tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tulku

Tulku on tietoisesti jälleensyntynyt buddhalainen opettaja. Tulku on valaistunut ja jälleensyntyy tähän maailmaan auttaakseen muita saavuttamaan valaistumisen. Tulkuja esiintyy tiibetinbuddhalaisissa perinteissä.
Ensimmäinen tulku oli Karmapa, joka on tähän mennessä ehtinyt 17. jälleensyntymään. Tunnetuin tulku lienee 14. dalai-lama. On arvioitu, että maailmassa olisi muutamia satoja tunnistettuja tulkuja.
Tulkujen tunnistamisessa käytetään erilaisia ennusmerkkejä. Usein edellinen (tai jokin varhaisempi) jälleensyntymä jättää jälkeensä kirjeen tai runon, jossa hän antaa ohjeet seuraajan etsimiseen. Näin toimi esimerkiksi ensimmäinen Karmapa, Düsum Khyenpa. Jotkut tulkut ilmoittavat henkilöllisyytensä hyvin nuorina tai tunnistavat edellisen jälleensyntymän oppilaita, opettajia, palvelijoita tai niille kuuluneita esineitä.
Titteleitä "tulku" ja "lama" käytetään joskus sekaisin. Ero on se, että lama on kuka tahansa tunnustettu opettaja, joka voi olla tulku tai sitten ei.
Valinor

Valinor on valtakunta Amanin mantereella J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Silmarillion" ja "Taru sormusten herrasta". Valinor tarkoittaa "valar"in maita ja siellä asuvat Amanin "valar", minne he siirtyivät Almarenin saarelta Melkorin tuhottua sen. Sen pääkaupunki oli Valimar, missä "valar" ja "vanyar" asuivat. Kaksi muuta kaupunkia olivat Alqualondë ja Tirion joissa asuivat kunnioitetut "teleri" ja "noldor" haltiat. Siihen kuului myös saari, Tol Eressëa, itärannan tuntumassa. Se tunnettiin myös nimellä Kuolemattomat Maat, minne vain kuolemattomat sielut saivat matkata, paria poikkeusta lukuun ottamatta. Sinne saapuivat Valtasormuksen viejät, Frodo Reppuli ja Bilbo Reppuli, ja myöhemmin Sam sekä Legolas ystävänsä Gimlin kanssa.
Jokaisella "vala"lla oli saarella oma osansa, jota he olivat itse muokanneet. Yavanna, luonnon "vala", kasvatti kasveja saaren eteläpäässä. Oromë, metsästyksen "vala", asui Oromen metsissä saaren koillisosassa. Metsässä oli monia olentoja, joita Orome metsästi. Nienna, surun "vala", asui saaren länsiosassa, ja perusti sinne Niennan Huoneen, ja vietti päivänsä itkien. Etelässä Niennan Huoneesta sijaitsi Mandosin Huone. Mandos, Niennan veli, oli kuoleman "vala". Kaikki henget menivät kuoltuaan Mandosin Huoneeseen, olivat he sitten kuolevaisia tai kuolemattomia. Mandosin Huoneessa asui hänen vaimonsa Vairë. 
Idässä Mandosin huoneesta sijaitsi Esten Saari, mikä sijaitsi Lorrellinin järven keskellä, minkä lähellä oli Lórienin Puutarha, joka muistutti Lóthlorienin metsää Keski-Maassa, koska sen oli luonut sama "vala", Irmo, unien "vala". Estë ja Lórien olivat aviopari ja asuivat lähellä toisiaan. Pohjoisessa sijaitsi Aulën Kartano, Aulën joka oli Yavannan aviomies. Koillisessa sijaitsi Manwën ja Vardan Kartano, ja he olivat kaksi voimakkainta "vala"a, ja olivat myös naimisissa. Lännessä olivat Valinorin Puut, Telperion ja Laurelin. Koko Valinorin saarta ympäröivät Pelori-vuoret. Valinorista lähti joitakin haltioita takaisin Keski-Maahan kuten Galadriel. Ne jotka lähtivät kiellettiin palaamasta Valinoriin, mutta kun Keski-Maa alkoi häilyä, "valar" päättivät armosta antaa näiden palata.
Urea

Urea eli virtsa-aine on orgaaninen yhdiste, joka on puhtaana valkoista ja kiteistä vesiliukoista ainetta, jolla on ammoniakin haju. Ureasta käytetään myös nimitystä karbamidi tai karbonyylidiamidi. Urean CAS-numero on 57-13-6. Ureaa käytetään muun muassa lannoitteiden valmistuksessa, muovin raaka-aineena, katalyyttina dieselmoottoreiden typpioksidien poistossa ja kosmetiikassa.
Urea on nisäkkäiden ja sammakkoeläinten normaalin proteiiniaineenvaihdunnan lopputuote, joksi aineenvaihdunnassa muodostuva ammoniakki muuttuu. Se poistuu elimistöstä munuaisten kautta virtsaan, ja on keskeisessä roolissa ylimääräisen typen poistamisessa elimistöstä. Linnuilla ja liskoilla sen sijaan typpi poistuu elimistöstä virtsahappona.
Urea oli ensimmäinen synteettisesti valmistettu orgaaninen yhdiste. Orgaanisten aineiden luultiin sisältävän "elämänvoimaa" ja olevan mahdottomia valmistaa keinotekoisesti, kunnes Friedrich Wöhler onnistui valmistamaan ureaa ammoniumsulfaatista ja kaliumsyanaatista vuonna 1828. Reaktiossa syntyi välituotteena ammonium­syanaattia (NH4CNO), joka liuosta haihdutettaessa muuttui ureaksi:
Teollisesti urea valmistetaan nestemäisestä ammoniakista ja hiilidioksidista korkeassa paineessa ja lämpötilassa.
Urea on tärkeä osa lannoiteteollisuuden tuotteissa, kuten typpilannoitteissa, rehuraaka-aineissa sekä torjunta-aineissa (juurikääpä). Ureaa käytetään myös muoviteollisuudessa ja lääkeaineissa. Hygienia- ja kosmetiikkatuotteissa urean tehtävänä on sitoa vettä ja näin säilyttää ihon kosteus. Urean vesiliuosta käytetään dieselkäyttöisten ajoneuvojen pakokaasujen typen oksidien päästöjen alentamiseen kauppanimellä AdBlue.
Ureat eli karbamidit ovat urean johdannaisia, joiden funktionaalinen ryhmä koostuu karbonyyliryhmästä ja siihen liittyneistä kahdesta aminoryhmästä, RR'N-CO-NRR'. Esimerkkejä urea-rakenteisista yhdisteistä ovat allantoiini ja hydantoiini.
Urean synteesi.
Urea syntetisoidaan maksan soluissa tapahtuvassa ureakierrossa pääasiassa glutamiini- ja glutamaatti-aminohapoista. Aminohapot siirtyvät mitokondrion sisään, jossa ensin glutamiini muutetaan entsymaattisesti glutamaatiksi. Toinen entsyymi (glutamaattidehydrogenaasi) irrottaa glutamaatista aminoryhmän ammoniumionina, joka muutetaan karbamoyylifosfaatiksi. Aminoryhmä voidaan myös siirtää oksaaliasetaatille, jolloin syntyy myöhemmin kierrossa tarvittavaa aspartaattia. Karbamyylifosfaatin reagoidessa ornitiinin kanssa syntyy sitrulliinia, joka siirtyy mitokondriosta solun sytoplasmaan. Sitrulliini reagoi ATP:tä vaativassa reaktiossa aiemmin muodostuneen aspartaatin kanssa, jolloin syntyy argininosukkinaattia. Tämä puolestaan hajoaa fumaraatiksi ja arginiiniksi ja arginiini edelleen ureaksi ja ornitiiniksi. Ornitiini käytetään uudelleen ureakierrossa ja fumaraatista muodostetaan oksaloasetaattia mitokondrion trikarboksyylihappokierrossa. Urean kahdesta typpiatomista toinen on peräisin ammoniumionista ja toinen aspartaatista.
Redmond

