Hrólfr Gautrekrinpojan saaga

Hrólfr Gautrekrinpojan saaga (isl. "Hrólfs saga Gautrekssonar") on keskiaikainen islantilainen saaga, jonka kirjoittajaa ei tunneta. Se luetaan niin kutsuttuihin muinaissaagoihin. "Hrólfr Gautrekrinpojan saaga" kertoo Göötanmaan kuninkaaksi kutsutun Hrólfrin viikinkiretkistä ja tämän sekä muutaman muun viikingin vaimonhankinta-matkoista. Saaga on sisällöllisesti suorassa yhteydessä Hrólfrin isästä kertovaan "Gautrekrin saagaan". Monesta muusta muinaissaagasta poiketen "Hrólfr Gautrekrinpojan saaga" ei sisällä lainkaan runoutta. Saaga on todennäköisesti alkujaan kirjoitettu 1200-luvun loppupuolella. Siitä on säilynyt lukuisia käsikirjoituksia, jotka edustavat kahta eri versiota. Saagan lyhyempää versiota pidetään alkuperäisempänä. Pidemmän, nuorempana pidetyn version pääkäsikirjoituksia ovat AM 152 fol 1 (1500-luvun alku) ja AM 590 b–c 4to (1600-luvulta). "Hrólfr Gautrekrinpojan saagaa" ei ole suomennettu.
"Hrólfr Gautrekrinpojan saaga" lähteenä.
Saagan erityispiirteitä.
Vaikka "Hrólfr Gautrekrinpojan saaga" luokitellaan muinaissaagaksi, sen juoni seuraa monille kotoperäisille ritarisaagoille tyypillistä morsiamen etsintä -teemaa. Saagassa kuvataan neljää eri kosiomatkaa ja niiden aikana koettuja seikkailuja. Saagan alussa kerrotaan, miten Hrólfrin isä Gautrekr kosii nuorta norjalaista prinsessa Ingibjörgiä ja Hrólfr on heidän jälkeläisensä. Hrólfr taas tekee kosiomatkan Sveanmaalle (isl. "Svíþjóð") ja hänen veljensä Ketill Kiovan Rusiin (isl. "Garðaríki"). Hrólfrin veriveli Ásmundr taas suuntaa kosiomatkalle Irlantiin (isl. "Írland"). "Hrólfr Gautrektinpojan saaga" onkin usein luettu niin kutsuttuihin seikkailusaagoihin (saks. "Abenteuersagas"), jotka yleensä ovat muinaissaagoista nuorimpia ja muistuttavat kotoperäisiä ritarisaagoja.Esimerkiksi "Hrólfr Gautrekrinpojan saagaan" on yhdistetty morsiamen etsinnän lisäksi muitakin kotoperäisille ritarisaagoille tyypillisiä elementtejä, kuten neitsythallitsija-motiivi. Saagassa on myös kansansaduille tyypillisiä piirteitä, kuten taikamiekka.
"Hrólfr Gautrekrinpojan saaga" suurvalta-ajan Ruotsissa.
Muinaisesta menneisyydestä kertovat muinaissaagat alkoivat 1600-1700-luvulla herättää kiinnostusta erityisesti suurvalta-ajan Ruotsissa. "Hrólfr Gautrekrinpojan saagan" päähenkilön kerrottiin saagassa olevan göötanmaalainen (isl. "Gautland ") kuningas, minkä lisäksi saagan tapahtumat sijoittuivat suureksi osaksi Göötanmaalle sekä suurvalta-ajan Ruotsin näkökulmasta sille tärkeille lähialueille, kuten Venäjälle (isl. "Garðaríki "). 1600-oppineille "Hrólfr Gautrekrinpojan saaga" näyttäytyi siksi lähteenä, joka kertoi Ruotsin muinaisesta ja loistokkaasta menneisyydestä ja jota siksi voitiin käyttää myös suurvaltaideologian rakennusaineena ja propagandatarkoituksessa.
Koska ruotsalaiset eivät tuohon aikaan enää ymmärtäneet saagojen kieltä muinaisislantia, useita muinaissaagoja käännettiin Ruotsissa 1600–1700-luvulla. "Hrólfr Gautrekrinpojan saaga " oli "Gautrekrin saagan" ohella ensimmäinen Ruotsissa käännettynä ilmestynyt muinaissaaga. Se ilmestyi vuonna 1664 myös "Gautrekrin saagan " sisältävässä teoksessa "Westrogothiae Gothrici &amp; Rolfi Westrogothiae regum historia lingua antiqua Gothica conscripta".