tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ošin alue

Ošin alue (; ) on hallinnollinen alue Kirgisian eteläosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Žalal-Abadin alueeseen, koillisessa Narynin alueeseen, kaakossa Kiinaan, etelässä Tadžikistaniin, lännessä Batkenin alueeseen ja luoteessa Uzbekistanin Andižanin alueeseen.
Ošin alueen sisällä sijaitsee Ošin kaupunki (275 700 as. (2016)), joka toimii Ošin alueen hallintokeskuksena, vaikkei ole osa aluetta.
Sen laajuus ja pinta-ala ovat muuttuneet useasti vuosikymmenten saatossa.
Ošin alueen väkiluku on 1,26 miljoonaa. Paikallishallintoa varten alue on jaettu seitsemään piiriin. Piiritason ohjauksessa olevia kaupunkeja alueella on kolme (Karasuu, Nookat, Özgön; venäjästä translitteroiden: Kara-Suu, Nookat, Uzgen).
Kevään 2015 katsauksen mukaan Ošin alueella ei tuolloin ollut omaa tunnustettua lippua eikä vaakunaa.
Batkenin alue

Batkenin alue (, ) on hallinnollinen alue Kirgisian lounaiskulmassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Uzbekistaniin, idässä Ošin alueeseen sekä etelässä, lännessä ja luoteessa Tadžikistaniin. 
Alueella on kolme piiriä ja kuusi kaupunkia, joista kolme tilastoidaan rinnasteisesti piirien kanssa. Yhteen kaupunkialueista kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama. Alueen väkiluku oli vuoden 2016 alussa noin 492 600. Batkenin alue on Kirgisian alueista viimeksi perustettu. Se muodostettiin Ošin alueen kolmesta läntisimmästä piiristä vuonna 1999.
Batkenin alueen sisällä on useita pieniä enklaaveja, jotka kuuluvat joko Uzbekistaniin tai Tadžikistaniin. Nämä enklaavit syntyivät 1930-luvulla neuvostotasavaltojen rajoja määriteltäessä ja ne ovat aiheuttaneet ongelmia neuvostotasavaltojen itsenäistymisen jälkeen.
Batken

Batken (, ) on Batkenin alueen pääkaupunki Kirgisian lounaisosassa Ferganan laaksossa Keski-Aasiassa. Kirgisian tilastokeskus arvioi Batkenin väkiluvuksi 25 000 ihmistä, joista kaupunkilaisia oli 17 600 ja maaseutuväestöä 7 400 henkeä (kirjoilla olevat 1.1.2018). Koko Batkenin alueen väkiluku oli saman arvion mukaan 513 600 ihmistä. 
Kaupungissa toimii pieni lentokenttä ja pieni yliopisto.
Batkenista tuli Batkenin alueen pääkaupunki vuonna 1999, kun alue muodostettiin.
Talas

Talas (, ) on Talasin alueen pääkaupunki Kirgisian luoteisosassa Talasin laaksossa Keski-Aasiassa. Kirgisian tilastokeskus arvioi Talasin väkiluvuksi 37 700 ja koko alueen väkiluvuksi 259 000 ihmistä (kirjoilla olevat 1.1.2018). 
Kaupungin talous suuntautui Neuvostoliiton aikana Kazakstanin puolelle. Kirgisian itsenäistymisen jälkeen alueen talous joutui vaikeuksiin, koska yhteydet Kazakstanin puolelle vaikeutuivat valtionrajan myötä. Yhteydet muualle Kirgisiaan ovat huonot alueen vuoristoisuuden vuoksi.
Tšyin alue

Tšüin alue () tai Tšuin alue () on hallinnollinen alue Kirgisian pohjoisosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, kaakossa Issyk-Kulin alueeseen, etelässä Narynin alueeseen, lounaassa Žalal-Abadin alueeseen ja lännessä Talasin alueeseen. Lisäksi alueen sisällä sijaitsee maan pääkaupunki Biškek, joka muodostaa oman hallintoalueensa (shaar). Vaikkei olekaan osa Tšüin aluetta, Biškek toimii Tšüin alueen hallintokeskuksena.
Vuoden 2016 alussa alueen väkiluku oli 887 500, toisen lähteen mukaan 870 319. Alueen suurin kaupunki ja aiempi hallintokeskus (vuosina 2003–2007) on 60 400 asukkaan Tokmok, joka on sijaitsee noin 60 kilometriä Biškekin keskustasta itään.
Tšüin alue jakautuu paikallishallintoa varten suoraan aluehallinnon alaisuudessa olevaan Tokmokin kaupunkiin ja kahdeksaan piiriin. Alueella on kuusi muuta piirihallinnon alaista kaupunkia ja yksi kaupunkityyppinen taajama.
Issyk-Kulin alue

Issyk-Kulin alue () tai Ysyk-Kölin alue () on hallinnollinen alue Kirgisian itäsosassa Keski-Aasiassa. Se rajoittuu pohjoisessa Kazakstaniin, kaakossa ja etelässä Kiinaan, lounaassa Narynin alueeseen ja luoteessa Tšyin alueeseen.
Alueen hallinnollinen keskus on 71 300 asukkaan Karakol (2016). Koko alueen väkiluvuksi arvioitiin 470 100 asukasta. Väestöstä kaupunkilaisiksi kirjattiin 133 000 ja maaseutuasukkaiksi 337 100 henkeä. 
Paikallishallintoa varten alue jakautuu viiteen piiriin. Alueella on kolme kaupunkia ja kaksi kaupunkityyppistä taajamaa. Kaupungeista kaksi tilastoidaan piiritason hallinnollisten yksiköiden rinnalla (Karakol ja Balyktšy; molempiin kaupunkialueisiin kuuluu myös kaupunkityyppinen taajama), yksi osana piirihallintoa (Tšolpon-Ata). Alueen kaupungit ja piirit ovat:
Börje Salming

Anders Börje Salming (17. huhtikuuta 1951 Kiiruna – 24. marraskuuta 2022) oli ruotsalainen, saamelaistaustainen jääkiekkoilija. Hän oli 1970-luvulla ensimmäisiä eurooppalaisia jääkiekkoilijoita NHL:ssä. Stanley Cupia Salming ei koskaan voittanut. Lähimpänä hän oli kaudella 1977–1978 jolloin hänen edustamansa joukkue Toronto Maple Leafs hävisi Montreal Canadiensille konferenssin loppuottelusarjan.
Salming voitti Ruotsin-mestaruuden kahdesti Brynäsin joukkueessa. Lisäksi hän saavutti maailmanmestaruuskilpailuissa hopeaa vuonna 1973 ja pronssia 1972. Hänet valittiin maailmanmestaruuskisojen tähdistöjoukkueeseen vuonna 1973 ja Kanada-cupin tähdistöjoukkueeseen vuonna 1976. 
Pelaajana Salming tunnettiin varmana puolustajana, joka kykeni antamaan maaliin johtavia syöttöjä. Pohjoisamerikkalaisen yleisön suosion hän saavutti tinkimättömällä pelityylillään, josta seurasi myös lukuisia vammoja. Vuonna 1986 hän sai NHL:ssä pelikiellon koko kaudeksi tunnustettuaan käyttäneensä kokaiinia, mutta pelikielto kumottiin vain kahdeksan ottelun jälkeen. 
Salming valittiin Hockey Hall of Fameen vuonna 1996, ensimmäisenä Ruotsista lähtöisin olevana pelaajana. Hän oli HHOF:n ainoa ruotsalaispelaaja vuoteen 2012 ja Mats Sundinin valintaan asti. Hän on Ruotsissa kunnioitettu kiekkoilija sekä edelläkävijänä että pitkän uran pelanneena. Urheilu-uransa jälkeen hän harjoitti liiketoimintaa vaate- ja jääkiekkovarustealalla.
Ura.
Seuraura.
Salming pelasi NHL:ssä 17 kautta, ensin Toronto Maple Leafsissa ja jäähyväiskaudellaan Detroit Red Wingsissä. Hän pelasi yhteensä 1 148 ottelua, joissa hän teki 787 tehopistettä (150+637). NHL:n pudotuspeleissä hän saavutti 12 maalia ja 37 syöttöä 81 pudotuspeliottelussa. Salming on NHL:n kaikkien aikojen puolustajien pistepörssin 19. sijalla, eurooppalaisten joukossa 3. sijalla. Kaikkien aikojen syöttöpörssissä hän on 15. sijalla, eurooppalaisten joukossa 2. sijalla. Salming palasi 39-vuotiaana vuonna 1990 Ruotsiin, missä hän päätti uransa pelaamalla kolme kautta AIK:ssa.
Maajoukkueura.
Hän pelasi vuoden 1981 Kanada Cupissa Ruotsin maajoukkueessa, samoin vuoden 1991 Kanada-cupissa, jossa Ruotsi saavutti neljännen sijan. Salming osallistui vielä vuoden 1992 talviolympialaisiin. 
Uran jälkeen.
Salmingilla diagnosoitiin vuonna 2014 eturauhassyöpä, johon hän sai hoitoja ja toipui. Elokuussa 2022 Salming ilmoitti sairastuneensa parantumattomaan ALS-tautiin.Tauti eteni nopeasti, ja Salming menetti puhekykynsä ja kommunikoi viimeisinä viikkoinaan iPadin välityksellä. Salmingille oli asennettu myös letku, jonka kautta hän sai suurimman osan ravinnostaan. Hän kuoli sairauteen marraskuussa 2022.
Vladimír Martinec