Redmond on kaupunki, joka sijaitsee Kingin piirikunnassa Washingtonissa. Se sijaitsee Seattlen kaupunkialueen itäisellä laidalla. Vuoden 2010 väestönlaskennassa kaupungin asukasluku oli 54 144.
Redmond tunnetaan parhaiten alueellaan sijaitsevasta Microsoftin kampusalueesta. Kaupunki tunnetaan hyvin Yhdysvalloissa myös puistoistaan.
Historiaa.
Amerikan intiaanit asuivat Redmondin alueella jo 3 000 vuotta sitten. Ensimmäiset eurooppalaiset asukkaat saapuivat 1870-luvulla. Luke McRedmond valtasi maata Sammamish-joen rannalta syyskuun 9. päivänä 1870. Seuraavana vuonna Warren Perrigo valtasi maan hänen naapuristaan. Joissa ja puroissa oli niin paljon lohta, että asutus sai aluksi nimen Salmonberg ('Lohivuori'). Uudisasukkaita tuli lisää ja ensimmäisen postitoimiston perustamisen myötä vuonna 1881 paikan nimeksi vaihdettiin Melrose. Uusi nimi perustui Perrigon majataloon, nimeltään Melrose House, mikä kismitti McRedmondin mieltä. Kun Luke McRedmond valittiin paikan postimestariksi, hän muutatti paikkakunnan nimeksi Redmond vuonna 1883.
Paul Allen

Paul Gardner Allen (21. tammikuuta 1953 – 15. lokakuuta 2018 Seattle, Yhdysvallat) oli yhdysvaltalainen liikemies, sijoittaja ja hyväntekijä. Allen oli toinen Microsoftin perustajista yhdessä Bill Gatesin kanssa. Hän irtautui yhtiöstä jo 1983, mutta yhtiön osakkeiden ja jatkosijoitusten ansiosta hän oli varakas. "Forbes"-lehti arvioi hänet maailman 37. rikkaimmaksi ihmiseksi vuonna 2010. Hänen omaisuutensa arvo oli tuolloin noin 13,5 miljardia dollaria, joista viisi miljardia Microsoftin osakkeissa.
Allen vastasi 15. heinäkuuta 2010 Bill Gatesin miljardööreille esittämään haasteeseen lahjoittaa omaisuudestaan vähintään puolet hyväntekeväisyyteen. Allen lupasi testamentata suurimman osan omaisuudestaan hyväntekeväisyyteen. Allenin suurta omaisuutta ja hyväntekeväisyyshankkeita hallinnoidaan hänen perustamassaan Vulcan Inc. -yrityksessä.
Allen omisti kolme ammattilaisurheilujoukkuetta: NFL:n Seattle Seahawksin (vuodesta 1997), NBA:n Portland Trail Blazersin (vuodesta 1988) sekä MLS:n Seattle Sounders FC:n (osaomistaja vuodesta 2009).
Allen haastoi vuonna 2010 oikeuteen patenttirikkomuksista yksitoista suurta teknologiayhtiöitä, joukossa muun muassa Google, Apple, Facebook, Yahoo ja eBay. Allenin mukaan yhtiöt olivat rikkoneet hänen omistamansa yhtiön Interval Licensingin oikeuksia. Interval Licensing omistaa useita patentteja, jotka ovat alun perin kuuluneet Allenin ja David Liddlen vuonna 1992 perustamalle Interval Research -yritykselle.
Paul Allenin sisko ja Vulcanin toimitusjohtaja Jody Allen julkisti 15. marraskuuta 2009 tiedon, että Paulilla oli diagnosoitu non-Hodgkin-lymfooma eli imusolmukesyöpä. Myös Allenin ero Microsoftista vuonna 1983 johtui taistelusta syöpää vastaan. Syöpä uusiutui vuoden 2018 syksyllä, ja hän kuoli 15. lokakuuta 2018 tautiin liittyviin komplikaatioihin.
Findie

Käsitteellä findie (lyhenne sanoista "Finnish indie") tarkoitetaan suomalaista indie-elokuvaa, joka on tehty harrastajavoimin. Findie-elokuvien tyypillisimmät tunnusmerkit ovat pieni budjetti, sen myötä syntyvä halvahko ulkoasu ja amatöörinäyttelijät. Useimmiten findie-elokuvat poikkeavat aiheeltaan ja toteutukseltaan valtavirran elokuvista, ja esimerkiksi muun viihdemaailman jo unohtamat splatter-elokuvat ovat harrastelijapiireissä elinvoimaisia. Findiessä pyritään usein rikkomaan valtavirtaelokuvien luomia rajoja, esimerkiksi erikoisella tunnelmalla tai tarinankerronnalla. Riippumattoman elokuvan piirissä tehdään myös paljon draamaa ja genreistä riippumatonta taide-elokuvaa.
Pienet budjetit pakottavat tekijät tekemään omaperäisiä ratkaisuja, ja niinpä findie-elokuvien voidaankin katsoa olevan melko innovatiivista elokuvataidetta. 
Harrastajaelokuvan suuri käänne on ollut digitalisoituminen. 1990-luvun lopulta alkaen digitaaliset videokamerat ja tietokoneet ovat mahdollistaneet teknisen tason merkittävän nousun, ja Internetistä on tullut tärkeä ja edullinen levityskanava. Nettilevityksen suosion lisääntymisen myötä on ilmestynyt myös palveluja, jotka tarjoavat myös täysin ilmaista levityskanavaa findie-elokuville, kuten esimerkiksi Indietaivas, Pixoff ja Kelaamo. Findie-kulttuuria käsittelevä wiki, Findiepedia, perustettiin 9. kesäkuuta 2007.
Findie-elokuvien tuotantoprosessin muutos on näkynyt yhä huolellisempina ja kunnianhimoisempina tuotantoina. Entisten hiekkakuopilla hätäisesti kuvattujen splattereiden sijaan arvostusta ovat alkaneet nauttia huolellisesti käsikirjoitetut ja kuvatut, ammattimaiset teokset. Muun muassa elokuvat "", "Aika tappaa", "Graffiti meissä" ja "Mitä meistä tuli" ovat onnistuneet keräämään huomiota jopa valtakunnallisessa mediassa.
Findie ry.
Vuonna 2005 perustettiin myös valtakunnallinen Findie ry (Finnish Independent Movie Association ry), jonka tarkoituksena on edistää suomalaisen riippumattoman elokuvan tunnettuutta ja lisätä ihmisten kiinnostusta elokuvaamisharrastusta kohtaan. Yhdistys toimii riippumattomien elokuvantekijöiden yhteenliittymänä.
Yhdistys on vuodesta 2005 lähtien järjestänyt niin sanottuja findie-tapahtumia muun muassa Helsingissä, Tampereella, Naantalissa ja Jyväskylässä, sekä julkaissut lyhyistä findie-elokuvista koostuvia Findie-DVD:itä.
Keväällä 2017 pidetyssä vuosikokouksessaan Findie ry päätettiin lakkauttaa.
 "Pääluettelo": Luettelo findie-elokuvaryhmistä
IVL Haukka

