nimeä ja sai osan Puccinin kiinteistöistä (Torre del Lagon ja Luccan asunnot).
Simonetta Puccini omistautui Giacomo Puccinin elämäntyön säilyttäjäksi. Milanoon perustettiin 1979 "Istituto di Studi Pucciniani" (Puccini tutkimuksen instituutti) ja kiinteistöjen kunnostukseen ja ylläpitoon luotiin yhdistys "Amici delle Case di Giacomo Puccini" (Giacomo Puccinin kiinteistöjen ystävät) 1996 sekä "La Fondazione Simonetta Puccini" (Simonetta Puccinin säätiö) 2005. Signora Puccini oli hyvin usein Giacomo Puccinin kotimuseossa ottamassa vastaan museokävijöitä. Museon näyttelytiloissa oli monenlaisia Giacomo Pucciniin liittyviä näyttelyitä.
Simonetta Puccini julkaisi useita Giacomo Puccinin kirjeitä sekä kirjan William Weawerin kanssa. Vuosittain Puccinin kuolinpäivänä oli säveltäjälle oma muistomessu ja -tilaisuus. Maestron haudalla kotimuseossa oli aina tuoreita kukka. 
Simonetta Puccinin haudattiin 20. joulukuuta 2017 Viareggion Chiesa di Don Boscossa. Muistotilaisuudessa jousikvartetti soitti hänen lempikappaleensa, Giacomo Puccinin säveltämän "Crisantemin". Simonetta Puccinin tuhkauurna sijoitetaan Villa Museo Giacomo Puccinin marmorihautaan isoisänsä viereen.
Simonetta Puccini ja Suomi.
Simonetta Puccini kävi kaksi kertaa Suomessa. Ensimmäisellä kerralla hän seurasi MatkaKalevan tuottamaa Le Villi -ooppera Suomen ensi-esitystä M/S Silja Europalla 2000 ja toisen kerran 2005, jolloin hän seurasi Suomen Kansallisoopperassa niinikään Edgar -oopperan Suomen ensi-esitystä. Matkojen aikana hän solmi suhteet Ainolaan ja tuloksena oli Jean Sibeliuksen 150 -juhlavuonna 2015 Puccini festivaaleilla konsertti "Due nature a confronto", jonka viulistina oli Satu Jalas.
Rivaz

Rivaz on kunta Sveitsissä Vaud’n kantonissa. Siellä oli vuoden 2016 lopulla 358 vakinaista asukasta. Kunta on pinta-alaltaan Sveitsin pienin, 29 hehtaaria.
Sijainti.
Rivaz sijaitsee Genevenjärven pohjoisrannalla. Rivazin kylä sijaitsee 15 kilometriä Lausannesta itään ja 10 kilometriä Montreux’sta luoteeseen.
Historiaa.
Rivaz on ollut asuttua aluetta roomalaisten aikaan. Alueen halki virtaavassa Forestayjoessa oli mylly vuodesta 1420 vuoteen 2005. Joessa on ollut vesivoimalaitos vuodesta 2014.
Talous.
Rivazin alueesta kaksi kolmannesta (20 hehtaaria) on viininviljelyaluetta. Työpaikoista 72 prosenttia liittyi vuonna 2005 maanviljelyyn. Rivaz on osa Lavaux’n maailmanperintökohdetta. 
Liikenne.
SBB:n rautatie Lausanne–Brig kulkee Rivazin halki, aivan Genevenjärven rannassa. Radan varrella on Rivazin asema. Myös valtatie 9 seurailee järven rantaa.
Moottoritie A9 ja Vevey–Puidoux-rautatie ohittavat Rivazin pohjoispuolitse.
Suodenniemi (kylä)

Suodenniemi on maarekisterikylä Suodenniemellä Sastamalan kaupungissa Pirkanmaalla. Kylän maa-ala alkaa Suodenniemen keskustan länsipuolelta Kirkkojärven länsirannalta ja kulkee kapena kaistaleena murroslaaksoa pitkin länteen Porin rajalle saakka. Pohjoisessa kylä rajoittuu Kittilän kylän ulkopalstoihin ja etelässä Pajuniemen kylään. Suodenniemen ryhmäkylää kutsutaan toisinaan myös nimellä Soila.
Suodenniemen nimen alkuperä.
Nimeä lienee käytetty ensin niemestä, jossa Suodenniemen kylä nykyisin on, vaikka siitä ei ole säilynyt tietoa. Vanhankirkonlahden rannalla olevasta kylästä, jonka virallisena nimenä on edelleen Suodenniemi, käytetään puheessa nimeä Soila. Heikki Ojansuun ja Pertti Virtarannan tulkinnan mukaan nimen Suodenniemi alkuosa on suo-sanan muoto. Satoja vuosia sitten paikkakunnan murteeseen on kuulunut sentyyppisiä monikon genetiivimuotoja, jotka yleiskielistettyinä olisivat maa : maaden (murteessa maaren, maalen, aikaisemmin maaδen), suo : suoden jne. Muodot soitten, maitten jne. olivat jo 1800-luvulla syrjäyttäneet ne, mutta pois käytöstä jääneet vanhat muodot ovat kiteytyneet joihinkin paikannimiin. Esim. Laviassa oleva Suodenjärvi (nykyisin kuivattu järvi) on saanut nimensä soisuudestaan. Myös nimi Soila voi pohjautua sanaan suo.
Tienoo ei kuitenkaan ole erityisen soista. Koska vanhassa murteessa nykyiset Suoden-alkuiset nimet on sanottu Sualen-, Suodenniemen nimen taustalla voi olla myös sana suoli. Kylään tulee oja Suodenjärvestä, jonka muoto on suolimaisen pitkä ja kapea. Järvennimi on voinutkin alkujaan sisältää sanan suoli. Silloin se olisi rypään kantanimi. Nimestä *Suolijärvi, *Suolenjärvi, *Suoli, *Koiransuoli tms. olisi saatu ensin ojannimi *Suolenjoki tms. ja siitä niemennimi. Nimien alkuosa olisi yhdistetty sanaan suo vasta myöhemmin.
Suodenniemen kylän historiaa.
Suodenniemen kylä on yksi entisen Suodenniemen kunnan yhdeksästä keskiaikaisesta kylästä. Sinne rakennettiin Suodenniemen ja Lavian pitäjien yhteinen saarnahuone vuonna 1685. Suodenniemen kylä säilyi pitäjän keskustaajamana aina 1900-luvulle saakka, jolloin taajama siirtyi nykyiselle paikalleen Kittilän ja Pohjakylän kylien alueelle.
Suodenniemen kylässä on perinteisesti sijainnut kolme maakirjataloa, Kiiso (RNo 1), Luuki (RNo 2) ja Pösö (RNo 3). Näistä Luuki oli Ruotsin vallan aikana pitkään Kuninkaallisen Porin jalkaväkirykmentin pataljoonansaarnaajan virkatalona.
Sisällissodan aikana maaliskuussa 1918 Suodenniemen kylän alueella käytiin kiivaita taisteluita pitäjää puolustaneiden punaisten ja sinne hyökänneiden valkoisten välillä. Valkoisia johtanut majuri Eugene Schönberg kaatui kylän alueella. Suodenniemen kylässä on edelleen punaisten kaivamien poteroiden jäänteitä.
Suodenniemen kylä tänään.
Suodenniemen kyläalueen läpi kulkee seututie 259 ja Suodenjärven vesistö, joka on pieni alueellinen vedenjakaja. Suodenniemen alueella on Suodenniemen vanha hautausmaa ja entisen kirkon paikka. Kylän asutus on keskittynyt kylän itäosaan lähelle Suodenniemen keskustaa.
Villeneuve (Sveitsi)