Vladimir Martinec (s. 22. joulukuuta 1949 Lomnice) on tšekkoslovakialainen jääkiekkoilija ja valmentaja. Hän oli yksi maailman parhaimmista jääkiekkoilijoista 1970-luvulla.
Martinec teki 155 maalia 289 maaottelussa Tšekkoslovakian maajoukkueessa. MM-kisoissa hän keräsi yhteensä 110 (52+58) tehopistettä 102 ottelussa, mikä oikeuttaa hänet kaikkien aikojen pistepörssin seitsemännelle sijalle. Hän voitti maailmanmestaruuden vuosina 1972, 1976 ja 1977. Hänet valittiin neljä kertaa (1974–1977) MM-kisojen tähdistökentällisen oikeaksi laitahyökkääjäksi. 
Martinec edusti Tesla Pardubicea vuosina 1967-1978 ja Dukla Jihlavaa vuosina 1978-1981. Hänet palkittiin Tšekkoslovakian "Kultaisella mailalla" vuosina 1973, 1975, 1976 ja 1979. Hänen lempinimensä oli "Kettu". Pelaajana hän oli teknisesti taitava oikea laitahyökkääjä. Oikea ajoitus ja nopeus vastahyökkäyksiin lähdössä sekä maalinteko olivat Martinecin vahvuuksia.
Valmentajana Martinec voitti Euroopan Liigan mestaruuden ESV Kaufbeurenissä 1985-1986. Tesla Pardubicea hän valmensi 1986-1989.
Karbiini

 
Karbiini tai karabiini (italian sanasta "carabina", ’kivääri’) on sotilaskiväärin tai musketin lyhennetty versio, joka oli alkujaan tarkoitettu erityisesti ratsuväen käyttöön tai muuhun sellaiseen käyttöön, jossa on etua tavallista kivääriä lyhyemmästä, kevyemmästä ja helpommin käsiteltävästä aseesta. Ratsuväki saattoi kuljettaa asettaan karbiinihaalla olkahihnaan ripustettuna.
Aiemmin jalkaväen kivääreistä tehtiin yleisesti lyhyempää karbiinimuunnosta esimerkiksi ratsuväelle ja tykistölle.
Tavallista pidemmällä piipulla ja kiinteällä tai tavallisimmin irrotettavalla tai taitettavalla olkatuella varustettua pistoolia tai revolveria kutsutaan "pistoolikarabiiniksi", tunnettuina esimerkkeinä Mauser C96 tai ”tykistöparabellum”. 
Lisävarusteena hankittavia, pikakiinnitysmahdollisuudella varustettuja olkatukia on valmistettu useisiin sotilaspistooleihin, kuten esimerkiksi Remington 1858, Parabellum P08, Lahti L-35, Mauser C96 ja Glock 17.
Myös useista konepistoolimalleista on valmistettu lähinnä siviilimyyntiin, mutta myös viranomaiskäyttöön tarkoitettuja itselataavaa kertatulta ampuvia karbiiniversioita. Alkujaan viranomaiskäyttöön tarkoitetut mallit eroavat yleensä konepistoolimallista ainoastaan laukaisukoneistoltaan, joka voidaan vaihtaa myös sarjatulen mahdollistavaan koneistoon, esimerkkejä tällaisista ovat muun muassa Thompson model 1927 tai Heckler &amp; Koch MP5:n SF-laukaisukoneistolla varustetut versiot. 
Siviilimyyntiin tarkoitetut mallit taas eri maiden lainsäädännöstä johtuen usein eroavat suuresti sarjatulimalleista muun muassa pidemmällä piipulla tai tukiltaan, joka on esimerkiksi muutettu taitettavasta kiinteäksi, tai sillä että avoimelta lukolta ampuva toimintamekanismi on sarjatulimallin osien käyttämisen estämiseksi muutettu suljetulta lukolta ampuvaksi. Myös laukaisukoneiston vaihtaminen sarjatulimalliseen on yleensä estetty rakenteellisilla muutoksilla.
Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu

Kuninkaallinen teknillinen korkeakoulu () on yliopisto Tukholmassa. Se perustettiin vuonna 1827 ja on Ruotsin vanhin ja suurin teknillistä opetusta tarjoava yliopisto. Se kouluttaa diplomi-insinöörejä, insinöörejä ja arkkitehtejä sekä tekee sekä kansallisesti että kansainvälisesti merkittävää teknis-luonnontieteellistä tutkimusta.
Vuodesta 1917 asti KTH:n kampus on sijainnut Pohjois-Djurgårdenilla. Nykyään KTH:n toimintaa on myös muuallakin Tukholman alueella: Kistassa, Haningessa, Flemingsbergissä ja Södertäljessä.
Yliopiston rehtori on 12. marraskuuta 2016 alkaen professori Sigbritt Karlsson. Kuningas Kaarle XVI Kustaa on yliopiston suojelija.
Yliopiston nimi oli vuoteen 1993 asti "Tekniska högskolan i Stockholm". Nimestään huolimatta KTH on juridisesti yliopisto, koska sillä on oikeus tohtorien nimittämiseen.
Yliopiston kirjasto on perustettu samanaikaisesti yliopiston kanssa vuonna 1827. Nykyisin se keskittyy sähköisen julkaisupankin ylläpitämiseen, jonka materiaalista osa on julkisesti tarkasteltavissa. Kirjasto on kuitenkin yhä myös suosittu opiskelupaikka ja ennen digitalisoitumista syntyneen aineiston keskus.
Koulutustarjonta.
Arkkitehtuuri.
Arkkitehtikoulutuksen kesto on viisi vuotta, ja se koostuu 300 opintopisteestä.
Diplomi-insinöörikoulutus.
Diplomi-insinöörikoulutusten () kesto on viisi vuotta, ja ne koostuvat 300 opintopisteestä.
Insinöörikoulutus.
Insinööriohjelmien () kesto on kolme vuotta, ja ne koostuvat 180 opintopisteestä.
Tekniikan kandidaattiohjelmat.
Kandidaattiohjelmien kesto on kolme vuotta.
Tekniikan maisteriohjelmat.
Maisteriohjelmien kesto on kaksi vuotta, ja suurin osa niistä on englanninkielisiä.
Ruotsin ensimmäinen ydinreaktori.
Ruotsin ensimmäinen ydinreaktori R1, Reaktori 1, sijaitsi reaktorihallissa 25 metriä maan alla KTH:n alapuolella. Se käynnistyi ensimmäisen kerran 13. heinäkuuta 1954 kello 18.59, ja se sammutettiin vuonna 1970.
Electronic Entertainment Expo

