Katsastus (veneily)

Katsastus veneilyssä on valtakunnallinen erityissopimus. Toisin kuin rekisteröinti, katsastaminen on vapaaehtoinen toimenpide. Avomeripurjehduskilpailuihin osallistuvien veneiden on tosin täytettävä vähintään katsastusluokka 2:n vaatimukset.
Perusteet.
Katsastuksen tärkeimpänä perusteena on Merilain 8 §:
Kilpaveneillä on oma katsastuksensa kutakin kilpailua varten; kilpakatsastus ei korvaa vuosikatsastusta, joskin esimerkiksi Espoo - Suursaari -kilpailussa katsastukseksi kelpaa toisen luokan vuosikatsastus.
Katsastuksen lisähyötynä voinee mainita, että useimmat vakuutusyhtiöt myöntävät 20 % vakuutusmaksualennuksen katsastetuille veneille. Useimmille vakuutusyhtiöille riittää se, kun alkuperäisestä runkokatsastuksesta tehdystä pöytäkirjasta tehty kopio luovutetaan sopimuksen tekemisen yhteydessä, vuosittaista kopiota ei pääsääntöisesti vaadita paitsi mahdollisesti vahinkojen yhteydessä.
Katsastuksesta laaditaan erillinen pöytäkirja kahtena kappaleena katsastajalle ja veneenomistajalle. Lisäksi kerhon myöntämään ja kommodorin allekirjoittamaan venetodistukseen tehdään vuosittain merkintä suoritetusta katsastuksesta. Lisäksi tällainen vene saa käyttää pursilippua ja seuraviiriä. Katsastettuun veneeseen kiinnitetään lisäksi erityinen liittojen merkeillä ja vuosiluvulla varustettu katsastustarra kyllin näkyvään paikkaan. Tarran pohjaväri on valkoinen, painoväri vaihtelee vuosittain. Tarran ulkoasu muuttui, kun Suomen Purjehdus ja Veneily ry korvasi kaksi aiempaa keskusliittoa vuoden 2011 alusta: aiemmin pyöreä tyylitelty pursilippukuvio ilman erikoismerkkiä muuttui neliön muotoiseksi. 
Veneilyssä katsastus on täysin vapaaehtoista, tosin pursiseurat yleensä edellyttävät sitä jäsentensä veneiltä. Jos alus on kaupallisessa käytössä, merenkulun turvallisuusviranomainen suorittaa alukselle katsatuksen. Myös Finnboatin jäsenyritykset tarjoavat ammattiatitoista veneiden kuntokartoitusta.
Pursiseurojen vapaaehtoinen katsastusmenettely.
Katsastus jakautuu perus- ja vuosikatsastukseen. Katsastus on voimassa vuoden kerrallaan; pääsääntöisesti se toimitetaan kesäkuun loppuun mennessä ja on voimassa seuraavan vuoden kesäkuun loppuun. Jos vene hankitaan myöhemmin tai on pitkään kunnostuksessa, asiassa voidaan myöntää kertaluonteisia poikkeuksia. Myös vieraan seuran katsastaja saa tehdä katsastuksen, mikäli seuralla ei ole omia tai nämä eivät eri syistä ehdi.
Katsastajat kouluttaa Suomen Purjehdus ja Veneily tai Suomen työväen urheiluliitto TUL. Lisenssi on voimassa neljä vuotta ja sen voi uusia kerran pelkällä ilmoituksella. Tämän jälkeen on käytävä päivityskurssi vähintään kahdeksan vuoden välein. Jos lisenssi vanhenee ilman ilmoitusta, koulutus on suoritettava kokonaan uudelleen.
Katsastettu vene merkitään kotiseuran venerekisteriin ja saa oikeuden käyttää seuransa pursilippua ja seuraviiriä.
Peruskatsastus.
Peruskatsastus voidaan tehdä aina kun siihen katsotaan olevan aihetta. Se tehdään kaksivaiheisena, toinen maissa ja toinen veneen ollessa vesillä käyttövalmiina. Muutoin peruskatsastus tehdään viiden vuoden välein.
Vuosikatsastus.
Katsastuskohteita on viime vuosina lisätty, koska muutamissa venemalleissa on ollut aivan uusia vaarakohteita, muun muassa liian matalalla oleva potentiaalinen vuotokohde.
Jotkut katsastajat suosivat kaksivaiheista katsastusta; näin erityisesti silloin, kun katsastaja toimii myös veneilykouluttajana. Tällöin esimerkiksi ylimmän asteen nuorisokoulutukseen tai aikuisten veneenkuljettaja/veneenpäällikkökoulutukseen voidaan liittää kaksivaiheisena toteutetun katsastuksen seuranta, jossa oppilaat saavat perehtyä erityyppisten veneiden rakenteisiin ja varustukseen. Menettely on saanut runsaasti kiittävää palautetta - erityisesti silloin kun kyseisiä veneitä on käytetty koulutuksen käytännön osion toteutukseen.
Katsastusluokat.
Katsastus on aina riippunut veneen rakenteesta, merikelpoisuudesta ja varustuksesta. Tietyn tason ylittävät veneet on aina voitu katsastaa alempaan luokkaan kuin varustus sallisi jos omistaja on niin halunnut.
Katsastusluokkia oli alun perin kolme: 1, 2 ja 3 eli avomeri, rannikko ja saaristo. 1990-luvulla numerointi muutettiin kirjainluokiksi, jolloin pienimmille veneille luotiin uusi katsastusluokka D ja kaksi ylintä jaettiin kahtia A1, A2, B1 ja B2 -luokkiin. B2 -luokka oli tuolloin alin josta myönnettiin vakuutusmaksualennus.
Menettely osoittautui hankalaksi, ja lopulta päädyttiin nykyisin käytössä olevaan järjestelmään, jossa veneet katsastetaan niiden rakenteen, varustuksen ja purjehdusalueen mukaan neljään eri luokkaan:
Katsastusluokka 1: Avomeri.
Purjehdusalue kattaa Itämeren, Pohjanmeren, Euroopan rannikkovedet ja Välimeren. 
Pitemmät matkat - kuten esimerkiksi osanotto Atlantic Rally for Cruisers (ARC) -purjehduskilpailuun Kanariansaarilta Karibianmerelle tai maailmanympäripurjehdukset, sovitaan vakuutuksen ja varustuksen osalta tapauskohtaisesti erikseen.
Katsastusluokka 2: Rannikko.
Suomenlahti, Pohjanlahti, Ahvenanmeri ja Itämeren läntiset rannikot Gotlannin, Öölannin ja Rügenin länsipuolella normaalioloissa. Riittävä Ruotsissa, Tanskassa ja Viron ja Venäjän Suomenlahden satamissa käyntiin omalla veneellä.
Katsastusluokka 3: Saaristo.
Sisäsaaristo sekä olosuhteiden salliessa myös Merenkurkku ja Helsinki - Tallinna -väli.
Katsastusluokka 4: Suojaiset vesialueet.
Suojaiset vedet ja suljetut kilparadat.