IVL Haukka oli Ilmailuvoimien Lentokonetehtaan (IVL) pääsuunnittelijan, insinööri Kurt Bergerin suunnittelema kaksitasoinen hävittäjälentokone vuodelta 1927. Ulkomailta hankitun ensimmäisen hävittäjälentolaivueen jatkoksi oli tarkoitus rakentaa kotimaassa hävittäjiä lisenssillä. Kun lisenssivalmistus kariutui, Kurt Berger suunnitteli IVL C.24- ja IVL C.25 -hävittäjät, jotka pilasi epäluotettava Siemens Halske Sh IIIA -moottori.
Kolmannen hävittäjäkonstruktionsa Kurt Berger suunnitteli Bristol Jupiter -tähtimoottorin ja Englannista saatujen oppien varaan. Lopputulos, IVL Haukka I lensi ensilentonsa 17. maaliskuuta 1927. Konetta vertailtiin Gloster Gamecock -hävittäjään ja koneet olivat hyvin tasaveroisia suorituskyvyltään. Haukka I:n heikkous oli olematon näkyvyys eteen alaviistoon, sillä kaksitasoisen koneen yläsiipi oli kiinnitetty runkoon. Tämän vuoksi Berger suunnitteli uuden version, jota syksyllä 1927 tilattiin kaksi kappaletta.
IVL Haukka II kilpaili vuonna 1928 tasapäisesti Gloster Gamecockin kanssa. Valinnassa päädyttiin kuitenkin Gloster Gamecock II:een, joita rakennettiin lentokonetehtaalla lisenssillä 15 kappaletta.
Haukat olivat aikanaan hyvin vähäisessä käytössä. Haukka I (HA-39) vaurioitui 7. lokakuuta 1927. Kone korjattiin lentokelpoiseksi mutta sitä käytettiin vain havaintovälineenä ja kone poistettiin vuonna 1931. Haukka II:n toinen prototyyppi (HA-40) meni laskussa 7. heinäkuuta 1930 ympäri. Toinen prototyyppi (HA-41) vaurioitui 21. maaliskuuta 1929 ja uudelleen 3. syyskuuta 1930. Kone korjattiin kuitenkin lentokelpoiseksi ja se lensi konetyypin viimeisen lennon 8. lokakuuta 1930. Haukka II:t poistettiin vuonna 1933. HA-39 ja HA-41 varastoitiin museokäyttöä varten.
Tekniset tiedot.
Päijät-Hämeen ilmailumuseossa on näytteillä Ilmailumuseoyhdistyksen vapaaehtoisten entisöimä Haukka HA-39. Haukka II HA-41 on puolestaan entisöitynä Hallinportin ilmailumuseossa.
Vasemmisto yhteen

Vasemmisto yhteen oli suomalainen aatteellinen yhdistys, joka toimi työväenliikkeen vuonna 1918 alkaneen kahtiajaon lopettamiseksi. Järjestön tavoitteena oli SDP:hen ja Vasemmistoliittoon järjestäytyneiden vasemmistovoimien kokoaminen yhteen puolueeseen. VY:n mielestä yhdistymällä olisi voitu luoda ”kiistatta Suomen vaikutusvaltaisin puolue”.
Vasemmisto yhteen perustettiin vuonna 2005. Yhdistyksen kantavia voimia ja perustajia olivat vasemmistoliittolaiset Matti Viialainen (pj.) ja Timo Roppola (vpj.). Sihteerinä toimi Tanja Harjuniemi. Viialainen ja Roppola levittivät alkuvuonna 2005 vasemmistoliittolaisissa ay-piireissä muistiota, jossa ehdotettiin vasemmistopuolueiden yhdistämistä. Vasemmistoliiton johto ei lämmennyt idealle. SAK:n vasemmistoryhmä ilmoitti Viialaisen menettäneen luottamuksensa. Metalliliiton vasemmistoryhmä erotti Roppolan liiton työvaliokunnasta.
Viialainen erosi Vasemmistoliitosta toukokuussa 2006 sen jälkeen, kun Martti Korhonen valittiin puolueen puheenjohtajaksi. Hän piti puheenjohtajavaalia osoituksena takertumisesta menneisyyteen ja ex- taistolaisten vahvaan asemaan. Myös Roppola erosi ja liittyi SDP:hen. Viialainen oli eduskuntavaaleissa 2007 SDP:n ehdokkaana mutta hän jäi eduskunnan ulkopuolelle.
Aero A-11

Aero A-11 on tšekkoslovakialainen kaksitasoinen, kaksipaikkainen ja yksimoottorinen tiedustelukone 1920-luvulta. Koneet suunnitteli ja valmisti Aero Tovarna Letadel, joka toimi Prahassa. 
Käyttö Suomessa.
Suomen ilmavoimat hankkivat kahdeksan Aero A-11HS-konetta korvaamaan Breguet-tiedustelukoneita vuonna 1927. Koneiden tunnukset olivat AE-41 - 48. Konetyyppi oli käytössä vuoteen 1939, lopussa koulukoneena. Ensimmäinen käyttäjä oli Maalentoeskaaderi Utissa.
Museokoneet Suomessa.
Hallinportin ilmailumuseossa on entisöimätön Aero-11 tunnukseltaan AE-47.
Caudron G.3

Caudron G.3 oli ranskalainen, kaksitasoinen ja yksimoottorinen tiedustelukone, joka oli laajassa käytössä ensimmäisessä maailmansodassa. Koneen olivat suunnitelleet René ja Gaston Caudron. Sen edeltäjänä oli Caudron G.2. Koneesta kehitetty seuraava versio oli Caudron G.4. Koneella oli aikansa muita koneita parempi nousukyky ja sitä pidettiin siksi sopivana etenkin vuoristoiseen maastoon. Koneen puurakenteinen umpinainen runko loppui heti ohjaamon jälkeen ja pyrstörunko oli päällystämätön. Ensimmäinen G.3 valmistui toukokuussa 1914 (Hallinportin esitteen mukaan vuodesta 1913 alkaen). 
Konetta käytettiin Ranskan ja Suomen lisäksi ainakin Argentiinassa, Belgiassa, Kiinassa, Puolassa, Romaniassa, Tšekkoslovakiassa ja Yhdysvalloissa.
Käyttö Suomessa.
Suomen ilmavoimille hankittiin vuonna 1920 yhteensä 12 konetta Ranskasta. Kuusi konetta rakennettiin Suomessa Santahaminan ilmailutelakalla (Ilmailuvoimien telakka ja varikko) vuosina 1921–1923. Kaksi konetta ostettiin varaosineen 26. huhtikuuta 1923 Flyg Aktiebolagetilta (valmistusnumerot 6 ja 4396) yhdessä Caudron G.4:n kanssa 100 000 markalla. Kone oli helppo lentää ja korjata ja siksi sopi koulukoneeksi. Suomessa rakennetuissa koneissa oli heikommat lento-ominaisuudet kuin alkuperäisissä, koska siipiprofiili oli huonompi. Suomen ilmavoimilla oli käytössään kaikkiaan 19 Caudron G.3-konetta, joiden tunnukset olivat 2A.490 - 2A.495, neljännessä rekisterissä 1B.1 – 1B.7 ja 1D.8 – 1D.12, Suomessa rakennetut 1D.12 ja 1E.14 – 1E.18 sekä LentoOsakeyhtiö-lentoyhtiöltä ostettu 1B.19. Koneen lempinimi Suomessa oli Tutankhamon. Tyyppi oli ilmavoimien käytössä vuosina 1920–1924.
Ainut Suomessa säilynyt koneyksilö, tunnukseltaan 1E.18, on entisöitynä Hallinportin ilmailumuseossa.
Versiot.
Pääosa G.3:n versioista oli A.2-mallia, jota käytettiin liittoutuneiden tykistön tulenjohtoon ensimmäisessä maailmansodassa Länsirintamalla, Venäjällä ja Lähi-idässä. G.3 D.2 oli kaksipaikkainen, kaksilla ohjaimilla varustettu koulukone ja E.2 oli perustyyppinen koulukone. Perusversiosta johdetussa R.1-mallia käytettiin Ranskassa ja Yhdysvalloissa. Viimeisin versio, G.3.12, oli varustettu voimakkaammalla 100 hv:n Anzani-moottorilla.
Luettelo Suomen kotiloista

Tämä on luettelo Suomessa esiintyvistä kotilolajeista. Luettelo on jaettu maakotiloihin ja vesikotiloihin, jotka on esitetty heimoittain tieteellisen nimen mukaisessa aakkosjärjestyksessä. 
Maakotilot.
Lasikotilot Vitrinidae.
&lt;br&gt;
James Chadwick