Electronic Entertainment Expo eli E3 oli jokavuotinen pelialan messutapahtuma, jossa esiteltiin uusimpia videopelejä ja laitteistoja. Se oli alansa suurin tapahtuma. 
Tapahtumaa pidettiin yleensä Los Angeles Convention Centerissä (LACC) Los Angelesissa, Yhdysvalloissa. Tapahtumaan pääsivät osallistumaan vain pelialan ammattilaiset sekä 18 vuotta täyttäneet toimittajat.
Historia.
Vuonna 2006 Entertainment Software Association (ESA) ilmoitti E3:n jatkuvan vuosittain kuten ennenkin, mutta uudistuneessa muodossa. Tulevaisuudessa aiottiin keskittyä mahtipontisen show’n sijasta asiallisempiin ja pienimuotoisempiin lehdistö- ja muihin tilaisuuksiin lähinnä hotellitiloissa. Esimerkiksi suurieleiset pelivideot, lasersäteet, serpentiiniräjähdykset ja muut tehosteet päätettiin poistaa.
Vuosina 2007 ja 2008 tapahtumaan pääsivät vain kutsuvieraat, ja näin osallistujamäärä romahti aiempien vuosien kymmenistä tuhansista noin kymmeneen tuhanteen (2007) ja viiteen tuhanteen (2008).
Vuodesta 2009 lähtien tapahtuma avasi jälleen ovensa kaikille pelialan työntekijöille sekä toimittajille. Vuonna 2009 tapahtuma keräsi noin 40 000 ja vuonna 2010 noin 45 000 kävijää. Tämän kasvun myötä E3 on jälleen maailman isoin pelitapahtuma.
Vuoden 2020 tapahtuma peruttiin koronaviruspandemian johdosta, ja vuosien 2022 ja 2023 tapahtumat peruttiin. ESA ilmoitti 12. joulukuuta 2023, ettei messuja enää järjestetä. Syyksi lopettamiselle on kerrottu, että yrityksillä on nykyään keinoja olla suoraan yhteydessä kuluttajiin, esimerkiksi vuodesta 2011 pidetty Nintendo Direct.
XOR-portti

XOR-portti (, sanoista "exclusive or", joskus käytetään suomalaista nimitystä poissulkeva tai, ehdoton tai tai eri) on looginen portti, joka vastaa eksklusiivinen disjunktio -operaatiota. Operaatiosta käytetään logiikassa joskus symbolia formula_1 tai formula_2. Sen merkitys on ”toinen ja vain toinen on tosi”, ts. propositiologiikan kaavana:
formula_3
ja totuustauluna:
Normaalista looginen vertailusta OR:sta, se eroaa vain yllä olevan taulukon viimeisestä kohdasta. Tavallinen OR (tai) on tosi myös silloin, kun molemmat ovat tosi.
Xor ja salaus.
Tietotekniikassa xor on yleisesti käytetty bittioperaatio. C-kielen kaltaisissa kielissä ja Javassa operaatio merkitään codice_1. Pascal:ssa kuten esimerkiksi Delphi, FreePascal ja Lazarus käytetään varattua sanaa xor . Xoria käytetään salauksessa symmetrisenä salausmenetelmänä. Salaus perustuu avaimen ja lähdetekstin xor-operaatioon: salakielinen teksti saadaan tekemällä XOR operaatio avaimen kanssa ja se puretaan samalla tavalla: salakielinen teksti XOR avain. Jos avain on vähintään yhtä pitkä kuin viesti, salaus on teoriassa mahdoton murtaa. Tällaiseen menetelmään perustuvaan salausta kutsutaan kertakäyttö- (one-time pad) tai Vernamin menetelmäksi. Sen huono puoli on avaimen kertakäyttöisyys. Avaimien pituuden ja kertakäyttöisyyden vuoksi Vernamin menetelmää ei yleensä sovelleta käytäntöön sellaisenaan.
Symmetrinen salaus

Symmetrinen salaus on salausmenetelmä, jossa viestin lähettäjä ja vastaanottaja käyttävät viestin salaamiseen ja salakirjoitetun viestin purkamiseen samaa salausavainta. Symmetriset salausalgoritmit jaetaan yleisesti jono- ja lohkosalausmenetelmiin.
Lohkosalausmenetelmät.
Lohkosalausmenetelmät salaavat tietynmittaisen palan (esimerkiksi 128 bittiä) tietoa kerrallaan. Naiivisti salaus tapahtuisi jakamalla salattava tieto palasiin ja salaamalla ne yksitellen, mutta tämä ei ole turvallista. Hyökkääjä pystyy selvästi erottamaan salatusta tiedosta lohkot joiden lähdeteksti on sama. Tämä voi olla katastrofaalista kun salattava tieto on esimerkiksi bittikartta. Tämän vuoksi lohkosalausmenetelmää tulee käyttää turvallisessa ns. toimintamoodissa.
Jonosalausmenetelmiä.
Jonosalausmenetelmät salaavat tietojonoa yleensä lineaarisesti ja ovat turvallisia (mikäli itse algoritmia ei ole murrettu) sellaisenaan. Useimmat nykyaikaiset jonosalausmenetelmät generoivat satunnaista dataa, joka yhdistetään salattavaan tietoon esimerkiksi XOR-operaatiolla.
Lohkosalausmenetelmien ja jonosalausmenetelmien välinen ero on joskus häilyvä. Jonkinlaisena peukalosääntönä toimii se, että lohkosalausmenetelmät (ilman toimintamoodia) ovat lähes aina tilattomia alustukseen annettuja tietoja lukuun ottamatta. Jonosalaajilla on useimmiten muuttuva sisäinen tila, mutta selviä poikkeuksia löytyy.
DES

DES () on Yhdysvalloissa liittovaltion standardiksi 1976 valittu salausmenetelmä, jota on käytetty laajasti ympäri maailmaa. Siitä kehitettyjä algoritmeja (kuten 3DES) on edelleen käytössä. DES on symmetrinen lohkosalain. Lohkon pituus on 64 bittiä, ja avaimen efektiivinen pituus 56 bittiä. Menetelmä tunnetaan ANSI standardissa nimellä DEA () ja ISO standardoinnissa nimellä DEA-1.
DES-algoritmia ei voida nykyään pitää turvallisena. EFF:n vuonna 1998 rakentama 250 000 yhdysvaltain dollarin arvoinen laitteisto mursi salauksen väsytyshyökkäyksellä alle kolmessa vuorokaudessa. Sittemmin DES-salaus on murrettu läpikäymällä koko avainavaruus väsytyshyökkäyksellä alle 24 tunnissa. Lisäksi analyysit ovat paljastaneet algoritmissa muita heikkouksia, jotka mahdollistavat salauksen murron väsytyshyökkäystäkin nopeammin, mutta niiden käyttäminen hyökkäykseen ei välttämättä ole käytännöllistä. 
DES -algoritmista kehitettyä 3DES -algoritmia ei voida myöskään pitää enää turvallisena. 
DES-algoritmin standardoitu seuraaja vuodesta 2002 lähtien on ollut AES ().
DES vedettiin virallisesti pois vuonna 2005 vaikka 3DES vielä säilyikin.
Kristiina (nimi)