Villeneuve on kunta Sveitsissä Vaud’n kantonissa. Siellä oli vuoden 2016 lopulla 5 573 vakinaista asukasta. Villeneuve on ollut kaupunki vuodesta 1214 .
Sijainti.
Villeneuve sijaitsee Genevenjärven kaakkoisrannalla viitisen kilometriä Montreux’sta etelään. 
Liikenne.
SBB:n rautatie Lausanne–Brig kulkee Villeneuven halki. Moottoritie A9 ohittaa Villeneuven kaupungin itäpuolelta.
Luettelo kehitysavun avunantajamaista

Tämä on luettelo kehitysavun avunantajamaista. Luettelo perustuu OECD:n julkaisemaan viralliseen kehitysapuun (ODA) kehitysmaiden kehitysyhteistyökomitean (DAC) jäsenmaista ja Euroopan unionista, OECD: n julkaisuun kuuluvat muut kuin DAC:n jäsenet luetellaan erikseen.
Suurimmat avunantajamaat vuonna 2015 olivat Yhdysvallat, Britannia, Saksa, Japani ja Ranska, Ruotsin osuus bruttokansantulosta oli 1,40 prosenttia ja Yhdistyneiden arabiemiirikuntien, Norjan, Luxemburgin, Tanskan, Alankomaiden ja Britannian bruttokansantulon ylittämä Yhdistyneiden Kansakuntien ODA-tavoite on 0,7 prosenttia BKT:stä, Euroopan unioni keräsi suuremman osan BKT: stä ulkomaisen avun muodossa kuin mikään muu talousliitto
Virallinen netto-osuus kehitysavusta maittain vuonna 2015.
Jotta virallinen kehitysapua voitaisiin antaa, maksuosuuteen on sisällytettävä kolme ehtoa:
Siten julkisen kehitysavun ODA määritelmä ei sisällä yksityisiä lahjoituksia,
OECD: n kehitysapukomitean jäsenten kokonaistalousarvio oli 132 miljardia dollaria vuonna 2015, ja sen myötä saivat seuraavat maat:
DAC ulkopuolella olevat valtiot jotka ovat OECD:n luvuissa 2015:
Nettoton virallinen kehitysapu, maittain, prosenttiosuus bruttokansantulosta vuonna 2015.
OECD laatii myös kehitysapukomitean jäsenet niiden julkisen kehitysavun määrällä, jonka ne käyttävät prosenttiosuutena Bruttokansantulosta:
DAC ulkopuolella olevat valtiot, jotka ovat OECD:n luvuissa 2015
Opus (äänenpakkaus)

Opus on häviöllinen, lisenssimaksuton ja avoin äänenpakkausmenetelmä, jonka on kehittänyt Xiph.org -säätiö ja standardoinut IETF. Se on esitetty vuonna 2012.
Ominaisuudet.
Opus on suunniteltu toimimaan tehokkaasti sekä puheen ja muiden yleisten äänisovellusten kanssa. Samalla se on suunniteltu reaaliaikaisen viestinnän vaatimaa pientä viivettä varten. Formaatti on toteutettu tavalla, joka mahdollistaa sen käytön hitaissa sulautetuissa järjestelmissä.
Opus korvaa avoimet Vorbis ja Speex-formaatit. Sokkotestit ovat vahvistaneet Opuksen tuottavan parempaa äänenlaatua alhaisilla tiedonsiirtonopeuksilla, kuin mikään muu formaatti, mukaan lukien MP3, AAC ja HE-AAC.
Opus on vapaasti saatava määrittely, joka on julkaistu BSD-lisenssillä ja kaikki formaattia koskevat patentit ovat lisensoituja maksuttomasti.
Esimerkkejä tuetuista alustoista.
Opus on IETF:n vuonna 2012 esittämä standardi, joka muutaman vuoden sisällä sai laajaa tukea eri alustoilla ja sovelluksissa.
Verkkoselaimet.
Opuksen roolia osana WebRTC -rajapintaa selittänee koodekin laaja tuki verrattuna aikaisempaan avoimeen Vorbis-formaattiin. Sekä Mozilla Firefox että Google Chrome tukevat formaattia. Googlen selaimen pohjana toimiva Chromium sekä muut Chromiumin Blink-moottoriin pohjautuvat selaimet, kuten Opera, tukevat Opusta. Microsoftin vanha selaintuote Internet Explorer ei suoraan tue Opusta, toisin kuin yhtiön uudempi selain Edge. Applen Safari-selain tukee Opusta, alkaen vuonna 2017 julkaistuista iOS 11 ja MacOS High Sierra -käyttöjärjestelmistä.
Pelkästään Youtuben WebM-tuen myötä suuri osa web-käyttäjistä käyttää Opusta päivittäin. 
IP-puhe.
Monet SIP-asiakasohjelmat ja muut VoIP-järjestelmät käyttävät Opusta puheluiden äänen välittämiseen. Näihin kuuluvat muun muassa Acrobis Softphone, Bria X-Lite, CSipSimple (lisukkeen avulla), Empathy (GStreamerin kautta), Jitsi, Tuenti, Line2, Linphone, Phoner ja PhonerLite, Mumble, Skype, Discord sekä TeamSpeak 3. Myös Sony PlayStation hyödyntää Opusta.
Peter Čerešňák