 James Chadwick () oli englantilainen fyysikko, joka palkittiin Nobelin fysiikanpalkinnolla vuonna 1935 neutronin löytämisestä.
Opiskelu ja perhe.
Chadwick syntyi Cheshiressä, Yhdistyneessä kuningaskunnassa. Vuonna 1908 hän aloitti fysiikan opinnot Manchesterin yliopistossa ja opiskeltuaan muun muassa Ernest Rutherfordin opetuksessa hän valmistui maisteriksi 1913. Opiskeluaikanaan hän työskenteli erilaisten radioaktiivisuuteen liittyvien ongelmien parissa. Hän meni naimisiin 1925 ja perheeseen syntyi kaksoistyttäret.
Ura.
Ensimmäisen maailmansodan jälkeen Chadwick työskenteli Rutherfordin kanssa Cambridgessä Cavendish-laboratoriossa. Vuonna 1932 hän osoitti uuden alkeishiukkasen, neutronin, olemassaolon. Vain kolme vuotta löydön jälkeen, 1935, hänelle myönnettiin löydöstä Nobelin palkinto. Keksinnöllä tuli olemaan hyvin pian käytännön merkitystä toisessa maailmansodassa ydinaseen kehittämisessä, mutta myös rauhan ajan sovellutuksissa kuten ydinvoiman hyötykäytössä ja materiaalien tutkimuksessa.
Vuonna 1935 Chadwick nimitettiin fysiikan professoriksi Liverpoolin yliopistoon ja toisen maailmansodan aikana 1943–1946 hän työskenteli Manhattan-projektissa Yhdysvalloissa kehittämässä atomipommia. Hän jäi virastaan eläkkeelle 1948 ja palasi Englantiin.
Otto Hahn

Otto Hahn (8. maaliskuuta 1879 – 28. heinäkuuta 1968) oli saksalainen tiedemies, jonka Fritz Strassmannin kanssa tekemät tutkimukset johtivat fissioreaktion keksimiseen. Pohjatyön Hahnin ja Strassmanin työlle teki Lise Meitner kehittämällä kokeen, jossa uraania pommitettiin varauksettomilla neutroneilla. Hahn sai kokeet tehtyä, mutta ei kyennyt ymmärtämään tulosta, jossa uraanin pommittaminen neutroneilla ei johtanut raskaampiin alkuaineisiin kuten Hahn ja Meitner olivat odottaneet. Hahnin epäiltiin osallistuneen Saksan sodanaikaiseen ydinaseohjelmaan, joka päättyi tuloksettomana, mutta tutkimukset osoittivat Hahnin osuuden rajoittuneen akateemiseen fysiikan tutkimukseen. Hahnille myönnettiin vuoden 1944 kemian Nobel-palkinto fissioreaktion löytämisestä. Otto Hahnin mukaan on nimetty saksalainen ydinkäyttöinen rahtilaiva NS Otto Hahn.
Fritz Strassmann

Fritz (Friedrich Wilhelm) Strassmann (22. helmikuuta 1902 Boppard – 22. huhtikuuta 1980 Mainz) () oli saksalainen tiedemies, jonka Otto Hahnin kanssa tekemät tutkimukset johtivat fissioreaktion keksimiseen.
Veronluonteinen maksu

Veronluonteiseksi maksuksi kutsutaan niitä käytännössä pakollisia viranomaismaksuja, joita ei ole säädetty veroina voimaan.
Maksu on julkishallinnollinen vastike jonkin palvelun saamisesta. Maksu eroaa verosta siinä, että ilmoitetulla verolla ei ole pakko kattaa tietyntyyppisiä menoja, vaan veron tuotto voidaan käyttää aina mihin budjettitarkoitukseen tahansa. Esimerkiksi kiinteistövero Suomessa alkoi katumaksuna, koska maksuvelvollisuutta perusteltiin kuntien suorittamalla katujen ja väylien hoidolla. Myöhemmin tästä perustelusta luovuttiin, jolloin velvoitteen nimeksi tuli kiinteistövero, ja tämän verotuoton kunnat saavat käyttää mihin tahansa menoonsa tekniseen toimialaan tai kunnallistekniikkaan liittymättä.
Veronluonteisia maksuja Suomessa.
Joitakin veronluonteisia maksuja Suomessa ovat:
Oak Ridge

Oak Ridge on noin 31 000 asukkaan kaupunki Tennesseen osavaltiossa Yhdysvalloissa. Kaupunki, joka sijaitsee Knoxvillen lähettyvillä ja Clinch-joen varrella, tunnetaan ydinfysiikan tutkimuksesta ja on ensimmäisen plutoniumia tuottaneen ydinreaktorin sijaintipaikka. Fysiikan tutkimus on keskittynyt Oak Ridge National Laboratoryyn. Atomikaupunkina tunnettua paikkaa ovat varjelleet tiukat turvallisuuteen liittyvät suojatoimet.
Obninsk

Obninsk on tiedekaupunki ja kaupunkipiiri Kalugan alueella, Venäjällä, noin sata kilometriä Moskovasta lounaaseen. Kaupungissa asui 104 798 asukasta (2010). Kaupunki sijaitsee Moskovasta lounaaseen kohti Kalugaa, Brjanskia ja Valko-Venäjän Homelia suuntautuvan pääradan varrella (Obninskoje asema).
Historiallinen ydinvoimala.
Obninsk tunnetaan maailman ensimmäisen ydinvoimalaitoksen sijaintipaikkana. Obninskin ydinvoimalaitoksen 5 MW:n reaktorilla saavutettiin ensi kerran ydinreaktion jatkumisen edellyttämä kriittisyys 6. toukokuuta 1954. Obninskin ydinvoimala liitettiin sähköverkkoon. Obninskin ydinvoimala toimi miltei keskeytyksettä 48 vuotta kunnes se viimein sammutettiin 29. huhtikuuta 2002. Nykyään tästä muistuttaa paikalla sijaitseva ydinvoimatekniikan museo.
Ydinenergiantekniikan, säteilyfysiikan ja meteorologian tutkimuskeskittymä.
Tässä tiedekaupungissa (naukograd) toimii toistakymmentä merkittävää tutkimuslaitosta, jotka toimivat erityisesti ydinvoimatekniikan, säteilytekniikan, säteilyn lääketieteellisen käytön tai meteorologian alalla. Kaupungissa sijaitsee esimerkiksi yksi maailman keskeisimmistä sääaineiston tietopankeista (World Data Center).
Calder Hall

Calder Hall on paikkakunta Englannissa, Isossa-Britanniassa, joka tunnetaan Britannian ensimmäisen ydinvoimalan sijaintipaikkana. 17. lokakuuta 1956 kello 12:16 Englannin kuningatar kytki laitoksen Ison-Britannian valtakunnanverkkoon. Neljä tuntia myöhemmin, eräiden muiden kytkentöjen jälkeen, Lontoo rupesi saamaan osan sähköstään ydinvoimalasta. Kuningatar käsitteli voimalaitoksen vihkiäispuheessaan kylmän sodan ja atomiaikakauden alun aiheuttamaa kriisiä:
"Me kaikki olemme tietoisia siitä, että tällä hetkellä tehdään historiaa. Jo vuosia olemme tienneet, että ydinalan tiedemiehet ovat joukolla loistavia keksintöjä tuoneet meidät uuden aikakauden kynnykselle. Tiedämme myös, että tuon kynnyksen saavutettuaan ihmiskunta on tullut kriisiin. Tänään näemme eräänlaisen ratkaisun tuohon kriisin kun tämä uusi voima, joka on osoittanut voivansa olla kauhistuttavan tuhoisa ase, on nyt ensimmäistä kertaa valjastettu yhteiskunnassamme yhteiseksi hyväksi.
Calder Hallin ydinvoimala oli maailman ensimmäinen kaupallinen ydinvoimala, joskin kaikkein ensimmäinen ydinvoimala oli jo toiminnassa Neuvostoliitossa Obninskissa. Calder Hallissa oli neljä Magnox-tyyppistä kaasujäähdytteistä, grafiittihidasteista reaktoria, jotka tuottivat 50 MW kukin. Laitosta käytettiin aluksi myös ydinasekelpoisen plutoniumin tuotantoon. Voimala tuotti sähkön lisäksi plutoniumia 1980-luvun jälkipuoliskolla. Plutoniumin valmistuksen lopettamisesta ilmoitettiin 1995.
Englannin hallitus arvioi voimalaitoksen käyttöönoton aikana uuteen tekniikkaan investoinnin johtavan 40 miljoonan hiilitonnin polttamisen välttämiseen. Laitos sammutettiin vuonna 2003 vanhentuneena. Samalla laitospaikalla on myös toteutettu ydinpolttoaineen kierrätystä jälleenkäsittelyn avulla Sellafieldin jälleenkäsittelylaitoksella.
Calder Hallin jäähdytystornit räjäytettiin 29. syyskuuta 2007.
Alamogordo