Kristiina (myös Kristina) on naisen etunimi. Suomessa nimestä on käytössä myös lyhentymät Krista, Kristel, Krisse, Kirsti, Kirsi, Kerstin, Kersti, Ristiina ja Tiina.
Suomessa nimi Kristiina on 1800-luvun lopulta heinäkuuhun 2025 mennessä annettu 83 361 ja Kristina 17 490 naiselle.
Nimipäivä.
Nimipäivä on 24. heinäkuuta. Kristiina on ollut kalenterissa vuodesta 1950 ja Kristina vuodesta 1852. Naistenviikko päättyy Kristiinan päivään.
Nimen alkuperä.
Kristiinan alkuperäinen kreikkalainen ja latinalainen muoto Christina tarkoittaa naispuolista Kristuksen kannattajaa, Kristuksen omaa, kristittyä naista. Nimi on Kristianin sisarnimi.
Aiheesta muualla.
[[Luokka:Etunimet]]
Matti Keinonen

Matti ”Mölli” Keinonen (6. marraskuuta 1941 Tampere – 27. marraskuuta 2021 Uusikaupunki) oli suomalainen jääkiekkoilija ja jääkiekkovalmentaja. Keinonen tunnettiin omaperäisistä kiemuroistaan, ”Ruotsin tappajana” onnistuttuaan erityisesti Ruotsia vastaan käydyissä maaotteluissa sekä taitavana luistelijana ja harhauttelijana. Rauman Lukko on jäädyttänyt Keinosen pelinumeron. SM-liiga jakaa vuosittaista Keinosen nimeä kantavaa tunnustuspalkintoa. Keinonen on aateloitu jääkiekkoleijonaksi sekä IIHF:n Hall of Fame -kunniagalleriaan.
Ura.
Keinonen pelasi 196 maaottelua Suomen jääkiekkomaajoukkueessa ja teki 71 maalia ja 49 syöttöä eli yhteensä 120 tehopistettä. Hän oli mukana yksissätoista maailmanmestaruuskisoissa vuosien 1962 ja 1975 välillä ja kaksissa olympialaisissa vuosina 1968 ja 1972. Hän pelasi Rauman Lukossa vuosina 1962–1966, porilaisessa RU-38:ssa vuodet 1966–1967 ja Rauman Lukossa jälleen vuonna 1967. Tämän jälkeen hän siirtyi Helsinkiin, jossa pelasi ensin HJK:ssa, sitten Jokereissa ja vielä TPS:ssä. 
SM-kultaa Keinonen oli voittamassa Lukossa 1963 ja RU-38:ssa vuonna 1967. Hän pelasi SM-tasolla yhteensä 267 ottelua, joissa teki 176 maalia ja 125 syöttöä eli 301 tehopistettä. Keinonen lopetti peliuransa pääsarjatasolla kauteen 1977–1978.
Peliuransa jälkeen Keinonen valmensi kaikkia länsirannikon SM-liigaseuroja (TPS, Lukko, Ässät). Valmennusurallaan Keinonen voitti kaksi SM-hopeaa, TPS:ssa 1985 ja Lukossa 1988. Keinosen viimeinen valmennuspesti oli kaudella 2002–2003 kun hän toimi UJK:n päävalmentajana Mestiksessä.
Keinonen kuoli imusolmukesyöpään Uudenkaupungin sairaalassa lauantai–iltana 27. marraskuuta 2021. Viimeisinä elinvuosinaan hän sairasti myös Alzheimerin tautia. Hänet on haudattu Monnan hautausmaalle Raumalle.
Muuta.
Matti Keinonen esiintyi komediallisessa televisiosarjassa "Katapultti" (1971–1972).
Daodejing

Daodejing (道德經 pinyin: "Dàodéjīng"; Wade-Giles: "Tao te ching") , ”Tien ("dao") ja hyveen ("de") klassikko ("jing")” on Laozin kirjoittamana pidetty uskonnollis-filosofinen teos. Daodejingiä pidetään on yhtenä tärkeimmistä kiinalaista kosmogoniaa käsittelevistä tutkielmista ja taolaisuuden keskeisenä teoksena. Teos tunnetaan myös nimellä "Dedaojing" sekä väitetyn kokoajansa mukaan nimellä "Laozi".
Kirjan historia ja sisältö.
Teoksen varhaisin säilynyt versio on Hunanin provinssista Mawangduista (馬王堆) löytynyt silkille kirjoitettu versio, joka on ajoitettu vuodelle 168 eaa. Tässä versiossa teoksen nimi on "Dedaojing". Daodejingistä on löydetty myös Tang-kauden (618–907) aikaiset kiveen kaiverretut versiot vuosilta 708 ja 738. Näistä jälkimmäinen on Xuanzong-keisarin teetättämä "virallinen" versio. 
Daodejing on verrattain lyhyt, noin viiden tuhannen kirjoitusmerkin pituinen teksti, joka koostuu 81 osiosta jotka jaetaan yleensä kahteen osaan: "dao" (道 "tie") ja "de" (德, yleensä käännetty "hyveeksi").
Kirja kuvaa daoa, jota ei oikeastaan voi sanoin kuvailla, ja ohjaa toimimaan sopusoinnussa daon kanssa. Dao on ikään kuin tapa millä asiat ikuisesti toimivat. "Wuwei" on keskeinen käsite daossa, se merkitsee teotonta toimintaa. Vaikkei mitään tehdä, ei silti mitään jää tekemättä, sillä aineeton ei-olevainen ikuisesti toimii ja synnyttää, eikä sitä aineettomuutensa vuoksi mikään voi vaurioittaa tai hävittää. Toinen keskeinen käsite on ”veistämätön puu”, joka tarkoittaa lähinnä alkutilaa, yksinkertaisuutta.
Suomalaisten taolaisuuden tuntijoiden Pertti ja Kai Niemisen mukaan kirja on ollut tärkeä kautta vuosisatojen, ja siihen on voitu palata kun taolaisuus on sekoittunut kansanuskontoihin ja saanut aikaan rappeutuneen "vulgaaritaolaisuuden".
Speed metal

Speed metal on San Franciscossa 1980-luvun alussa syntynyt metallimusiikin tyylisuunta, jonka esimuotoja on jälkikäteen tunnistettu jo 1970-luvun rockmusiikissa. Varhaisimpia speed metalia ennakoineita kappaleita olivat muun muassa Deep Purplen vuoden 1972 albumilla "Machine Head" julkaistu kappale ”Highway Star” ja Queen-yhtyeen vuoden 1974 kappale ”Stone Cold Crazy”. Speed metal on raskassointista musiikkia, joka soitetaan erittäin nopeassa tempossa. 1980-luvulla monet rockmusiikin harrastajat ja jopa perinteisen heavy metalin kuuntelijat kokivat speed metalin liian hyökkääväksi ja rajuksi musiikiksi.
Speed metal -termiä on käytetty jo vuonna 1981, kun Jeff Dahlin Powertrip-yhtye julisti levynsä takakannessa: ”L.A. Hardcore Speed Metal Rules!” Jo aikaisemmin, vuonna 1973, Iggy Pop käytti samaa nimitystä kuvaamaan The Stoogesin musiikkia. Tosin sanalla ”speed” on näissä tapauksissa saatettu viitata lähinnä amfetamiiniin eikä niinkään musiikin tempoon.
Speed metalin rinnalle syntyi pian käsite thrash metal. Näiden välillä ei ole selkeää rajaa, mutta voidaan kuitenkin ajatella, että esimerkiksi Metallican ensimmäinen levy on speed metallia ja toinen levy thrash metallia. Asiaa on yritetty määritellä siten, että thrash metal on speed metaliakin raskaampaa, äärimmäisempää ja aggressiivisempaa musiikkia joka on muusikillisesti lähempänä raskaimmissa tapauksissa jopa death metallia, kun taas speed metal on lähempänä NWOBHM:ää. 1980-luvulla luokiteltiin useita yhtyeitä speed metal -tyyliin kuuluviksi, vaikka ne nykyään kuuluvat thrash metal -luokkaan. Tämä johtuu siitä, että bändien levyt saattoivat olla keskenään erilaisia, kuten Metallican tapauksessa. Thrash metal oli hieman speed metallia raskaampaa ja nopeampaa, mutta yleisesti ottaen 1980-luvulla speed- ja thrash metal olivat lähellä toisiaan.
Speed metalissa erottuu enemmän perinteiseen heavy metalin vaikutteita. Joissakin thrash metal -yhtyeissä laulajalla on tapana ”rääkyä” tai ”öristä”, kun taas speed metalissa turvaudutaan useammin puhtaaseen lauluun korkeita kirkaisuja hyödyntäen. Thrash metal on yleensä myös synkkätunnelmaista, kun taas speed metal -kappaleiden sanoitukset ovat toisinaan humoristisia ja hyväntuulisia. Käytännössä speed metalia ja thrash metalia on kuitenkin usein käytetty synonyymeinä.
Useat thrash metal -yhtyeet soittavat myös speed metallia ja toisinpäin.
1980-luvun puolivälissä speed metal nousi suosioon Länsi-Saksassa, jossa se pian risteytettiin perinteiseen heavy metaliin. Tästä tyylisuunnasta muovautui myöhemmin power metal.
Speed metal oli 1980-luvun lopulla suosittua myös Suomessa, mutta 1990-luvulle tultaessa speed metal vähitellen väistyi uudempien heavy metal -tyylien tieltä.
Tiina