Peter Čerešňák (s. 26. tammikuuta 1993 Trenčín, Slovakia) on slovakialainen jääkiekkopuolustaja, joka pelaa Extraligan HC Dynamo Pardubicessa.
Ura.
Seuraura.
Čerešňák on HK Dukla Trenčínin kasvatti. Sibir Novosibirsk varasi hänet 115. pelaajana . Čerešňák debytoi Trenčínin miesten joukkueessa vain 17-vuotiaana kaudella 2010–2011. Hän pelasi kauden aikana Extraligassa Trenčínin ja Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkueohjelma HK Orange 20:n joukkueissa yhteensä 32 runkosarjaottelua tehopistein 1+3=4.
New York Rangers varasi Čerešňákin kuudennella kierroksella 172. pelaajana . Samana kesänä hänet varasi myös Peterborough Petes koko neljäntenä pelaajana. Čerešňák siirtyi joukkueeseen kaudeksi 2011–2012. Kahden Petesissa vietetyn vuoden jälkeen hän palasi kaudeksi 2013–2014 HK Dukla Trenčíniin. Čerešňák oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 3+16=19.
Kaudeksi 2014–2015 Čerešňák siirtyi Tšekin Extraligan HC Vítkoviceen. Kaudella 2015–2016 hän oli joukkueen tehokkain puolustaja tehoilla 2+20=22, joilla Čerešňák jakoi liigan puolustajien pistepörssin yhdeksännen sijan neljän muun pelaajan kanssa. Hän voitti myös Vítkovicen sisäisen tehotilaston lukemalla +12. Kaudeksi 2016–2017 Čerešňák siirtyi kaksivuotisella sopimuksella samassa liigassa pelaavan HC Plzeňin riveihin.
Maajoukkueura.
Čerešňák edusti Slovakiaa Pyeongchangin olympiakisoissa 2018, jolloin hän voitti joukkueen sisäisen maalipörssin ja jakoi sisäisen pistepörssin voiton Dominik Granakin kanssa tehoilla 2+2=4. Čerešňák pelasi myös MM-kilpailuissa vuosina 2014 ja 2017. Valmennus valitsi hänet vuoden 2017 turnauksen päätteeksi joukkueensa yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Čerešňák valittiin myös Saksaa vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi. Yhteensä hän on pelannut 66 A-maaottelua tehopistein 7+9=16. Čerešňák teki A-maajoukkuedebyyttinsä Euro Hockey Challengessa 12. huhtikuuta 2013 Žlobinissa Valko-Venäjää vastaan.
Čerešňák pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2011, 2012 ja 2013. Ensimmäisessä turnauksessa hänet valittiin Tšekkiä vastaan pelatun karsintasarjan ottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi. Vuoden 2013 turnauksessa Čerešňák voitti joukkueensa sisäisen tehotilaston lukemalla +3. Hänet valittiin Yhdysvaltoja vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi Slovakian ottelun parhaaksi pelaajaksi.
Čerešňák pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuosina 2010 ja 2011, joista jälkimmäisessä turnauksessa hän toimi Slovakian kapteenina. Čerešňák valittiin Venäjää vastaan pelatun avausottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2010.
Frigga Maria Honkapirtti

Frigga Maria (Maija) Honkapirtti (o.s. Boxström, 19. toukokuuta 1895 Sortavala – 18. lokakuuta 1957 Helsinki) oli Sortavalan seminaarin luonnonhistorian, maatalouden ja maantieteen lehtori. Hän oli myös Laatokan Karjalan Marttapiiriliiton puheenjohtaja ja Marttaliiton valtuuskunnan jäsen.
Frigga Maria Honkapirtin vanhemmat olivat Sortavalan seminaarin kasvatusopin ja historian lehtori Bruno Boxström ja Sortavalassa voimistelun- ja kieltenopettajana toiminut Maria Korte. Kirjoitettuaan ylioppilaaksi vuonna 1914 hän opiskeli luonnontieteitä Helsingin yliopistossa ja valmistui filosofian kandidaatiksi vuonna 1920. Ennen valintaansa Sortavalan seminaarin lehtoriksi vuonna 1929 hän opetti Helsingin uudessa yhteiskoulussa, Jamilahden kansanopistossa, Salmin keskikoulussa ja Sortavalan tyttökoulussa. Vuosina 1921–1923 hän toimi Ester Ståhlbergin yksityissihteerinä. Talvisodan aikana hänet määrättiin Kajaanin seminaarin lehtoriksi vuosiksi 1940-1941, kunnes Sortavalan seminaari pääsi joksikin aikaa takaisin kotiseudulleen. Honkapirtti johti kunnostustöitä ja jatkoi opettajana seminaarin aloitettua jälleen työnsä syksyllä 1942. Jatkosodan jälkeen seminaarin muututtua Itä-Suomen seminaariksi Honkapirtti seurasi sen mukana ensin Raumalle ja lopulliseen sijoituspaikkaan Joensuuhun. Eläkkeelle hän jäi vuonna 1956.
Honkapirttiä pidettiin johdonmukaisena ja alaansa seuraavana opettajana. Hän teki vuosina 1927, 1934 ja 1941 laajoja opintomatkoja Keski- ja Etelä-Eurooppaan ja Pohjoismaihin. Hänen aikanaan seminaarin luonnonhistorian ja maantiedon kokoelmia kartutettiin oppilaiden eri maista tuomilla matkamuistoilla ja muilla esineillä sekä eläin- ja kasvinäytteillä.
Maija Honkapirtti nimitettiin päiväkäskyllä Rannikkosotilaiden huoltoyhdistyksen Sortavalan paikallisosaston toiminnanjohtajaksi ja Laatokan rannikon sotilaskotien toiminnanjohtajaksi vuosiksi 1939–1940.  Hän toimi sotilaskotitehtävissä myös jatkosodan aikana vuosina 1941–1944. Vuosina 1943–1944 hän kuului valtion komiteaan, joka järjesti jatkosodan aikana palautetun Karjalan maatalousoppilaitosten jälleenrakentamista. Honkapirtti jatkoi Laatokan Karjalan marttojen johdossa useita vuosia sotien jälkeenkin. Marttatyön ohella hänen sydäntään lähellä oli Jamilahden kansanopisto, jonka johtokunnan jäsenenä hän toimi vuodesta 1926 ja puheenjohtajana vuodesta 1940.
Maija Honkapirtti oli kahden pojan kasvatusäiti. Honkapirtille myönnettiin ansioistaan Talvisodan muistomitali Laatokan Karjalan soljen kera, Suomen Leijonan ritarikunnan I luokan ritarimerkki ja Vapaudenristin ritarikunnan 4. luokan Vapaudenristi. Sortavalan seminaarin muistoa vaaliva Kymölän kilta pystytti Maja Honkapirtin ja hänen äitinsä Maria Boxströmin haudalle Hietaniemen hautausmaalle hautamuistomerkin syksyllä 1960.
Mäkihyppy talviolympialaisissa 1980

