Alankomaat Eurovision laulukilpailussa

Alankomaat osallistui Eurovision laulukilpailuun ensimmäistä kertaa vuonna 1956, joten se on yksi sen alkuperäisistä osallistujamaista. Alankomaat on voittanut kilpailut viisi kertaa: 1957, 1959, 1969, 1975 ja 2019.
Alankomaat on esittänyt kappaleensa perinteisesti hollannin kielellä. Vuoden voittokappale laulettiin kuitenkin englanniksi kielisäännön ollessa hetkellisesti poissa käytöstä. Englanniksi laulettiin lisäksi 1974 ja 1976. Kielisäännön lopullisen vapauttamisen jälkeen hollanniksi on laulettu vasta vuonna . Vuonna Alankomaat käytti englannin lisäksi itse keksittyä kieltä kappaleessaan.
Alankomaat karsiutui euroviisujen finaalista vuosina 2005–2012 ja omaa näin kaikista euroviisumaista pisimmän yhtäjaksoisen karsiutumisputken.
Vuonna 2024 Alankomaiden edustaja Joost Klein pääsi finaaliin ja oli yksi ennakkosuosikeista, mutta hän oli medioiden mukaan osana välikohtausta, ja näin hän joutui syrjään finaalista.
Kappaleet.
Huom! Vuosien 1956–1974 pisteet "eivät" ole vertailukelpoisia vuodesta 1974 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisten pisteytysjärjestelmien vuoksi.
Vuosien 1975–2015 pisteet "eivät" ole vertailukelpoisia vuodesta 2016 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisen pisteytysjärjestelmän vuoksi.
Nykyinen pistejärjestelmä.
Vuonna 1975 kehitettiin uusi äänestyskäytäntö. Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
Kaksivaiheinen loppukilpailu.
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
Kaksi semifinaalia.
Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
Uusi pisteidenlaskujärjestelmä.
Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1–8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina. Näin ollen voittaja selviää vasta kun eniten puhelinääniä saanut maa saa pisteet.
Alankomaiden äänestyshistoria (vuodesta 1975 lähtien).
Alankomaiden antamat pisteet.
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Alankomaat ei osallistunut kilpailuihin vuosina 1985, 1991, 1995 ja 2002. Vuosina 2005–2012 ja 2015 Alankomaat ei päässyt finaaleihin, mutta sai äänestää niissä.
Alankomaiden saamat pisteet.
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Alankomaat ei osallistunut kilpailuihin vuosina 1985, 1991, 1995 ja 2002. Alankomaat ei päässyt kilpailun finaaleihin vuosina 2005–2012 ja 2015. 
Kapellimestarit.
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.