Tiina on suomalainen ja virolainen naisen etunimi. Suomessa nimi on heinäkuuhun 2025 mennessä annettu Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan 30 230 naiselle.
Alkuperä.
Tiina käsitetään tavallisimmin syntyneeksi lyhentymällä Kristian-nimen sisarnimestä Kristiina, joka on mukaelma latinalaisesta nimestä Christiana, joka on Christian-nimen sisarnimi ja merkitsee "kristittyä naista". Nimen englantilainen muoto Tina on lyhentymä nimestä Christina tai Martina. Tiina voidaan käsittää kuitenkin lyhentymäksi myös muista -tiina-loppuisista nimistä kuten vaikkapa Albertiinasta tai Justiinasta.
Suosio Suomessa.
Tiina-nimi alkoi Suomessa yleistyä pian toisen maailmansodan loputtua. Aikoinaan nimen suosiota lisäsivät Anni Polvan tunnetut ja suositut Tiina-tyttökirjat, jotka ilmestyivät 1956–1986. Yli puolet Suomen Tiinoista (17 819 henkilöä) on syntynyt 1960- ja 1970-luvuilla, ja nimi pysyi melko suosittuna vielä 1990-luvun alkuun saakka, mutta sittemmin sen suosio laski huomattavan nopeasti: vuonna 1990 nimettiin Suomessa Tiinoja vielä 439 mutta vuonna 2005 enää vain 28.
Kari Toivonen

Kari Toivonen (28. heinäkuuta 1942 Helsinki – 28. syyskuuta 2019 Helsinki) oli suomalainen toimittaja ja uutisankkuri. Hän työskenteli Yleisradiossa vuosina 1966–2005.
Nuoruus ja koulutus.
Jatkosodan aikana syntynyt Toivonen oli vanhempiensa ainoa lapsi. Hänen isänsä työskenteli varastomiehenä ja äitinsä kukkakauppiaana. Toivonen varttui Helsingin Töölössä. Vuonna 1951 hän pääsi näyttelemään sivuosaan "Kipparikvartetti"-elokuvaan kujeilevan poikajoukon jäsentä. 
Suoritettuaan ylioppilastutkinnon Kari Toivonen siirtyi Helsingin yliopistoon opiskelemaan valtiotieteitä. Hän rahoitti opintojaan työskentelemällä Helsingin poliisilaitoksella ajokorttirekisterin hoitajana.
Ura.
Kari Toivonen päätyi vuonna 1966 töihin Yleisradioon lapsuudenystävänsä kautta. Televisiossa tekstittäjänä toiminut ystävä oli saanut opiskelupaikan Yhdysvalloista, ja uutisten päällikkö oli kysynyt häneltä, tunsiko hän ketään, joka pystyisi jatkossa työskentelemään tehtävässä. Ystävä oli tämän jälkeen kysynyt Toivoselta, pystyisikö hän tulemaan tekstittäjäksi Yleisradioon. Toivonen sai paikan vaikkei osannut edes kirjoittaa kirjoituskoneella.
Uudessa työpaikassaan Toivonen alkoi laatia yhdessä Arvi Lindin kanssa tekstejä aikansa tunnetuille uutisankkureille Heikki Kahilalle ja Kauko Saarentaukselle. Sittemmin sekä Lind että Toivonen alkoivat myös lukea televisiouutisia ja näkyä muutenkin ruudussa. Ensimmäisiä kertoja Toivosta nähtiin televisiossa vuonna 1967 kun hän haastatteli juuri valmistuneen Helsingin Kaupunginteatterin hallituksen jäsentä Onni Turtiaista.
Sekä Kari Toivosesta että Arvi Lindistä tuli ajan mittaan uutisankkureita, joiden ura kesti vuosikymmeniä. Kari Toivonen luki viimeiset uutisensa Yle TV1:n klo 20.30 alkaneessa pääuutislähetyksessä 24. toukokuuta 2005. Samana päivänä koko televisiotoiminta Suomessa täytti 50 vuotta. 
Toivonen luki uransa varrella uutisia monista merkittävistä tapahtumista, kuten ensimmäisestä kuulennosta 1969, Tšernobylin ydinonnettomuudesta 1986, presidentti Urho Kekkosen kuolemasta 1986, Neuvostoliiton hajoamisesta 1991, autolautta Estonian uppoamisesta 1994, Lahden MM-hiihtojen dopingskandaalista 2001 ja syyskuun 11. päivän iskuista 2001. Viimeiseksi suureksi uutiseksi hänen osaltaan jäi Kaakkois-Aasian hyökyaaltokatastrofi 2004.
Yksityiselämä.
Toivonen oli avioliitossa Yleisradiossa ohjaajana työskennelleen Marjo Nurun kanssa vuodesta 1970 alkaen. Heille ei syntynyt lapsia.
Toivonen kuoli kotonaan Helsingissä pitkäaikaiseen sairauteen 28.9.2019.
Circuit de Barcelona-Catalunya

Circuit de Barcelona-Catalunya (vuoteen 2013 asti Circuit de Catalunya) on moottorirata Montmelón ja Granollersin kunnissa Barcelonan maakunnassa Kataloniassa Espanjassa.
Radalla on ajettu Formula 1 -luokan Espanjan GP:tä kaudesta 1991 alkaen, se on myös tämän kilpailuluokan tärkein testirata. Loivien mutkiensa takia radalla ohittaminen on F1-autoilla vaikeaa ja erityisesti 2000-luvulla järjestetyissä kilpailuissa onkin nähty vähän kisatilanneohituksia.
Circuit de Catalunya toimi Barcelonan olympialaisten miesten maantiepyöräilyn joukkueaika-ajon lähtö- ja maalipaikkana.
Talvella 2021 radan kymmenes mutka muotoiltiin takaisin loivemmaksi, vuonna 2004 tehdyn jyrkennyksen jälkeen lähes alkuperäiseen muotoonsa. Marraskuussa 2021 uutisoitiin, että radan kisanjärjestäjillä on sopimus F1-osakilpailun järjestämisestä vuoteen 2026 asti.
Raportin mukaan rata on ekologisesti toiseksi kestävin moottorirata Mugellon jälkeen.
Azerin kieli