Alamogordo on kaupunki New Mexicossa, Yhdysvalloissa. Kaupungissa asui 30 403 ihmistä vuonna 2010. Alamogordo on tunnettu Yhdysvaltain ilmavoimien tukikohdasta, jossa testattiin, osana Manhattan-projektia, Trinity-kokeen nimellä maailman ensimmäistä atomipommia 16. heinäkuuta 1945.
Alamogordossa sijaitsee myös Uuden Mexicon avaruushistorian museo. Museon pihamaalle on haudattu "Ham", maailman ensimmäinen avaruussimpanssi, joka laukaistiin avaruuteen 31. tammikuuta 1961 Cape Canaveralista, Floridasta, 250 kilometrin ja 16,5 minuutin lennolle ennen laskeutumistaan Atlantin valtamereen. Ham kuoli vuonna 1983 27-vuotiaana.
Hanford

Hanford on paikkakunta Yhdysvalloissa Washingtonin osavaltiossa. Siellä on maailman ensimmäisiin kuuluvia ydinreaktoreita.
Hanford sijaitsee tasangolla Columbia-joen varrella.
Se perustettiin vuonna 1907 paikallisen energiayhtiön omistamalle maalle. Maataloustuotteiden suuri kysyntä synnytti kaupungissa nopeaa kasvua, ja vuonna 1925 siellä oli muun muassa hotelli, pankki, peruskoulu ja lukio.
Toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltain liittovaltion hallitus etsi paikkaa, jonne voisi perustaa ydinreaktoreita Manhattan-ohjelman tarpeisiin. Hanford valittiin tarkoitukseen, ja paikkakunnasta tehtiin sotilasalue. Valtio osti alueen maat, ja asukkaat siirrettiin pois vuonna 1943.
Hanfordiin rakennettiin ydinreaktoreita plutoniumin tuottamiseksi Manhattan-ohjelmaa varten. Alkuperäisistä rakennuksista ainoastaan lukio säilytettiin. Nyttemmin ydinreaktorit on aikaa sitten purettu vanhentuneina, mutta lukio on siellä edelleen paikalla. Nykyisin poliisin erikoisosasto SWAT käyttää hylättyjä rakennuksia harjoitteluun.
Kylmän sodan päättymisen jälkeen Hanfordissa on säilytetty radioaktiivisia jätteitä. Siellä on kaksi kolmasosaa Yhdysvaltojen korkea-aktiivisesta jätemateriaalista. Alueen säiliöissä havaittiin vuoto vuonna 2011.
Zimbabwen lippu

Zimbabwen lippu on Zimbabwen valtion virallinen lippu. Sitä on käytetty virallisesti 18. huhtikuuta 1980 alkaen.
Kuvaus.
Lipun tangonpuoleisessa kolmionmuotoisessa valkeassa kentässä on keltainen Zimbabwen lintu kuvaamassa maan pitkää historiaa. Se kuvastaa Zimbabwen kuningaskunnan aikaisen Suur-Zimbabwen kaupungin raunioista löydettyä patsasta.
Linnun takana on viisisakarainen punainen tähti, joka kuvaa vallankumouksellista taistelua vapauden ja rauhan puolesta. Valkea kenttä kuvaa rauhaa.
Lipussa on seitsemän vaakasuoraa raitaa:
Rautalankamusiikki

Rautalankamusiikki on alun perin 1960-luvun instrumentaalimusiikkia, jota esitetään neljän soittajan voimin: kahdella sähkökitaralla (soolo- ja komppikitara), sähköbassolla sekä rummuilla. Rautalankamusiikki voi sisältää myös muita soittimia sekä laulua. Nimi "rautalankamusiikki" tulee sähkökitaran kielistä. Melodinen instrumentaalimusiikki oli 1960-luvun alussa suosittua kaikkialla Euroopassa, mutta Suomessa se vaikutti pitkällisesti populaarimusiikkiin vielä varsinaisen suosion hiipumisen jälkeenkin.
Rautalankamusiikki-termiä käytetään vain Suomessa. Englannin kielellä puhutaan sen sijaan vain "instrumentaalirockista", kun viitataan The Shadowsin kaltaisten yhtyeiden musiikkiin.
Ensimmäinen rautalankayhtye Suomessa oli ilmeisesti sessiokokoonpanoksi jäänyt Guitar Strangers.
Rumpler 6B

Rumpler 6B oli Rumpler Flugzeugwerken valmistama sekarakenteinen (puurima ja teräsputkirakenne) yksipaikkainen kaksitasoinen ensimmäisen maailmansodan aikainen hävittäjälentokone, jonka prototyyppi valmistui 1916.
Konetyypin kehitys.
Rumpler osallistui 1916 yhdessä kahdeksan saksalaisen lentokonetehtaan kanssa suunnittelukilpailuun, jossa haettiin Saksan laivastolle yksipaikkaista meritoimintakykyistä hävittäjää. Rumplerin 6B1 oli kolmen tehtaan tyyppien joukossa, jotka pääsivät sarjatuotantoon.
6B1 kehitettiin ajan säästämiseksi onnistuneen Rumpler C.I -maatiedustelukoneen pohjalta. 6B1 muunnosta valmistettiin 38 kappaletta, ja sillä lennettiin pääasiassa Pohjanmerellä ja Mustallamerellä. 6B2 -versiossa koneen aseistus kasvoi kahteen konekivääriin, ja sen nokkaa muutettiin tylpemmäksi potkurin hyötysuhteen parantamiseksi. 6B2 -muunnosta valmistettiin kaikkiaan 50 kappaletta.
Käyttö Suomessa.
Helmikuussa 1918 Valkoinen armeija tilasi yhden Rumplerin ja seitsemän muuta konetta Saksasta. Rumpler saapui Vaasaan S/S Virgolla huhtikuussa 1918, ja se sai aluksi tunnuksen F 20, joka myöhemmin vaihdettiin D.60/18:sta. Kone kuljetettiin Tampereelle Lento-osasto I:een, missä sitä ei kuitenkaan koottu lentokuntoon. Kone päätyi lopulta Sortavalaan Helsingin Hermannin lentoaseman kautta lokakuussa 1918. Sillä lennettiin seuraavan vuoden tammikuussa kolme lentoa jään päältä, minkä jälkeen kone poistettiin käytöstä omavaltaisesti. Ilmailuvoimien esikunta määräsi konetyypin kuitenkin korjattavaksi Santahaminaan, mihin se saapui maaliskuussa 1919. Koneen tunnus vaihtui korjauksen yhteydessä 1.C.310:ksi.
Vänrikki Martti Davidsson teki 4. lokakuuta 1919 Rumplerilla ensimmäisen silmukan Suomassa, minkä jälkeen kone lähetettiin Koivistolle 24. lokakuuta, missä se tuhoutui samana päivänä ohjauslaitteisiin tulleen vian seurauksena. Kone joutui syöskykierteeseen ja putosi veteen. Sitä lentänyt luutnantti Rafael Hallamaa selvisi onnettomuudesta hengissä.
Toinen Rumpler 6B2 -tyyppinen hävittäjä ostettiin saksalaisen lentoaseman kapinoivilta matruuseilta Tallinnasta vuoden 1918 lopulla. Se sai tunnuksen 5A1, mutta otettiin käyttöön vasta vuoden 1922 lopulla Ilmailukoulussa. Koneeseen asennettiin korjauksissa lokakuun 1925 ja heinäkuun 1926 välillä Rumpler C.VIII:n siivet, minkä jälkeen se palveli Ilmailukoulussa saman vuoden lokakuuhun saakka. Ilmailuvoimien luetteloista se poistettiin hieman alle vuotta myöhemmin syyskuussa 1927, jolloin se oli lentänyt vain 35 tuntia.
Museokoneita.
Hallinportin ilmailumuseossa Kuorevedellä on yksi entisöity Rumpler 6B2, jonka tunnus on 5A1.
Geometrinen keskiarvo