Vuoden 1980 talviolympialaisten kilpailuohjelmassa oli kaksi mäkihyppykilpailua, joista toinen normaalimäessä ja toinen suurmäessä. Kilpailupaikkana toimi Intervale Ski Jump Complex.
Pohjanrölli

Pohjanrölli ("Agrostis mertensii") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon ja röllien ("Agrostis") sukuun kuuluva kasvilaji. Se on monivuotinen ja yleisesti ottaen pienikokoinen heinälaji. Pohjanrölli muistuttaa muita röllilajeja, mutta on erotettavissa niistä vihneellisten tähkylöittensä perusteella.
Ulkonäkö.
Pohjanrölli on kasvutavaltaan mätästävä ja se ei muodosta rönsyjä. Pohjanröllin varret ovat pystyjä sekä hentoja ja voivat kasvaa 10–30 cm korkeiksi. Lehdet ovat kapeita sekä tasaisia, ja kieleke on 1–2 mm pitkä. Pohjanröllin kukinto on harsu ja siirottavahaarainen röyhy, jonka haarat siirottavat vielä kukinnan jälkeenkin. Röyhyn tähkylät ovat yksikukkaisia. Tähkylöiden kaleet ovat punertavia, ulkohelpeissä on yksi, selkeä vihne ja sisähelpeet ovat pieniä tai puuttuvat kokonaan. Pohjanrölli kukkii heinä–elokuussa.
Pohjanrölli voi Suomessa risteytyä rönsyröllin ("Agrostis stolonifera") ja nurmiröllin kanssa, epävarman tiedon mukaan myös jäykkäröllin.
Levinneisyys.
Pohjanrölli kasvaa etupäässä tunturinummilla ja -niityillä, mutta se voi kasvaa myös tunturien alapuolella olevilla metsämailla. Suomessa pohjanrölliä tavataan yleisesti Lapissa sekä jonkin verran Pohjois-Pohjanmaan ja Kainuun pohjoisosissa. Kaikkein yleisin se on Utsojen, Inarin, Enontekiön ja Kuusamon kuntien alueilla. Tornio–Suomussalmi-linjan eteläpuolella pohjanrölliä ei Suomessa tavata juuri lainkaan.
Pohjanröllin tieteellisen nimen lajinimi ("mertensii") viittaa 1800-luvun alkupuolella eläneeseen saksalaiseen kasvitieteilijään Karl Heinrich Mertensiin.
Piperyleeni

Piperyleeni eli 1,3-pentadieeni tai penta-1,3-dieeni (C5H8) on dieeneihin kuuluva tyydyttymätön hiilivety. Yhdistettä voidaan käyttää hartsien ja kumien valmistukseen.
Ominaisuudet, valmistus ja käyttö.
Piperyleeni on huoneenlämpötilassa väritöntä nestettä. Se ei liukene veteen, mutta liukenee moniin orgaanisiin liuottimiin, esimerkiksi etanoliin, asetoniin, dietyylieetteriin ja bentseeniin. Yhdisteellä on cis- ja trans-isomeerit. 
Piperyleeniä erotetaan öljynjalostuksen yhteydessä syntyvästä C5-jakeesta. Yhdisteestä valmistetaan muun muassa kumeja ja hartseja. Piperyleenistä voidaan valmistaa joko homopolymeerejä tai se voi olla komonomeerina yhdessä muiden alkeenien kuten butadieenin, isobuteenin ja metyylibuteenien kanssa. Katalyyttinä polymeroinneissa käytetään alumiinikloridia. Piperyleenistä voidaan myös valmistaa 2-metyylifuraania.
Teatr Za

Teatr Za on vuonna 2015 Helsinkiin perustettu, toistaiseksi Suomen ainoa venäjänkielinen ammattiteatteri. Teatr Za:n perustajat ovat Venäjällä näyttelijäksi opiskellut Valtteri Simonen ja Suomessa asuva venäläinen näyttelijä Elena Spirina.
Teatr Za:n tilat sijaitsevat Helsingin Hermannissa entisessä teollisuustilassa osoitteessa Hämeentie 103 (käyntiosoite on Haukilahdenkatu 2D).
Teatr Za:n toimintaan kuuluu läheinen yhteistyö venäläisten taiteilijoiden ja teattereiden kanssa. Teatteri vierailee säännöllisesti Pietarissa sekä korkeatasoisilla venäläisillä teatterifestivaaleilla (2015 Solo-festivaali Moskovassa, 2017 Kamerata-festivaali Tšeljabinskissä). 
Teatr Za valmistaa vain yhden ensi-illan vuodessa ja samaan aikaan ylläpitää ja kehittää olemassa olevia esityksiään.
Häntänadat

Häntänadat ("Vulpia") on heinäkasvien (Poaceae) heimoon kuuluva kasvisuku. Sukuun kuuluu 26 lajia. Häntänadat muistuttavat jonkin verran pikkunatoja ("Festuca").
Häntänadat ovat yksivuotisia, matalakasvuisia ja hentoja heiniä, jotka ovat kasvutavaltaan löyhästi mätästäviä. Varret ovat pystyjä sekä pyöreitä ja lehdet kapeita. Häntänatojen kukinnot ovat yhteenkasvaneita, kapeita ja yksipuoleisia röyhyjä. Tähkylöissä on neljästä seitsemään kukkaa. Tähkylöiden kaleet ovat keskenään erikokoiset ja alimmat niistä ovat yksisuonisia. Ulkohelpeet ovat pyöreäselkäisiä ja niissä kussakin on pitkä vihne.
Suvun lajeista Suomessa kasvaa hiirenhäntänataa ("Vulpia myuros"), jonka lisäksi myös muita suvun lajeja on tavattu satunnaisesti.
Hietajärvi (järvi Juvalla)

