Kasvijuoma

Kasvijuoma, puhekielessä yleensä kasvimaito, on ulkonäöltään maitoa muistuttava viljasta tai palkoviljasta uutettu juoma, jota käytetään esimerkiksi juotavaksi tai maidon tapaan ruoanvalmistuksessa. Kasvimaitojen koostumus, maku ja soveltuvuus eri käyttötarkoituksiin vaihtelevat riippuen niihin käyteyistä raaka-aineista. 
Mantelimaito oli Yhdysvaltojen suosituin kasvimaito 63 prosentin markkinaosuudellaan vuonna 2018. Kauramaidolla oli toinen sija.
Kasvijuomia ei saa markkinoida Suomessa kasvimaidon nimellä, koska maito-sanaa ei saa käyttää muista kuin luontaisista eläinperäisistä maidoista.
Laadut.
Suomessa on saatavissa ainakin soijasta, kaurasta, riisistä, pähkinöistä, kookoksesta ja hampunsiemenistä valmistettua kasvimaitoa. Myös mantelista, hasselpähkinästä, herneistä ja kvinoasta tehdään maidon kaltaisia juomia.
Kookosmaito.
Kookosmaito on koostumukseltaan kermaista, ja sitä voi käyttää ruoanlaitossa sekä leivonnassa. Maito valmistetaan kookospähkinän valkoisesta raastetusta mallosta veteen liuottamalla. Tuloksena on maidon näköinen neste, joka voi olla hyvinkin paksua.
Teollisessa kookosmaidossa on kookospähkinäuutteen lisäksi 25 prosenttia vettä ja lisäaineena stabilointiainetta.
Rasvaista kookosmaitoa kutsutaan joskus kookoskermaksi. Kookosmaitoa voidaan helposti tehdä itse liottamalla kookoshiutaleita pienessä vesimäärässä ja puristamalla ne sitten lujasti siivilässä. Voimakkaan ominaismakunsa vuoksi sen käyttöä kannattaa suosia silloin, kun haluaa saada ruokaan kookoksen makua. Kookosmaitoa myydään myös kuivattuna, jolloin siitä saa maitoa sekoittamalla jauheen veteen.
Soijamaito.
Soijamaito valmistetaan vedestä ja soijapavuista. Kaupallisessa soijamaidossa on lisäksi pieniä määriä sokeria, trikalsiumfosfaattia, happamuudensäätöainetta, stabilointiainetta ja aromia. Soijamaitoa saa luomuna, A-, D- ja B12-vitaminoituna, kalsiumrikastettuna sekä fruktoosilla makeutettuna. Soijajuomia valmistetaan myös mansikan, vaniljan ja suklaan makuisena. Maustamatonta soijamaitoa voi käyttää mihin tahansa ruokalajeihin ja leivontaan, sekä esimerkiksi puuron, murojen tai kaakaon kanssa. Soijamaitoa voi valmistaa myös itse. 
Soijamaidossa on yhtä paljon proteiinia ja vähemmän hiilihydraatteja kuin lehmänmaidossa, mutta se sisältää kevytversiota lukuun ottamatta enemmän rasvaa. Soijamaidon rasva koostuu kuitenkin pääosin terveydelle suotuisista monityydyttymättömistö rasvahappoista.
Kauramaito.
Teollisesti valmistettu kauramaito on vedestä, kaurasta, ruokaöljystä ja kalsiumfosfaateista valmistettu juoma. Se soveltuu myös ruoanlaittoon ja leivontaan. Kauramaito on ravintoarvoiltaan heikompaa kuin soijamaito. Kauramaitoa saa luomuna, D- ja B12-vitaminoituna ja kalsiumrikastettuna. Kaurajuomaa on saatavilla myös suklaan makuisena.
Kauramaidon glykemia-indeksi on 69 eli sen sisältämä hiilihydraatti aiheuttaa melko paljon sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavia verensokerin heilahteluja.
Riisimaito.
Kaupallinen riisimaito valmistetaan vedestä, riisistä, ruokaöljystä, suolasta, trikalsiumfosfaatista, maltodekstriinistä, stabilointiaineesta ja happamuudensäätöaineesta. Riisimaito on koostumukseltaan ohutta, ja riisin tärkkelys tuo siihen hiukan makean maun. Riisimaitoa saa myös luomuna, kalsiumrikastettuna sekä vaniljalla maustettuna. Riisimaito sopii ruoanlaittoon, leivontaan, muroihin ja puuroihin ja ohuen koostumuksensa ansiosta se sopii myös kahvimaidoksi.
Riisimaidon glykemia-indeksi on 86 eli se aiheuttaa huomattavan paljon sydän- ja verisuonitautien riskiä kasvattavia verensokerin heilahteluja.
Mantelimaito.
Kaupallinen mantelimaito sisältää veden lisäksi noin kaksi prosenttia manteleita, fosfaattia, suolaa, johanneksenleipäpuujauhetta, gellaanikumia ja auringonkukkalesitiiniä.
Mantelimaitoa on käytetty Euroopassa jo keskiajalta lähtien. Tällä voitiin kiertää paastosääntöjä, jotka kielsivät mm. maidon käytön. Mantelimaitoa kätettiin tuolloin myös juustojen ja voin korvikkeiden valmistamiseen.
Hernemaito.
Hernemaito valmistetaan vedestä keltaisista herneistä, jotka jauhetaan jauhoksi. Proteiini erotetaan kuidusta ja tärkkelyksestä, mikä antaa sille valkoisen värin. Proteiini puhdistetaan ja sekoitetaan veden ja muiden ainesosien kanssa.
Ravintoarvot.
Kasvimaidoissa on yleensä huomattavasti vähemmän proteiinia kuin lehmänmaidossa. Tästä poikkeuksen muodostaa kuitenkin soijapavuista valmistettava soijamaito. Soijajuomassa on 3,1 prosenttia proteiinia, mikä on hyvin lähellä lehmänmaidon proteiinikoostumusta. Kaurajuoman proteiinipitoisuus oli vuonna 2017 1,2 %, Riisijuoman 0,6 %, mantelijuoman 0,5 %, hasselpähkinäjuoman ja kookosjuoman 0,3 %. 
Kasvimaidoissa on maitosokerin sijaan ruokosokeria eli sakkaroosia. Suomessa myytävissä kauramaidoissa on keskimäärin 2,3 prosenttia sokereita. Kasvimaitojen sisältämät sokerit ovat haitallisempia hampaille kuin maitosokeri. Hasselpähkinäjuomassa oli vuonna 2017 3,1 prosenttia sokereita, mantelijuomassa 3 %, riisijuomassa 2,7 %, kaurajuomassa 2,3 %, soijajuomassa 1,5 % ja kookosjuomassa 0,2 %.
Kasvimaidot eivät sisällä maitorasvaa, vaan ruokaöljyä.
Kasvimaitoihin lisätään yleensä kalsiumia ja eräitä lehmänmaidon sisältämiä vitamiineja, kuten D-vitamiini, jotta päästäisiin lähemmäs lehmänmaidon ravintokoostumusta. Myös jodia voidaan lisätä.