Azerin kieli ("Azərbaycan dili", myös nimellä "Azərbaycan türkcəsi," Azerin turkki) on etupäässä Azerbaidžanin tasavallassa ja Iraniin kuuluvassa Etelä-Azerbaidžanissa asuvien azerien puhuma turkkilainen kieli.
Se on muodostunut varhaisella keskiajalla kiptšakkien ja oguusien puhumien murteiden pohjalta. Kieli jakautuu neljään murreryhmään. Ethnologue katsoo azerin olevan makrokieli, joka jakautuu kahteen kieleen: etelä- ja pohjoisazeriin. Azerin lähin sukulaiskieli on turkki, ja kielten äidinkieliset puhujat kykenevät usein ymmärtämään toisiaan. Azerin puhujat ymmärtävät tosin hieman paremmin turkkia kuin päinvastoin. Azerissa on huomattavasti enemmän lainasanoja persiasta kuin turkissa.
Puhujamäärät ja status.
Azerbaidžanin ja Iranin lisäksi azeria puhutaan Dagestanissa, Yhdysvalloissa, Länsi-Euroopassa ja Turkissa. Pienempiä puhujaryhmiä löytyy myös Irakista ja Georgiasta. Äidinkielenään sitä puhuu arviolta 30 miljoonaa ihmistä. Iranissa, jossa azerin puhujia on enemmän kuin Azerbaidžanissa, kielellä on noin 15–20 miljoonaa puhujaa ja Azerbaidžanissa noin kahdeksan miljoonaa.
Azerilla on virallisen kielen asema Azerbaidžanin tasavallassa. Historian saatossa kielestä on käytetty myös nimitystä "turkki". Nimitys "azeri" vakiintui, kun kielen viralliseksi nimeksi tuli Azerbaidžanin neuvostotasavallassa Stalinin määräyksestä azeri.
Iranissa azerin kieltä ei juurikaan opeteta, mutta azerbaidžanilaiset ja turkkilaiset televisio-ohjelmat tarjoavat mahdollisuuden kuulla omaa äidinkieltään. Tilanne on siitä omituinen, että azerin puhujat ovat olleet Iranissa oikeinkin vaikutusvaltaisissa tehtävissä: maan nykyinen hengellinen johtaja Ali Khamenei on azeri ja kirjoittanut paljon kirjoja azeriksi. Iranin valtiollinen uutistoimisto ilmoitti 2023 avaavansa azerinkieliset verkkosivut.
Oikeinkirjoitus ja fonologia.
Azerin vanha kirjakieli syntyi 1400-luvulla. Kirjoitusjärjestelmä perustui vanhastaan arabialaiseen kirjaimistoon ja sitä käytettiin aina 1900-luvulle saakka. Neuvostoliittoon kuuluneessa Azerbaidžanissa siirryttiin vuonna 1929 latinalaiseen ja vuonna 1940 kyrilliseen kirjaimistoon, jota täydennettiin lisämerkeillä ә, ө, ү, ғ, ҝ, һ ja ј.
Vuonna 2001 Azerbaidžanissa otettiin käyttöön turkin kaltainen latinalainen kirjoitusjärjestelmä, johon sisältyy lisäksi kirjain ə. Iranissa käytetään edelleen arabialaista ja Dagestanissa kyrillistä kirjaimistoa.
Nykyään kieltä kirjoitetaan latinalaisin, arabialaisin ja kyrillisin kirjaimin. Raamattu on käännetty kokonaisuudessaan azeriksi ensimmäisen kerran vuonna 1891.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Lähde:
Kielioppi ja sanasto.
Azeri on muiden turkkilaisten kielten tavoin vahvasti agglutinatiivinen kieli, eli sanan kantaan lisätään runsaasti päätteitä, joilla ilmaistaan kieliopillisia rooleja. Kieliopillista sukua ei ole, ja substantiivi taipuu kuudessa sijamuodossa ja kahdessa luvussa (yksikkö ja monikko). 
Perussanajärjestys on subjekti–objekti–verbi.
Lukusanat 1–10 azeriksi:
Kirsi

Kirsi on suomalainen naisen etunimi, joka esiintyy myös melko harvinaisena sukunimenä. Kirsin nimipäivää vietetään 24. heinäkuuta. Nimi otettiin suomenkieliseen nimipäiväkalenteriin vuonna 1973. Heinäkuuhun 2025 mennessä nimi Kirsi on annettu noin 23 050 henkilölle, joista yli puolet on 1960- ja 1970-luvuilla syntyneitä.
Nimen alkuperä.
Nimenä Kirsi voi juontua monelta suunnalta. Se on yleinen lyhentymä Kristiinasta ja sitä voidaan käyttää myös samasta kannasta juontuvan Kirstin lempinimenä. Toisaalta nimi assosioituu vahvasti kirsikkaan eli "kirsimarjaan", joten Kirsi voi olla myös Kirsikka-nimen lyhentymä. Nimipäiväkalenterissa Kirsiä, Kirstiä ja Kristiinaa juhlistetaan samana päivänä.
Varsinkin länsi- ja kaakkoismurteissa kirsi merkitsee routaa eli jäätynyttä maan pintaa. Joillakin läntisillä alueilla kirsi merkitsee keväistä kovaa hankea, jonka päällä voi kävellä. Idässä kirreksi kutsutaan myös suojalunta.
Sukunimenä Kirsin perustana on laihialainen 1700-luvun alussa perustettu Kirsin talo. Sen nimeämisen taustalla on epäilty olevan kirsimarja () tai ruotusotaväen keskuudesta tunnettu lisänimi "Girs".
Arvi Lind

Arvi Kullervo Lind (s. 21. joulukuuta 1940 Lauritsala) on suomalainen entinen uutisankkuri ja -toimittaja. Lind aloitti televisiouransa Yleisradiossa vuonna 1965 ja jäi eläkkeelle 2003. Hän on Eva Polttilan sekä Kari Toivosen ohella pitkäaikaisimpia työntekijöitä Yleisradion televisiouutisissa.
Ura.
Arvi Lindin ura alkoi toimittajana Yleisradion Tv-uutisissa 15. lokakuuta 1965. Hän työskenteli ensin tekstittäjänä ja vuodesta 1967 lähtien kotimaan reportterina ja uutislähetysten juontajana. Hänen viimeinen uutislähetyksensä lähetettiin keskiviikkona 15. lokakuuta 2003 klo 20.30, minkä jälkeen hän jäi eläkkeelle uutisankkurin työstä vuoden 2004 alussa. Jäähyväislähetyksen katsoi 1,6 miljoonaa suomalaista. Tuolloin hänet arvioitiin uransa pituuden perusteella maailman kokeneimmaksi uutisankkuriksi. Sittemmin "Suomen luotettavimmaksi mieheksi" luonnehdittu Lind on luennoinut televisiotyöstä yliopistoissa. Vuoden 2005 alussa sanomalehti "Keskisuomalainen" nimitti Lindin lukija-asiamiehekseen kahden vuoden pituiseksi kaudeksi.
Lindin pitkään uutisuraan mahtuu niin Olof Palmen murha, Mikkelin panttivankidraama kuin Neuvostoliiton hajoaminenkin, jonka hän sanoo olevan hänen uransa ikimuistoisin uutisaihe . Uutistoimittajan uran lisäksi Arvi Lind on esiintynyt cameorooleissa suomalaisissa elokuvissa, kuten Kari Hotakaisen samannimiseen romaaniin perustuvassa elokuvassa "Klassikko" sekä "Uuno Turhapuro – This Is My Life" -elokuvassa. Arvi Lind on näytellyt myös "Hiirihäiriö" -televisiosarjassa. Lind näytteli myös "Risto Räppääjä ja väärä Vincent" -elokuvassa, joka sai ensi-iltansa syksyllä 2020.
Arvi Lindistä on kirjoitettu elämäkerta "Lindin Arvi". Sen on kirjoittanut Heikki Hietamies. Suosiostaan huolimatta Lind oli vaatimaton: Kun häntä haastateltiin Nelosen uutisissa, hänelle sanottiin, että varmasti Ylen uutistoimitukseen jää melkoinen aukko, kun Arvi Lind jää eläkkeelle, mutta Lind sanoi, ettei sinne mitään aukkoa jää, koska ei kukaan uutistoimittajakaan ole korvaamaton. 
Yksityiselämä.
Arvi Lind on levyttänyt Irinan kanssa kappaleen "Hyviä uutisia". Lisäksi Lind on esiintynyt Tarja Turusen "Until My Last Breath" -kappaleen musiikkivideossa.
Lindin harrastuksiin kuuluu urheilu. Hän on harrastanut muun muassa jääkiekkoa viihdeväen Zoom-joukkueessa, sekä purjelentoa. Hän on ollut pitkään naimisissa Mirja Lindin kanssa. Heidän poikansa, vuonna 1974 syntynyt Juha on pelannut jääkiekkoa maajoukkue- ja NHL-tasolla asti. Lindeillä on myös tytär, vuonna 1970 syntynyt Minna. Perheen esikoispoika Tuomas kuoli 4-vuotiaana auto-onnettomuudessa marraskuussa 1972. 
Sotilasarvoltaan Lind on reservin majuri. Lind sai Suomen Valkoisen Ruusun ritarimerkin 6. joulukuuta 2003.
Tarja