Hietajärvi on Etelä-Savossa Juvalla sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 240 hehtaaria eli 2,4 neliökilometriä. Se on 2,9 kilometriä pitkä ja 1,5 kilometriä leveä. Sen rannat ovat alavaa maata paitsi esimerkiksi etelärannan Tetriniemessä, jossa niemen mäki kohoaa 30 metriä vedenpinnan yläpuolelle. Järvi muodostaa yhden yhtenäisen järvenselän, josta työntyy etelään Raudanlahti ja luoteeseen 700 metriä pitkä nimetön lahti. Järvessä on kaksi autiota saarta Selkäsaari ja Kalmasaari. Selkäsaari on 160 metriä pitkä ja 70 metriä leveä ja sen pinta-ala on noin 70 aaria. Kalmasaari on 100 metriä pitkä ja 40 metriä leveä, ja sen pinta-ala on yli 30 aaria. Saarien yhteispinta-ala on noin 0,4 % järven kokonaispinta-alasta.
Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Sen tilavuus on 13 miljoonaa kuutiometriä eli 0,013 kuutiokilometriä. Järven keskisyvyys on 5,2 metriä ja suurin syvyys on 19,7 metriä. Syvin kohta sijaitsee Raudanlahelta pohjoiseen yli järven keskikohdan. Järvessä on Selkäsaaren ympäristössä kolme muuta yli kymmenen metriä syvää syvännettä. Järven pohja on varsin epätasainen ja esimerkiksi syvänteen vierestä voi löytää alle metrin syviä kohtia.
Järven rantaviivan pituus on 10 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituus on noin kilometri. Sen rannat ovat metsämaata lukuun ottamatta pohjoisrantojen laajat lähelle rantaviivaa ulottuvat peltopalstat. Järven asutus on haja-asutusta ja rannoille on rakennettu yli 20 vapaa-ajan asuntoa. Pohjoisrannalla sijaitsee Hietajärven kulmakunta ja Raudanlahden länsipuolella Sopalan kulmakunta. Asukkaat käyttävät yhdysteitä 15164 ja 15158 sekä Sopalan kautta kulkevaa kylätietä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vuoksen vesistössä (vesistöaluetunnus 04) Suur-Saimaan alueen (04.1) Pihlajaveden–Kokonselän alueella (04.12), jonka Siikajoen valuma-alueeseen (04.122) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,0 metriä mpy.
Järvi sijaitsee vesistöalueensa latva-alueella ja se saa pääosan vedestään valuma-alueensa sisältä eli järven lähialueelta. Siikajoen valuma-alueella on 57 yli hehtaarin kokoista järveä tai lampea, joista vähintään 13 laskee suoraan tai välillisesti järveen. Niistä huomattavimpia ovat Riiklampi (3 ha) ja Heinolanlampi (2 ha), joiden laskuoja laskee luoteispäässä järven nimettömään lahteen sen pohjoisrantaan, ja saman lahden etelärantaan Vehkajärvi (13 ha), Kirveslampi (3 ha) ja Soilampi (5 ha), Hietajärven kylässä sijaitseva Nikkilänlampi (3 ha), Kalmasaaren kohdalle laskeva Lahnajärven (12 ha) laskuoja, jonka valuma-alueella sijaitsevat myös Pirttijärvi (7 ha), Saarilampi (6 ha), Vuorijärvi (8 ha), Iso Heinälampi (2 ha) ja Kaatrolampi (1 ha), ja lopuksi Raudanlahteen laskevat Mustikkalampi (1 ha) ja Koiralampi (1 ha).
Järven laskujoki lähtee sen koillispäästä ja se laskee sarjana aluksi Retusen (5 ha), sitten Myllyjärven (13 ha) ja sitten kahden Siikajärven, eli Juvan Siikajärven (235 ha) ja Sulkavan rajalla sijaitsevan Siikajärven (205 ha), kautta Pihlajaveden Enonveteen.
Lukáš Cingeľ

