Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1995

Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1995 olivat järjestyksessään 59. maailmanmestaruuskilpailut, ja ne pelattiin kahdeksatta kertaa Ruotsissa. Turnaukseen osallistui 12 joukkuetta, jotka oli jaettu kahteen lohkoon. Kunkin lohkon neljä parasta joukkuetta pääsi puolivälieriin, jossa lohkon voittaja kohtasi toisen lohkon neljännen ja toinen kolmannen. 
Turnauksen loppuottelussa Suomi voitti kultaa ensimmäistä kertaa päihittämällä Ruotsin Tukholman Globen-areenalla maalein 4–1. Suomen maalit tekivät Timo Jutila ja Ville Peltonen, joka teki ottelussa hattutempun. Maailmanmestaruudesta muodostui koko Suomen kansaa yhdistävä mediatapahtuma, ja se kasvatti merkittävästi lajin suosiota maassa. 
Turnauksessa kävi katsojia paikan päällä keskimäärin 8 157 ihmistä ottelua kohden. Voittoa kisoista tuli noin 25 miljoonaa markkaa, mikä vastaa noin 4,2 miljoonaa euroa. Tukholman kisa-alueella loppuottelua seurasi vähintään 25 000 ihmistä. Ne, jotka eivät olleet saaneet ostettua lippua Globeniin, seurasivat ottelua viereisessä Hovet-hallissa. Suuri osa yleisöstä seurasi ottelua paikan päällä olutteltoissa. Paikan päällä oli runsaasti myös ruotsinsuomalaisia kannattajia, ja myös ruotsalaiskannattajat onnittelivat Leijonia. 
Suomi turnauksessa.
Käytännössä koko kultajoukkue tuli kotimaan liigasta. Juuri ennen Tukholman-turnausta maajoukkueen johto lupasi jokaiselle pelaajalle 100 000 markkaa, jos joukkue voittaa kultaa. Joukkueen valmentaja Curt Lindström muistetaan myös keskellä turnausta joukkueelle järjestetyistä ohjelmanumeroista, joiden tarkoitus oli luoda ryhmähenkeä. Sitä vauhditettiin ja joukkueen ilmapiiriä luotiin esimerkiksi kylpylä- ja purjehdusreissuilla. Voiton myötä myös liian pehmeänä pidettyä Lindströmiä alettiin arvostaa Suomessa.
Turnauksessa erääksi joukkueen tärkeimmistä hyökkäysketjuista muodostui nuorten parikymppisten pelaajien Tupu, Hupu ja Lupu -ketju, jossa pelasivat Ville Peltonen, Saku Koivu ja Jere Lehtinen. Sillä nimellä media alkoi kutsua joukkueen ensikertalaisten kolmosketjua. Nuoret pelaajat ottivat ratkaisijan roolin sellaisella tavalla ja laajuudessa, jota maajoukkueessa ei ollut ennen nähty.
Voiton ratkettua Helsingin kaduille kokoontui 100 000 suomalaista. Kun Suomen joukkue lähti Arlandan lentokentältä Suomeen, Ruotsin Draken-hävittäjät tekivät kunniaa joukkueelle Ruotsin ilmatilassa. Joukkueen saapumisesta Helsingin keskustaan muistetaan muun muassa valkoinen avo-Cadillac, jonka kyydissä olivat etupenkillä Saku Koivu ja kapteeni Timo Jutila. Helsingin Kauppatori oli ääriään myöten täynnä. Juhlaväki lauloi "Finlandia"-hymniä ja kantoi Suomen lippuja.
Voiton merkitys.
Yksikään NHL-pelaaja ei ollut mukana kisoissa, koska NHL:n runkosarja oli vielä työsulun takia kesken, kun kisat olivat jo täydessä vauhdissa. Kimmo Isotalo kuvailee väitöskirjassaan kisojen pelillistä tasoa ”vaatimattomaksi”.
Voitolla on suuri merkitys Suomessa, ja on arvioitu, että tuolloin suomalaiset kokivat, että voiton myötä kansakunta pääsee eteenpäin jopa taittumassa päin olleesta lamasta. Sen on myös arveltu yhdistäneen suomalaisia ja luoneen kansakuntaan itsetuntoa. Esimerkiksi presidentti Martti Ahtisaari on todennut, että mestaruus auttoi Suomen irti lamasta. Näitä näkemyksiä on jälkikäteen arvosteltu. Lieneekin sattumaa, että ensimmäinen maailmanmestaruus osui hetkeen, jolloin lama hellitti otettaan Suomessa.
Suomen voitettua mestaruuden joukkue ja sen kannattajat omivat Ruotsin kannatuskappaleen ”Den glider in”. Joukkue levytti kappaleesta uuden version valmentaja Lindströmin ja Kirkan kanssa. Vuoden 1995 kisoista on myös tehty suomalainen elokuva "95".
Pian mestaruusjuhlien jälkeen liikuntatieteen lisensiaatti Kalle Virtapohja julkaisi "Den glider in" -kirjan, jossa hän käsittelee sankarijoukkueilmiötä. Virtapohja rinnastaa kirjassaan maajoukkueen ja Väinö Linnan "Tuntemattoman sotilaan". Hän löytää joukkueelle ja voitolle vertailukohtia myös antiikin sankarimyyteistä. Hän pyrkii osoittamaan teoksessaan, kuinka yksi urheiluvoitto on osa isompaa askelta, jota koko kansakunta oli ottamassa euroaikaan.
Mestaruusjoukkueessa pelannut maalivahti Jarmo Myllys on arvioinut, että henkisesti mestaruus vei koko lajin yli ison kynnyksen Suomessa. Jääkiekko alkoi saada voiton myötä enemmän sponsorirahaa Suomessa. Jere Lehtinen on kuvaillut mestaruudessa hienoimmaksi piirteeksi sen kulttuurillista vaikutusta ja ylisukupolvisuutta.
Joukkueet.
Lohko A
Lohko B
Ottelut säilymisestä A-sarjassa.
Toinen ottelu.
Itävalta säilyi A-sarjassa maalein 8−4, ja Sveitsi putosi B-sarjaan. Tilalle nousi Slovakia.
Lopputulokset.
Pääsarja
B-sarja
C1-sarja
C2-sarja
5 viimeistä joukkuetta joutui karsintaan sarjapaikoistaan.
A-sarjan turnauksen kahdeksan parasta ja Japani pääsivät karsintojen ohi mukaan olympiaturnaukseen vuodeksi 1998.
Tilastot.
Maalivahtien tilastot.
Vähintään kolme ottelua pelanneet maalivahdit.