Positiivisten lukujen formula_1 geometrinen keskiarvo formula_2 on keskiluku, joka kuvaa lukujen keskiarvoa logaritmisella asteikolla. Geometrinen keskiarvo lasketaan kaavalla
formula_3.
Geometrisen keskiarvon laskeminen logaritmien avulla.
Geometrinen keskiarvo voidaan laskea logaritmi- ja eksponenttifunktioiden avulla formula_4 muodostamalla lukujen formula_5-kantaisten logaritmien aritmeettinen keskiarvo ja laskemalla tuloksesta formula_5-kantainen eksponenttifunktio:
formula_7,
missä formula_5 on positiivinen luku.
Tästä syystä geometrista keskiarvoa saatetaan joskus virheellisesti kutsua logaritmiseksi keskiarvoksi. Logaritminen keskiarvo on kuitenkin eri asia.
Keskiverto.
Jos lukuja on vain kaksi, niiden geometrisesta keskiarvosta käytetään myös nimitystä keskiverto. Tämä selittyy sillä, että jos verrannossa
formula_9
sen keskimmäiset jäsenet formula_10 ja formula_11 ovat yhtä suuret, niin tällöin kyseinen luku on suuruudeltaan verrannon äärimmäisten jäsenten formula_12 ja formula_13 geometrinen keskiarvo, toisin sanoen formula_14. Tämä vastaa näiden kolmen luvun muodostamaa geometrista lukujonoa, jossa keskiverto on keskimmäinen termi.
Lehtovaara (ravintola)

Ravintola Lehtovaara on Helsingin Töölössä Mechelininkatu 39:ssä sijaitseva pitkään toiminut ravintola, jonka perusti kondiittori Emil Lehtovaara Viipuriin vuonna 1916. Emil Lehtovaara myi ravintolan tukholmalaiselle Ragnar Hanssonille vuonna 1922. Hansson siirsi ravintolan sodan jaloista nykyiselle paikalleen Helsinkiin heinäkuussa 1940. 
Suomen gastronomien seura palkitsi Lehtovaaran vuoden 1991 ravintolana ja City-lehti vuonna 1996 parhaasta pihvistä. 
Pienimuotoinen kohu nousi kesällä 2005, kun asiakas oli tyytymätön saamaansa palveluun, julkisti asian Internetissä, josta ravintolan omistaja vaati 80 000 euron korvauksen menetetyistä ansioista. Asia sai huomiota valtamediaa ja ulkomaita myöten.
Kontrapunkti

Kontrapunkti (latinaksi "punctus contra punctum" 'nuotti nuottia vastaan') on kahden tai useamman melodian hallittua yhdistämistä yhtäaikaiseksi. Kontrapunktia ryhdyttiin käyttämään 1300-luvulla.
Kun uusi melodia lisätään olemassa olevaan melodiaan, uuden osan sanotaan olevan "kontrapunktissa" vanhan osan kanssa. Kontrapunktia käytetään nykyisin lähes synonyyminä sanan polyfonia kanssa, kuitenkin usein niin, että kontrapunktia käytetään 1700-luvun alun musiikista ja jälkimmäistä ilmaisua 1500-luvun musiikista.
Laajassa merkityksessä musiikissa kontrapunkti on polyfonisen äänenkuljetuksen oppi tai taito, suppeassa merkityksessä vastamelodia. Kontrapunktisessa musiikin kirjoitustavassa on erotettavissa yksinkertainen ja moninkertainen menetelmä. Yksinkertaisessa tehdään päämelodialle yksi tai useampi vastamelodia. Moninkertaisessa menetelmässä äänten tulee voida vaihtaa paikkaa.
Sancnity

Sancnity oli hämeenlinnalainen vuonna 1990 perustettu metallia soittanut yhtye. Se sijoittui kolmanneksi Rockin Suomen mestaruuskilpailussa vuonna 1993.
Sancity soitti melankolista ja progressiivista metallia. Se teki noin sata keikkaa ympäri Suomea ja valittiin Soundi-lehden vuoden tulokkaaksi 1993. Sancnityn video "Thoughts" voitti vuonna 1994 Chicagon Filmifestivaaleilla ensimmäisen palkinnon opiskelijavideoiden sarjassa.
Vuonna 1995 Sancnityn kokoonpano aloitti uuden Wooden Bone -nimisen yhtyeen.
Mikko Leppilampi

Mikko Johannes Leppilampi (s. 22. syyskuuta 1978 Pälkäne) on suomalainen näyttelijä, juontaja, laulaja ja alamäkiluistelija.
Ura.
Leppilammen esikoisalbumi "Mikko Leppilampi" julkaistiin 10. toukokuuta 2006. Albumilta on julkaistu singlet ”Salaisuus” ja ”Tähti”.
Leppilampi pääsi Teatterikorkeakouluun vuonna 2000, mutta opinnot jäivät kesken elokuvauran alkaessa. Leppilampi voitti vuonna 2004 parhaan miespääosan Jussi-palkinnon ensimmäisestä elokuvaroolistaan "Helmiä ja sikoja" -elokuvassa.
Leppilampi on juontanut televisio-ohjelmia, muun muassa syksystä 2010 lähtien "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelmaa sekä "Tähdet, Tähdet-" ja "SuomiLove" -ohjelmia. Vuonna 2007 hän juonsi yhdessä Jaana Pelkosen kanssa Suomessa järjestetyt Eurovision laulukilpailujen semifinaalit ja finaalin.
Leppilampi julkaisi Krista Siegfridsin kanssa marraskuussa 2021 joulusinglen "Valkea joulu", jossa kappale tulkitaan suomeksi ja ruotsiksi.
Yksityiselämä.
Leppilampi on gospelmuusikko Jukka Leppilammen poika. Mikko Leppilammen eno on"Kummelista" tuttu Olli Keskinen.
Leppilampi harrasti nuorena jääkiekkoa. 
Mikko Leppilampi ja lääkäri Emilia Vuorisalmi avioituivat kesällä 2005. Heidän tyttärensä syntyi vuonna 2005 ja aviopari erosi tammikuussa 2011. Leppilampi seurusteli ja asui avoliitossa vuosina 2011–2018 valokuvamalli Maryam Razavin kanssa. Leppilampi on ollut naimisissa Beata Leppilammen kanssa vuodesta 2021 ja heille syntyi saman vuoden syyskuussa ensimmäinen yhteinen lapsi ja toinen syyskuussa 2023, isänsä syntymäpäivänä.
Talviolympialaiset 1984

Vuoden 1984 talviolympialaiset pidettiin Sarajevossa, Jugoslaviassa 8.–19. helmikuuta 1984. Kisat julisti avatuksi Mika Špiljak. Urheilijoiden olympiavalan vannoi Bojan Križaj ja olympiatulen sytytti Sanda Dubravčić.
Valintaprosessi.
Pitopaikka päätettiin 18. toukokuuta 1978, Ateenassa, Kreikassa.
Lajit.
Olympiaohjelmassa oli 49 tapahtumaa kymmenessä eri urheilulajissa. Lisäksi vammaisalppihiihto oli mukana viralliseen kisaohjelmaan kuulumattomana näytöslajina.
Osallistujamaat.
Kisoihin osallistui 1 272 urheilijaa 49 maasta. Urheilijoista miehiä oli 998 ja naisia 274.
Mitalitaulukko.
Vuoden 1984 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Itä-Saksa.
Talviolympialaiset 1994