Lukáš Cingeľ (s. 10. kesäkuuta 1992 Žilina, Tšekkoslovakia) on slovakialainen jääkiekkoilija, joka pelaa Tšekin Extraligan HC Kometa Brnossa. Hän on pelipaikaltaan oikea laitahyökkääjä.
Ura.
Seuraura.
Cingeľ on MsHK Žilinan kasvatti. Hän debytoi seuran miesten joukkueessa vain 17-vuotiaana kaudella 2009–2010, jolloin Cingeľ pelasi Extraligassa Žilinan ja Slovakian alle 20-vuotiaiden maajoukkueohjelma HK Orange 20:n joukkueissa yhteensä 34 runkosarjaottelua tehopistein 2+4=6. Avtomobilist Jekaterinburg varasi hänet 168. pelaajana . Samana kesänä Cingeľin varasi myös QMJHL-joukkue Baie-Comeau Drakkar koko yhdeksäntenä pelaajana.
Kaudeksi 2010–2011 Cingeľ siirtyi hänet varanneen Baie-Comeau Drakkarin QMJHL-joukkueen riveihin. Hän voitti joukkueen sisäisen piste- ja syöttöpörssin tehoilla 18+32=50. Kahden Drakkarissa vietetyn vuoden jälkeen Cingeľ siirtyi kaudeksi 2012–2013 vuoden mittaisella sopimuksella KHL:n tšekkiläisjoukkue Lev Prahaan, jonne hänet varannut Avtomobilist Jekaterinburg kauppasi aiemmin Cingeľin. Hänen roolinsa jäi kuitenkin varsin pieneksi ja Cingeľ pelasi KHL:ssä 15 runkosarja- ja kolme playoff-ottelua. Hän pelasi kauden aikana myös kuusi ottelua lainalla Tšekin toiseksi korkeimmalla sarjatasolla 1. česká hokejová ligan HC Litoměřicessä. Elokuussa 2013 Cingeľ teki vuoden mittaisen jatkosopimuksen Levin kanssa. Kaudella 2013–2014 hän pelasi KHL:ssä 41 runkosarjaottelua tehopistein 2+2=4 ja 18 playoff-ottelua tehopistein 2+1=3. Cingeľ eteni joukkueen kanssa aina Gagarin Cup -finaaleihin saakka, mutta mestaruuden vei kuitenkin Metallurg Magnitogorsk otteluvoitoin 4–3.
Cingeľ siirtyi kaudeksi 2014–2015 kaksivuotisella sopimuksella Tšekin Extraligan HC Sparta Prahaan. Kauden 2015–2016 päätteeksi hän voitti hopeaa. Tammikuussa 2016 Cingeľ teki joukkueen kanssa vuoden mittaisen jatkosopimuksen. Kaudella 2016–2017 hän eteni Spartan kanssa Mestarien liigan finaaliin, mutta mestaruuden vei kuitenkin kotonaan ruotsalainen Frölunda HC jatkoajalla lukemin 4–3.
Kaudeksi 2017–2018 Cingeľ siirtyi jatkamaan Tšekin Extraliga -uraansa vuoden mittaisella sopimuksella HK Hradec Královén riveihin.
Maajoukkueura.
Cingeľ valittiin Slovakian joukkueeseen Pyeongchangin olympiakisoihin 2018. Hän pelasi myös MM-kilpailuissa vuonna 2017. Yhteensä Cingeľ on pelannut 32 A-maaottelua tehopistein 5+6=11. Hän teki A-maajoukkuedebyyttinsä Deutschland Cupissa 7. marraskuuta 2014 Saksan Münchenissä Kanadaa vastaan. Cingeľ keräsi ottelussa neljä jäähyminuuttia. Ensimmäisen A-maajoukkuemaalinsa hän teki kaksi vuotta myöhemmin Deutschland Cupissa 6. marraskuuta 2016 Saksan Augsburgissa alivoimalla Sveitsiä vastaan. Cingeľ sai ottelussa myös syöttöpisteen Marcel Haščákin tekemään maaliin. Hän keräsi ottelusta teholukeman +3.
Cingeľ pelasi myös alle 18-vuotiaiden MM-kilpailuissa vuonna 2010. Valmennus valitsi hänet Slovakian turnauksen yhdeksi kolmesta parhaasta pelaajasta. Cingeľ valittiin myös Suomea vastaan pelatun alkulohkon ottelun päätteeksi joukkueensa ottelun parhaaksi pelaajaksi. Hän pelasi myös alle 18-vuotiaiden Ivan Hlinkan muistoturnauksessa vuonna 2009.
UPS Airlinesin lento 1354

UPS Airlinesin lento 1354 oli UPS Airlinesin Yhdysvaltain sisäinen rahtilento Louisvillestä Birminghamiin, joka putosi maahan lähestyessään määränpäätään. Koneessa olleet lentäjät saivat surmansa onnettomuudessa.
Kone nousi Louisvillestä kello 5.54 paikallista aikaa, ja oli noin kilometrin päässä määränpäästään, kun se törmäsi puihin, putosi pellolle ja syttyi tuleen.
Onnettomuuden syynä oli miehistön tekemä epävakaa lähestyminen lentokentälle, minkä seurauksena kone joutui minimilähestymiskorkeuden alapuolelle. Onnettomuustutkimuksissa miehistön todettiin olleen väsynyt.
Pelicans SB

Päijät-Hämeen Salibandyseura eli Pelicans SB on lahtelainen salibandyn erikoisseura. Seuran virallinen nimi on Päijät-Hämeen Salibandyseura, mutta sarjoissa joukkueet ovat pelanneet kaudesta 2017–2018 lähtien nimellä Pelicans SB. Sitä ennen käytettiin lyhennettä PHSB.
Seuralla on useita juniorijoukkueita eri ikäluokissa. Miesten edustus pelaa Suomisarjaa ja naisten edustus 1- divisioonaa. Pelicans SB toimii Lahdessa ja Nastolassa. Vuoden 2018 alussa Pelicans SB on Suomen kahdeksanneksi suurin salibandyseura 868 lisenssipelaajallaan.
Kesuura

Kesuura (, , ”leikkaus”) on runosäkeessä oleva tauko, joka merkitään säekaavaan kahdella pystyviivalla ||. Se ilmenee sananloppuna, ja sen kohdalla voi olla myös välimerkki, kuten pilkku tai piste. Kesuura ei siis voi osua sanan keskelle, mutta se voi osua metronin keskelle. Kesuura voi olla säkeen keskellä tai enemmän säkeen alku- tai loppupuolella. Kaikissa säkeissä kesuuraa ei ole.
Kreikkalaisessa metriikassa kesuuraksi kutsutaan erityisesti sananloppua, joka osuu metronin keskelle, kun taas kahden metronin väliin osuvaa sananloppua kutsutaan nimellä diereesi (). Kahden tavun kohtaa, johon ei saa tulla sananloppua, kutsutaan nimellä zeugma () eli "silta".
Kesuuraa kutsutaan "maskuliiniseksi kesuuraksi", jos sitä edeltää painollinen tavu, ja "feminiiniseksi kesuuraksi", jos sitä edeltää painoton tavu.
Kesuuroja.
Monilla kesuuroilla on nimi. Daktyylisessä heksametrissä esiintyy muun muassa seuraavia lajeja olevia kesuuroita ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu; suomennos annettu vain mikäli kesuura osuu samaan kohtaan):
Trithemimeres (, lat. "caesura semiternaria"), toisen metronin pitkän tavun jälkeen
Esimerkiksi:
"hērō|ōn, || au|tūs de he|lōria | teukhe ky|nessin"
sankari|en, || heist' | itses|tään teki | koirien | riistan
Penthemimeres (, lat. "caesura semiquinaria"), kolmannen metronin pitkän tavun jälkeen
Esimerkiksi:
"mēnin a|eide the|a || Pē|lēïa|deō Akhi|lēos"
Laulaos, | oi runo|tar, || viha | Peleun | poian A|khilleun
"Arma vi|rumque ca|no || Troi|ae qui | primus ab | oris"
Taistelut | kerron ja | sen, || mikä | mies pako | laisena | Troijan
Kata triton trokhaion (, lat. "caesura trochaica"), kolmannen metronin ensimmäisen lyhyen tavun jälkeen
Esimerkiksi:
"eks hū | dē ta | prōta || di|astē|tēn eri|sante"
"frangeret | inde|prensus ‖ et | inreme|abilis | error"
Hefthemimeres (, lat. "caesura semiseptinaria"), neljännen metronin pitkän tavun jälkeen
Esimerkiksi:
"Atreï|dēs te a|naks and|rōn || kai | dios A|khilleus."
Bukolinen diereesi (lat. "caesura bucolica"), neljännen metronin jälkeen
Esimerkiksi:
"In nova | fert ani|mus mu|tatas || dicere | formas"
Runojalka