Tarja on suomalainen naisen etunimi.
Kustaa Vilkunan Etunimet-kirjan mukaan Tarja on 1950-luvulta lähtien ollut yksi suosituimmista suomalaisista tyttöjen nimistä. Nimi on 1900-luvun alusta vuoden 2019 loppuun mennessä annettu 29 129 henkilölle, joista suurin osa on syntynyt vuosien 1940 ja 1980 välisenä aikana.
Nimipäivä.
Tarjan nimipäivä on 7. maaliskuuta. Nimi on ollut kalenterissa vuodesta 1950 lähtien.
Nimen alkuperä.
Alkuperältään Tarja-nimi tulee kreikkalaisesta nimestä Daria, joka taas on "mahtavaa" tarkoittavan Darius-nimen feminiinimuoto. Venäjän kielessä Tarja-nimen eri muotoja on käytössä 17 kappaletta; muun muassa Darja tai Darija. 
Taru, Tari ja Taija ovat myös Tarja-nimen muunnelmia. Englanninkielisellä alueella nimi tunnetaan muodossa Daria.
Karjalan alueella Tarja-nimi merkitsi – aivan päinvastoin kuin edellä – pientä ja siroa.
La Madeleine

L’église de la Madeleine tai L’église Sainte-Marie-Madeleine (tai lyhyesti La Madeleine) on Magdalan Marialle omistettu kirkko Pariisin kahdeksannessa arrondissementissa. Vuonna 1842 käyttöön vihityn, uusklassista tyyliä edustavan rakennuksen suunnitteli Pierre-Alexandre Vignon.
Kirkon rakentaminen paikalle ehdittiin aloittaa pariinkin otteeseen, mutta työt keskeytyivät Ranskan vallankumouksen vuoksi. Napoleon päätti vuonna 1806 rakentaa jo olemassa oleville perustuksille muistorakennuksen armeijansa kunniaksi. Hän kuitenkin luopui alkuperäisestä ajatuksestaan, ja kuningas Ludvig XVIII päätti viimeistellä rakennuksen kirkoksi. Lopullisesti se valmistui vuonna 1842.
Kirkon urkureina ovat toimineet muun muassa Camille Saint-Saëns, Gabriel Fauré ja Jeanne Demessieux. Siellä on pidetty myös heidän hautajaisensa, samoin Frédéric Chopinin (1849) ja Marlene Dietrichin (1992).
Kirkko sijaitsee Madeleine-metroaseman kohdalla Madeleinen aukiolla.
Île de la Cité

Île de la Cité on saari Seinejoessa Pariisissa. Saari on paikka johon Pariisi perustettiin, saarella alun perin sijainneen kelttiläisen kalastajakylän paikalle.
Saari on kymmenen katua pitkä ja viisi leveä. Kahdeksan siltaa yhdistää sen joen rannoille, ja yhdeksäs silta vie Île Saint-Louis’n saarelle. Läntisin silloista on nimeltään Pont Neuf (uusi silta). Se valmistui vuonna 1604.
Saaren tunnettuja nähtävyyksiä ovat Notre-Damen katedraali, Sainte-Chapelle ja Palais de Justice de Paris.
Saari kuuluu suurimmaksi osaksi Pariisin 4. arrondissementtiin, läntisin osa kuitenkin 1. arrondissementtiin. Saaren itäpuolella Seinessä sijaitsee toinen pienempi saari, Île Saint-Louis.
Ulla

Ulla on muun muassa Saksassa ja Pohjoismaissa yleinen naisen etunimi.
Ulla on ilmeisesti lyhennelmä nimestä Ulrika tai sen tanskalaisesta muodosta Ulrikke. Tämä Pohjoismaissa varsin yleinen lyhentymä tunnetaan myös Saksassa ja Virossa. Ulla saattaa olla lähtöisin myös Ursulasta ja ortodoksisilla alueilla Uljanasta, joka on venäläinen muoto nimestä Julia.
Suomessa Ulla on yleinen nimi koko maassa, mutta käyttö painottuu länteen. Ullan nimipäivä on ollut 4. heinäkuuta vuodesta 1929 lähtien. Samalla paikalla se oli jo aiemmin, vuosina 1890–1907. Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan Suomessa on ollut kirjoilla kesäkuun 2025 loppuun mennessä noin 26 290 Ulla-nimistä henkilöä, joista lähes puolet on 1940- ja 1950-luvuilla syntyneitä.
Tunnettuja Ullia.
Listan henkilöt ovat suomalaisia, ellei toisin mainita.
Aryabhata

Āryabhaṭa (; 476 – 550) oli intialainen tähtitieteilijä ja matemaatikko, jota pidetään Intian klassisen kauden ensimmäisenä suurena astronomina. Hänet tunnetaan etenkin kirjaimiin perustuvasta järjestelmästä lukujen esittämiseen. Koska kirjaimen arvo perustui sen sijaintiin numerosarjassa, häntä voi pitää myös nollan keksijänä. Tähtitieteessä Aryabhata kehitti noin tuhat vuotta ennen Nikolaus Kopernikusta aurinkokeskisen mallin, jossa Maa kiertää aurinkoa ja pyörii akselinsa ympäri.
Ang Thong (provinssi)

Ang Thongin provinssi () on yksi Thaimaan provinsseista ("changwat"). Se sijaitsee maan keskiosassa Bangkokin pohjoispuolella. Naapuriprovinsseja ovat (pohjoisesta myötäpäivään) Sing Buri, Lopburi, Ayutthaya ja Suphanburi. Provinssin pinta-ala on 968,4 neliökilometriä, ja siellä on arviolta 259 400 asukasta (vuonna 2017).
Maantiede.
Ang Thong on alavaa aluetta, jonka läpi virtaa kaksi jokea Chao Phraya ja Noi. Alueella ei ole vuoristoa eikä metsää mutta sitäkin enemmän peltoa. Jokien ja kanaalien ("khlong") ansiosta vettä riisinviljelyyn on riittävästi.
Historia.
Ang Thong on historiassa tunnettu nimellä Wiset Chai Chan, ja se sijaitsi Noi-joen kupeessa. Se oli tärkeä rajakaupunki Ayutthayan kuningaskunnan sodassa burmalaisia vastaan. Kuningas Taksinin valtakaudella, Ayutthayan kaaduttua, provinssin pääkaupunki siirtyi Chao Phraya -joelle, ja se nimettiin Ang Thongiksi. 
Symbolit.
Provinssin vaakunassa on asetelma kultaisia riisintähkiä vedellä täytetyssä kulhossa. Tämä symboloi provinssin asemaa yhtenä Thaimaan suurimmista riisintuottajista.
Maakuntapuu on "Diospyros malabarica".
Aluejako.
Provinssi on jaettu seitsemään piiriin ("amphoe") . Piirit on jaettu 81 kunnaksi ("tambon") ja 513 kyläksi.
Al-Khwarizmi