Vuoden 1994 talviolympialaiset järjestettiin Lillehammerissa Norjassa. Ne olivat ensimmäiset talviolympialaiset, jotka järjestettiin eri vuonna kuin kesäolympialaiset. Lillehammerin talviolympialaiset olivat toiset Norjassa järjestetyt talviolympialaiset Oslon vuoden 1952 olympialaisten jälkeen.
Valintaprosessi.
Kisojen valintaäänestys pidettiin 15. syyskuuta 1988 ja järjestettiin Etelä-Korean Soulissa kaksi päivää ennen kesäolympialaisten 1988 avajaisia. Lillehammer yritti hakea jo vuoden 1992 talviolympialaisia, mutta ne myönnettiin Albertvillelle.
Lajit.
Olympiaohjelmassa oli 61 tapahtumaa 12 eri urheilulajissa.
Osallistujamaat.
Kisoihin osallistui 1 737 urheilijaa 67 maasta. Urheilijoista miehiä oli 1215 ja naisia 522.
Mitalitaulukko.
Vuoden 1994 talviolympialaisten mitalitaulukon ykkössijan saavutti Venäjä.
Kohokohtia.
Mäkihyppääjä toi olympiatulen kisojen avajaisiin. Paikallinen urheilutähti Johann Olav Koss voitti kolme pikaluistelumatkaa tehden samalla kolme uutta maailmanennätystä. Sveitsiläinen Vreni Schneider voitti alppihiihdossa sekä kultaa, hopeaa että pronssia, ja italialainen Manuela Di Centa voitti mitalin kaikissa viidessä maastohiihtokilpailussaan. Kanadalainen Myriam Bédard voitti molemmat naisten henkilökohtaiset ampumahiihtomatkat.
Gustav Wederistä ja Donat Acklinista tuli ensimmäiset urheilijat, jotka ovat uusineet olympiavoittonsa kahden miehen rattikelkkailussa. Pariluistelijat Jekaterina Gordejeva ja Sergei Grinkov uusivat vuoden 1988 voittonsa. Suuri norjalaiskatsomo hiljeni hetkeksi heidän nähdessään Norjan miesten maastoviestijoukkueen häviävän italialaisille täpärästi viime metreillä.
Kuukautta ennen kisoja taitoluistelija Tonya Hardingin entinen aviomies Jeff Gillooly palkkasi Shane Shantin lyömään toista luistelijaa Nancy Kerrigania polveen metalliputkella. Kerrigan voitti lopulta hopeaa ukrainalaisen Oksana Bajulin sijoituttua ensimmäiseksi. Harding sijoittui kahdeksanneksi ja Yhdysvaltain taitoluisteluliitto asetti hänet elinikäiseen kilpailukieltoon.
Kymmenen vuoden takaiset jäätanssin voittajat Jayne Torvill ja Christopher Dean kilpailivat jälleen amatöörisäännösten kevennyttyä. He olivat siirtyneet ammattilaisiksi 1980-luvulla.
Norjalainen pop-yhtye A-ha esiintyi viimeistä kertaa olympialaisissa ennen vuotta 1998. Suurta kohua herätti, kun kisojen avajaispäivänä Edvard Munchin kuuluisa maalaus Huuto varastettiin Norjan kansallisgalleriasta Oslosta.
Fenyyliketonuria

Fenyyliketonuria (, PKU) on kehitysvammaisuutta aiheuttava perinnöllinen sairaus. Siitä kärsii maailmalla keskimäärin 1/25 000 lapsesta mutta Suomessa vain 1/100 000 lapsesta. Tutkituista maista sairaus on yleisin Turkissa, jossa sitä sairastaa 1/2 600 lapsesta.
Sairauden löysi vuonna 1934 norjalainen professori Asbjørn Følling, jonka mukaan se tunnetaan joillakin kielillä Føllingin tautina.
Sairaus.
Sairaus johtuu yleensä fenyylialaniinihydroksylaasia (PAH) koodaavaan geenin virheestä, ja se periytyy resessiivisesti. Sen harvinaisempi muoto johtuu siitä, ettei elimistö valmista PAH:n kofaktoria tetrahydrobiopteriinia (BH4).
PAH-entsyymin tehtävänä on valmistaa fenyylialaniinista tyrosiinia. Jos tämä reaktio ei toimi, elimistöön kertyy runsaasti fenyylialaniinia ja tyrosiinin taso jää alhaiseksi. Fenyylialaniinin kohonnut pitoisuus veressä vaurioittaa aivojen kehitystä lapsilla, mikä johtaa kehitysvammaisuuteen. Tyrosiinin matala taso taas johtaa alhaiseen melaniinin tuotantoon, minkä takia PKU:ta sairastavien lasten hiukset ovat tyypillisesti vaaleat ja silmät siniset.
Sairauden nimi tulee siitä, että ylimääräinen fenyylialaniini muuttuu elimistössä fenyyliketoneiksi, jotka elimistö erittää virtsan mukana. Ketonit antavat PKU-lapsen virtsalle ummehtuneen hajun.
Diagnoosi.
PKU diagnosoidaan nykyään verinäytteestä, joka voidaan ottaa kolmen päivän ikäiseltä vauvalta. Sairaus on harvinainen suomalaisten ja myös esimerkiksi japanilaisten keskuudessa. PKU kuuluu Suomessa tehtävään vastasyntyneiden aineenvaihduntasairauksien seulontatutkimuspakettiin. 
Hoito.
Jos PKU havaitaan riittävän varhain, lapsi voi kasvaa aikuiseksi ilman aivovaurioita. Tämä edellyttää tarkkaa ruokavaliota, jossa on vain vähän proteiinia ja siten fenyylialaniinia. Vältettävä on myös tavallisia viljatuotteita ja keinotekoista makeutusainetta aspartaamia, jonka eräs hajoamistuote on fenyylialaniini. Potilas saa ruokavaliosta puuttuvat ravintoaineet ravintolisinä. BH4:n puutetta voidaan hoitaa antamalla kofaktoria lääkkeenä.
Karnataka

Karnataka () on yksi Intian eteläisistä osavaltioista. Ennen vuotta 1973 se tunnettiin Mysoren osavaltiona, sillä se oli muodostettu vanhan Mysoren kuningaskunnan pohjalle 1950. Vuonna 1956 siihen liitettiin naapuriosavaltioiden kannadankieliset alueet. Kannada on osavaltion virallinen kieli.
Karnatakan osavaltio ulottuu Arabianmereltä Deccanin ylängölle. Pääkaupunki Bangalore on osavaltion ainoa miljoonakaupunki. Muita huomattavia kaupunkeja ovat Mysore, Mangalore ja Hubli-Dharwad. Nähtävyyksiä ovat muun muassa Badamin, Aiholen, Pattadakalin ja Hampin rauniokaupungit sekä Halebidun, Belurin ja Somnathpurin keskiaikaiset temppelit. Karnatakassa sijaitsee myös jainalaisten pyhiivaelluskeskus Shravanabelagola.
Talous.
Karnatakan tuotannoksi budjettivuonna 2008–2009 arvioitiin 58 miljardia Yhdysvaltain dollaria. Tuotanto oli 2018–2019 kasvanut 196 miljardiin.
Karnataka on yksi teollistuneimmista osavaltioista Intiassa. Sen pääkaupunki, Bangalore, on tullut tärkeäksi maailman informaatioteknologian keskukseksi ja on Intian IT-pääkaupunki tuottaen noin 35 prosenttia Intian ohjelmistoista. Sitä kutsutaan Intian Piilaaksoksi.
Suuri osa Intian kultatuotannosta tuli 1900-luvulla Etelä-Karnatakasta, mutta 2000-luvulla kaivoksia on suljettu malmien ehtyessä ja tuotantokustannusten noustessa. Viime aikoina on ollut paljon toimintaa myös mangaanin tuottamisessa Bellary-Hospet-seuduilla joka on ollut perinteisesti rautakaivosten aluetta. Kaivostoimintaa rajoitettiin vuonna 2011 ympäristövaikutusten takia, mutta 2013 yhtiöt ovat saaneet uusia kaivoslupia.
Malnadin metsissä tuotetaan suuri osa maailman santelipuusta, ja sitä jalostetaan Mysoressa. Mysoren ja Bangaloren perinteiset silkintuotantoalueet tuottavat suuren osan Intian silkistä. Karnataka on Intian itäosien suurin kahvin tuottaja.
Kannada