Runojalka on mitallisessa runoudessa runon poljentoyksikkö ja runosäkeen perusosa. Se muodostuu painottomien ja painollisten tavujen tai lyhyiden ja pitkien tavujen vaihtelusta. Runosäkeet koostuvat usein runojalkojen toistosta runomitan mukaisesti.
Kreikkalaisessa metriikassa käytetään runojalkojen sijasta yleensä metroneita, jotka useimmiten vastaavat jotakin runojalkaa, mutta jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa muodostuvat kahdesta jalasta.
Runojalkoja.
Yleisimpiä runojalkoja ovat muun muassa ( = lyhyt/painoton tavu, = pitkä/painollinen tavu):
Dipodia

Dipodia (, ”kaksi jalkaa”) eli "kaksoisrunojalka" on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kahdesta runojalasta. Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, dipodia on samalla monometri (), eli siinä säe koostuu yhdestä metronista. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Latinankielisessä runoudessa tyyppi tunnetaan nimellä binaari ().
Kreikkalaisessa runoudessa dipodiamittoja käytettiin muun muassa näytelmissä. Nykyisin niitä käytetään muun muassa balladeissa ja lastenloruissa.
Dipodiamittoja.
Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden dipodiamittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Monometrimittoja.
Jambinen dipodia ("ja2") eli jambinen monometri
Säe koostuu kahdesta jambijalasta eli yhdestä jambimetronista.
Trokeinen dipodia ("tr2") eli trokeinen monometri
Säe koostuu kahdesta trokeejalasta eli yhdestä trokeemetronista.
Anapestinen dipodia ("an3") eli anapestinen monometri
Säe koostuu kahdesta anapestijalasta eli yhdestä anapestimetronista.
Muita dipodiamittoja.
Bakkhinen dipodia ("ba2") eli bakkhinen dimetri ("bad")
Säe koostuu kahdesta bakkhisesta metronista.
Kreetalainen dipodia ("cr2") eli kreetalainen dimetri ("crd")
Säe koostuu kahdesta kreetalaisesta metronista.
Tripodia

Tripodia (, ”kolmijalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kolmesta runojalasta. Nimitys on peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta. Latinankielisessä runoudessa tyyppi tunnetaan nimellä ternaari ().
Tripodiamittoja.
Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden tripodiamittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Ithyfallikos ("ith") eli trokeinen tripodia ("tr3")
Säe koostuu kolmesta trokeejalasta.
Bakkhinen tripodia ("ba3")
Säe koostuu kolmesta bakkhisesta metronista.
Kreetalainen tripodia ("cr3")
Säe koostuu kolmesta kreetalaisesta metronista.
Kvaternaari

Kvaternaari () eli tetrapodia (, ”nelijalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu neljästä runojalasta. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta ja roomalaisesta runoudesta. Mitta tunnetaan yleisimmin latinalaisperäisellä nimellään.
Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, kvaternaari vastaa käytännössä dimetriä.
Kvaternaarimittoja.
Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden kvaternaarimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Jambinen kvaternaari ("ja4") eli jambinen dimetri ("jad")
Säe koostuu neljästä jambijalasta eli kahdesta jambimetronista.
Trokeinen kvaternaari ("tr4") eli trokeinen dimetri ("trd")
Säe koostuu neljästä trokeejalasta eli kahdesta trokeemetronista.
Anapestinen kvaternaari ("an4") eli anapestinen dimetri ("and")
Säe koostuu neljästä anapestijalasta eli kahdesta anapestimetronista.
Bakkhinen kvaternaari ("ba4") eli bakkhinen tetrametri
Säe koostuu neljästä bakkhisesta metronista.
Kreetalainen kvaternaari ("cr4") eli kreetalainen tetrametri
Säe koostuu neljästä kreetalaisesta metronista.
Senaari

Senaari () eli heksapodia (, ”kuusijalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kuudesta runojalasta. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta ja roomalaisesta runoudesta. Mitta tunnetaan yleisimmin latinalaisperäisellä nimellään.
Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, senaari vastaa käytännössä trimetriä.
Senaarimittoja.
Kreikkalaisen ja roomalaisen runouden senaarimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Jambinen senaari ("ja6")
Säe koostuu kuudesta jambijalasta. Vastaa paljolti jambista trimetriä, mutta on joustavampi, sillä useampi lyhyt tavu voidaan korvata pitkällä.
Bakkhinen senaari ("ba6")
Säe koostuu kuudesta bakkhisesta metronista.
Septenaari

Septenaari () eli heptapodia (, ”seitsenjalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu seitsemästä runojalasta ja ylimääräisestä tavusta (hyperkataleksis). Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta ja roomalaisesta runoudesta. Mitta tunnetaan yleisimmin latinalaisperäisellä nimellään.
Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, septenaari vastaa käytännössä katalektista tetrametria.
Septenaarimittoja.
Roomalaisen runouden septenaarimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Jambinen septenaari ("ja7")
Säe koostuu seitsemästä jambijalasta ja ylimääräisestä tavusta.
Trokeinen septenaari ("tr7")
Säe koostuu seitsemästä trokeejalasta ja ylimääräisestä tavusta.
Anapestinen septenaari ("an7")
Säe koostuu seitsemästä anapestijalasta ja ylimääräisestä tavusta.
Oktonaari