Abu Abdullah Muhammad ibn Musa al-Khwarizmi (, noin 780–850) oli kalifi al-Mamunin hovissa Bagdadissa arabiaksi kirjoittanut persialainen matemaatikko ja tähtitieteilijä. Kalifi oli palkannut hänet yksityiskirjastoonsa Viisauden taloon tekemään matemaattista ja astrologista työtä.
"Hindunumeroitten avulla laskeminen".
Hänen suunnilleen vuosina 820–825 kirjoittamansa teos "Hindunumeroitten avulla laskeminen" oli perusteellinen esitys intialaisesta numerojärjestelmästä ja sisälsi myös desimaalien esittelyn. Al-Khwarizmin esittelemässä intialaisessa järjestelmässä kantalukuna oli kymmenen, käytössä oli paikkamerkinnät, ja kutakin lukua vastasi oma merkkinsä. Esitelty järjestelmä korvasi vähitellen vanhemman, missä laskettiin sormin ja käytettiin kantalukuna lukua 60. Muutos oli kuitenkin hidasta. 
Al-Khwarizmin teos on säilynyt vain latinaksi käännettynä ("Algoritmi de numero Indorum"), ja juuri se toi Eurooppaan intialaisarabialaisen lukujärjestelmän. Sana algoritmi tulee al-Khwarizmin nimestä, joka oli latinalaisessa muodossa "Algoritmi" kirjan otsakkeessa.
"Lyhyt algebran laskuoppi".
Al-Kharizmin toinen kirja oli "Al-kitāb al-mukhtaṣar fī ḥisāb al-ğabr wa’l-muqābala" eli ”Lyhyt algebran laskuoppi”. Se käännettiin latinaksi vuonna 1145 nimellä "Liber Algebræ et Almucabola" ja toimi algebran perusoppikirjana Euroopassa aina 1500-luvulle asti. Laaja versio teoksesta on säilynyt vain arabiaksi. 
Kirja käsitteli kokonaislukujen laskusääntöjä sekä ensimmäisen ja varsinkin toisen asteen yhtälöitä. Kirja sisältää kaikki sellaiset lineaariset ja toisen asteen yhtälöt, joilla on positiivinen juuri. Al-Khwarizmi kehitti siinä muun muassa neliöjuuria koskevaa matematiikkaa, pinta-alojen laskemista ja matematisoi islamilaisen lain mukaisen perinnönjaon kysymyksiä. Teos nojautuu hellenistisiin, juutalaisiin ja hindulähteisiin ja niiden kautta balylonialaiseen matematiikkaan asti. Algebrallisten ongelmien ratkaisutapa perustui Eukleideen geometriaan eikä algebrallisiin menetelmiin.
Teos oli osittain paljon alkeellisemmalla tasolla kuin 200-luvulla eläneen Diofantoksen kirjoitukset. Esitystapa on puhtaasti sanallista jopa niin, että myös luvut kirjoitetaan sanoin eikä numeroin, joten kirja ei sisällä algebrallisia symboleita eikä yhtälöitä. Yhtäläisyysmerkki kehitettiinkin vasta 1500-luvulla Euroopassa. Vaikka kirja oli suoraviivainen ja alkeellinen, se oli kuitenkin niin kattava, että Al-Khwarizmia pidetään algebran perustajana. 
Sana algebra tulee kirjassa esiintyvästä arabian sanasta "al-jabr", joka tarkoitti palauttamista, etenkin negatiivisten lukujen muuttamista positiivisiksi siten, että ne siirrettiin yhtälön toiselle puolelle.
Ulrika

Ulrika on naisen etunimi. Ulrikan nimipäivä on 4. heinäkuuta suomenruotsalaisessa nimipäiväkalenterissa. Suomessa nimi on kesäkuun 2025 loppuun mennessä annettu 3 474 henkilölle. Lisäksi sen muunnos Ulriika on annettu 798 ja Ulrica noin 300 henkilölle.
Nimen alkuperä.
Ulrika on naispuolinen muoto germaanisesta nimestä Ulrich (Ulrik), muinaisyläsaksan "Odalric". Nimi muodostuu sanoista "uodal" (perintö) ja "ric" (valta). Alkuaan Ulrika-nimen (sekä joidenkin muidenkin äänteellisesti samantapaisten nimien, esimerkiksi "Ursula" tai "Hulda") lempinimimuoto on Ulla.
Oinas (Eläinradan merkki)

Oinas (Aries) on ensimmäinen niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 0–30 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin kevät­päivän­tasauksena 20. tai 21. maaliskuuta ja siirtyy seuraavaan, Härän merkkiin huhti­kuun 20. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Oinaan tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Oinaan merkki vastaa suunnilleen Kalojen tähdistöä.
Oinaan symbolia () käytetään tarkoittamaan myös kevät­tasaus­pistettä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä oinas (tai Oinas) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Härkä (Eläinradan merkki)

Härkä (Taurus) on toinen niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 30–60 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 20. huhtikuuta ja siirtyy seuraavaan, Kaksosten merkkiin toukokuun 21. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Härän tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Härän merkki vastaa suunnilleen Oinaan tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä härkä (tai Härkä) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Kaksoset (Eläinradan merkki)

Kaksoset (Gemini) on kolmas niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 60–90 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain suunnilleen 21. toukokuuta ja siirtyy seuraavaan, Kravun merkkiin kesä­päivän­seisauksena kesäkuun 21. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Kaksosten tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kaksosten merkki vastaa suunnilleen Härän tähdistöä.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä kaksonen (tai Kaksonen) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.
Ulpu

Ulpu on suomalainen naisen etunimi. Nimi on alkuperältään luontoaiheinen ja johtuu vesikasvin nimestä ulpukka.
 Digi- ja väestötietoviraston tietojen mukaan nimi Ulpu on Suomessa annettu vuoden 1920 alusta vuoden 2019 loppuun mennessä 606 henkilölle.
Ulpun nimipäivä on 4. heinäkuuta. Ulpu lisättiin nimipäiväkalenteriin vuonna 1973.
Krapu (Eläinradan merkki)

Rapu eli Krapu (Cancer) on neljäs niistä "Eläinradan merkeiksi" kutsutuista sektoreista, joihin Eläinrata vanhastaan, varsinkin astrologiassa jaetaan. Se käsittää alueen 90–120 astetta kevättasauspisteestä itään. Aurinko saapuu tähän merkkiin vuosittain kesäpäiväseisauksena 21. tai 22. kesäkuuta ja siirtyy seuraavaan, Leijonan merkkiin heinäkuun 23. päivän aikoihin.
Merkki on saanut nimensä Kravun tähdistöstä, joka 2 000 vuotta sitten sattui liki­pitäen yhteen tämän merkin kanssa. Maan akselin suunnan kiertymisen eli prekession vuoksi merkit eivät kuitenkaan enää vastaa saman­nimisiä tähdistöjä, vaan nykyisin Kravun merkki vastaa suunnilleen Kaksosten tähdistöä.
Kravun merkin mukaan on saanut nimensä myös Kravun kääntöpiiri. Se on pohjoisin leveyspiiri, josta katsottuna Aurinko on kerran vuodessa, kesäpäivänseisauksena saapuessaan Kravun merkkiin suoraan ylhäälläpäin.
Astrologisten käsitysten mukaisesti nimitystä krapu (tai Krapu) käytetään varsinkin horoskoopeissa myös henkilöistä, jotka ovat syntyneet Auringon ollessa tässä merkissä.