Kannada (ಕನ್ನಡ "kannaɖa") on yksi vanhimmista dravidakielistä. Sitä puhutaan pääsääntöisesti Karnatakan osavaltiossa Intiassa, jossa kannada on virallinen kieli.. Intian vuoden 2011 väestönlaskennan mukaan kielellä oli 43 706 512 puhujaa. Kun mukaan otetaan myös toisena kielenä puhujat, arvioitu puhujamäärä on yli 56,4 miljoonaa, mikä tekee kannadasta maailman 30. puhutuimman kielen. Vuodesta 2008 kannada on kuulunut Intian klassisiin kieliin. Kannada on yksi Intian kansallisista kielistä.
Kannadan katsotaan olevan elinvoimainen ja sen lähimpiä sukulaiskieliä ovat mm. sholaga, jennu-kurumba ja holiya.
Itse kannadan kielen historia ulottuu 2500 vuoden ja kirjoitusjärjestelmänkin 1900 vuoden taakse. Kannadassa on kolme kieliopillista sukua. Sanoja taivutetaan myös luvussa (yksikkö ja monikko). Kirjoitetun ja puhuttujen varianttien välillä on suuria eroja. Siinä missä kielen kirjoitettu muoto on suhteellisen samankaltainen eri alueilla, puhuttu kieli vaihtelee suurestikin.
Fonologia.
Vokaalit.
Lähde:
Konsonantit.
Lähde:
Kirjaimisto.
Kannadan foneemisessa kirjaimistossa on 52 kirjainta, mutta merkkien kokonaismäärä on suurempi sillä kannadassa on paljon ns. yhdistettyjä kirjaimia sekä kirjaimiin liitettäviä pienempiä merkkejä. Se polveutuu Intian muiden pääkielien kirjaimistojen tavoin muinaisesta brahmi-kirjaimistosta ja on suhteellisen monimutkainen. Jokainen kirjoitussymboli vastaa yhtä tavua kun esimerkiksi suomessa se vastaa yhtä foneemia. 
Puhuma-alueet.
Suurin osa puhujista asuu Karnatakassa, Intiassa, mutta heitä on myös viereisissä osavaltioissa. Yhdysvalloissa (noin 48 000 puhujaa) ja Englannissa on myös suhteellisen merkittäviä kannadankielisiä yhteisöjä.
Flanderi

Flanderi () on Belgian liittovaltion pohjoinen, pääosin hollanninkielinen osa. Belgian eteläinen osa Vallonia on pääosin ranskankielinen lukuun ottamatta itäisiä saksankielisiä raja-alueita. Belgian liittovaltio muodostuu hallintoalueista () sekä kieliyhteisöistä (). Siten Flanderi voidaan käsittää joko Flanderin alueena (), joka ei sisällä pääkaupunki Brysseliä, tai Flanderin (kieli)yhteisönä (), joka käsittää myös kaksikielisen Brysselin, joka on sekä liittovaltion että Flanderin pääkaupunki.
Toisin kuin ranskankielisessä Valloniassa, jossa Vallonian alueella ja ranskankielisellä yhteisöllä on erilliset hallinnolliset roolit, Flanderissa on vuodesta 1980 lähtien kaikki hallinnolliset tehtävät yhdellä Flanderin hallituksella. Flanderin alueella ja kieliyhteisöllä on myös yhteinen vaaleilla valittu parlamentti. Flanderin alueella on pinta-alaa 13 626 km². Flanderin alueen suurin kaupunki on Antwerpen. Muita merkittävän kokoisia kaupunkeja ovat Gent, Brugge, Leuven, Mechelen ja Kortrijk.
Flanderi ja Bryssel.
Vaikka Bryssel on sekä Flanderin että Belgian liittovaltion pääkaupunki, Flanderilla ei ole aluehallinnollisia oikeuksia Brysselissä, jolla on oma aluehallinto, kuntarakenne ja alueellinen parlamentti. Flanderin yhteisö vastaa kuitenkin myös Brysselissä sille liittovaltiorakenteessa kuuluvista hollanninkielisten koulutus-, kulttuuri-, ja terveydenhoitopalveluiden tuottamisesta, kuten vastaavasti myös ranskankielinen yhteisö vastaa myös Brysselissä vastaavien ranskankielisten palveluiden tuottamisesta.
Läänit.
Flanderin alue jakaantuu viiteen provinssiin, joilla on omat aluehallinnolliset tehtävänsä. Flanderin provinssit ovat:
Väestö.
Vuonna 2022 alueen asukasluku oli 6 774 807.
Useimmat Flanderin asukkaat kokevat olevansa flaameja ja vasta toissijaisesti tai ei ollenkaan belgialaisia. Flanderi on yksikielisesti hollanninkielinen, mutta muutamissa alueen kunnissa, etupäässä Brysselin välittömässä ympäristössä on mahdollista saada julkisia palveluita ranskan kielellä. Tarkkoja tilastoja alueen väestön äidinkielistä ei kuitenkaan ole kerätty Belgian väestörekisteriin.
Suurin osa alueen asukkaista asuu kaupungeissa, joista suurimmat ovat Bryssel, Brugge ja Gent.
Juustohöylä

Juustohöylä on pieni kotitalouskäyttöön tehty höylä, jolla juustosta saadaan leikatuksi ohuita viipaleita. Nykyaikaisen juustohöylän kehitti vuonna 1925 norjalainen puuseppä Thor Bjørklund.
Kuvaus.
Nykyinen juustohöylä koostuu tyypillisesti ohuesta kädensijasta ja lapion muotoisesta päästä: Päässä on halkio, jonka pohjalla on terä.
Erilaisille juustoille on olemassa erilaisia höyliä. Puolilapainen höylä on tarkoitettu pehmeille juustoille, kuten kermajuustoille. Pitkälapaiset höylät on tarkoitettu koville, pitkään kypsytetyille juustoille. Joidenkin juustohöylien päässä on piikit, joiden avulla juustosiivun voi nostaa leivän päälle. Lisäksi on olemassa esimerkiksi raastehöyliä. 
Historia.
Jonkinlaisia juustohöyliä on saattanut olla yhtä kauan kuin juustoakin. Roomasta on esimerkiksi löytynyt ajanlaskun alun ajan tienoilta peräisin oleva kupariesine, jossa on jäämiä juustosta. Nykyaikaisen juustohöylän kehitti kuitenkin norjalainen huonekalupuuseppä Thor Bjørklund vuonna 1925. Bjørklund halusi kehittää työkalun, jolla kovakin juusto olisi helposti leikattavissa tasapaksuiksi viipaleiksi, mikä oli vaikeaa veistä käyttäen. Työkalun innoittaja oli tavallinen höylä. Juustohöylän valmistus aloitettiin Lillehammerin tehtaalla vuonna 1927. Suomessa juustohöyliä on löytynyt Hackmanin tuotevalikoimasta ainakin vuodesta 1939 lähtien. Bjørklund kuoli vuonna 1975 ja suurin osa nykyisin markkinoilla olevista juustohöylistä pohjautuu hänen keksimälleen alkuperäiselle juustohöylälle.
Vertauskuvana.
Juustohöylä-sanaa käytetään yleisesti myös talouspoliittisessa keskustelussa. ”Juustohöylällä leikkaaminen” tarkoittaa julkisen talouden leikkaustoimia, jotka ovat kohdistamattomia. Toisin sanoen säästöjä haetaan leikkaamalla eri kohteista saman verran.
Cronquistin luokittelu

Cronquistin luokittelu on koppisiemenisten ("Magnoliophyta") kasvien taksonominen luokittelujärjestelmä. Sen on kehittänyt Arthur Cronquist ja se on esitelty julkaisuissa "An Integrated System of Classification of Flowering Plants" ("Yhtenäinen koppisiemenisten luokittelujärjestelmä", 1981) ja "The Evolution and Classification of Flowering Plants" ("Koppisiemenisten evoluutio ja luokittelu", 1968, 1988).
Cronquistin luokittelu jakaa koppisiemeniset kasvit kahteen luokkaan: yksisirkkaisiin ("Liliopsida") ja kaksisirkkaisiin ("Magnoliopsida"). Yksisirkkaiset jakautuvat edelleen viiteen ja kaksisirkkaiset kuuteen alaluokkaan.
Vaikka Cronquistin luokittelua käytetään edelleen laajasti, Angiosperm Phylogeny Groupin (APG) luokittelu syrjäyttää sen vääjäämättä lähiaikoina. APG:n tutkimukset ovat osoittaneet, että Cronquistin luokittelu on virheellinen – erityisesti jako yksi- ja kaksisirkkaisiin on perusteeton, koska kaksisirkkaiset eivät muodostaa monofyleettistä ryhmää.
Luokittelu.
Cronquistin luokittelu jakaa koppisiemeniset luokkiin, alaluokkiin, lahkoihin ja heimoihin seuraavasti:
Magnoliopsida — kaksisirkkaiset
Liliopsida — yksisirkkaiset