Oktonaari () eli oktapodia (, ”kahdeksanjalkainen”) on runomittojen tyyppi, jossa säe koostuu kahdeksasta runojalasta. Nimitykset ovat peräisin antiikin kreikkalaisesta metriikasta ja roomalaisesta runoudesta. Mitta tunnetaan yleisimmin latinalaisperäisellä nimellään.
Jambin, trokeen ja anapestin tapauksessa, joissa metron koostuu kahdesta jalasta, oktonaari vastaa käytännössä tetrametria. Muissa eli monopodiamitoissa oktonaari on sama kuin oktametri.
Oktonaarimittoja.
Roomalaisen runouden oktonaarimittoja ovat muun muassa ( = lyhyt tavu, = pitkä tavu, = anceps eli lyhyt tai pitkä tavu):
Jambinen oktonaari ("ja8")
Säe koostuu kahdeksasta jambijalasta eli neljästä jambimetronista. Vastaa paljolti jambista tetrametria, mutta on joustavampi, sillä useampi lyhyt tavu voidaan korvata pitkällä.
Trokeinen oktonaari ("tr8")
Säe koostuu kahdeksasta trokeejalasta eli neljästä trokeemetronista. Lähellä trokeista tetrametriä, josta kuitenkin puuttuu yleensä viimeinen tavu.
Anapestinen oktonaari ("an8") eli anapestinen tetrametri
Säe koostuu kahdeksasta anapestijalasta eli neljästä anapestimetronista.
Lama lama lama

Lama lama lama on Maj Karman kappale ja ensimmäinen single yhtyeen toukokuussa 2018 julkaistavalta kymmenenneltä studioalbumilta. Se julkaistiin 26. tammikuuta 2018 levymerkillä Sakara Records.
Kappale sai Radio Rockin ”Rautaa vai roskaa” -äänestyksessä 76,8% yläpeukkua.
Mula

Mula on kaupunki Murcian alueella kaakkoisessa Espanjassa noin 35 kilometriä Murcian kaupungista luoteeseen.
Maantiede ja ilmasto.
Mula sijaitsee Murcian alueen keskiosassa noin 300 metriä merenpinnan yläpuolella ja se on comarca del Río Mula -aluehallintoyksikön keskuskaupunki. Hallintoyksikön väkiluku on noin 25 000.
Mulan osa-alueita ovat Fuente Librilla, Yéchar, Los Baños de Mula, Puebla de Mula, Casas Nuevas ja el Niño de Mula.
Mulassa vallitsee välimerellinen puolikuiva ilmasto. Azorien korkeapaineet (Anticiclón de las Azores) vaikuttavat alueen säätilaan tuoden mukanaan aurinkoista ja lämmintä säätä. Vuotuinen sademäärä on 340 mm ja keskilämpötila 18,2 °C. Talvet ovat verraten leutoja ja kesät kuumia. Lämpötilan vaihteluväli tammikuussa on keskimäärin 4 °C...16 °C ja elokuussa 20 °C...34 °C. Kuumimpana vuodenaikana yli 40 °C:n lämpötilat eivät ole lainkaan harvinaisia.
Solaarinen keskipäivä on Mulassa kesäaikaan vasta kello 14:n jälkeen. Auringon kulma on kesä–heinäkuussa korkeimmillaan 70...75 astetta, jolloin UV-indeksi on etenkin varjottomilla paikoilla suhteellisen korkea.
Mulan alueelle ovat tyypillisiä ainavihannat kasvit. Alueen kasvit ovat sopeutunut kuivuuteen ulottamalla juurensa syvälle maaperään. Tammet ovat yleisiä, eritoten rautatammi ja korkkitammi. Myös oliivi ja johanneksenleipäpuu ovat tavanomaisia.
Historia.
Cueva de Antón -nimisestä luolasta on löydetty merkkejä asutuksesta, joka on ajoitettu keskipaleoliittiselle kaudelle yli neljänkymmenen tuhannen vuoden taakse. Maanviljelyksen kannalta suotuisilta alueilta on löytynyt jälkiä kivikautisesta asutuksesta ja El Milano -nimisessä paikassa on pronssikautista kalliotaidetta.
Iberien kauden esineistöä Mulasta on löydetty runsaasti. Roomalaiselta kaudelta on löydetty erinäisiä kyliä, joista huomattavin on Los Villaricos. 700-luvulla alkanut muslimien valtakausi puolestaan toi mukanaan arabivaikutteita; reconquista saavutti Mulan seudun 1200-luvulla ja muslimit väistyivät kristittyjen vallatessa takaisin alueitaan Iberian niemimaalla.
1500-luku oli Mulan kasvun ja laajentumisen aikaa, kun taas seuraava vuosisata oli jopa katastrofaalinen kulkutauteineen ja väestökatoineen. 1700-luku oli jälleen kukoistuksen aikaa, tuolloin rakennettiin runsaasti ja parannettiin yhteyksiä Murciaan ja Caravacaan. 1800- ja 1900-luvuilla sitrushedelmät valtasivat alaa maataloudessa; teollisuus ja liikenneyhteydet kehittyivät voimakkaasti, joskin poliittinen epävakaus ja sodat horjuttivat kehitystä tuon tuosta.
2000-luvulle tultaessa Mulasta on kehittynyt osa läheisen Murcian esikaupunkivyöhykettä. Kaupungin itäosaan avattiin teollisuusalue El Arreaque 2000-luvun alussa.
Nähtävyyksiä.
Mulan nähtävyyksiä ovat muun muassa Castillo de los Vélez ja Iglesia de San Miguel. 
Kuuluisuuksia.
Mulan kuuluisuuksia ovat muun muassa kirjailija Ginés Pérez de Hita (1544–1613), pyöräilijä Luis León Sánchez sekä jalkapalloilijat Pedro León ja Javi García.
Hopeasilkkiapina

Hopeasilkkiapina eli hopeamarmosetti eli hopea-apina ("Callithrix argentata") on kierteishäntäapinoiden heimoon kuuluva kädellislaji. Se on suunnilleen oravan kokoinen, ja kuuluu pienimpiin uuden maailman apinoihin. Hopeasilkkiapina vaihtelee väriltään hopeanvalkoisesta ruskehtavaan. Sen korvat ovat paljaat ja tupsuttomat ja naama on vaaleanpunainen tai punertava. Häntä on musta.
Hopeasilkkiapinaa tavataan itäisestä Brasiliasta, Amazonjoen etelä- ja itäpuolelta.
Nisäkäsnimistötoimikunta on ehdottanut, että nimitys "hopeamarmosetti" vahvistettaisiin tämän lajin ensisijaiseksi suomenkieliseksi nimeksi.