Rheinfelden (Baden)

Rheinfelden (Baden) on kaupunki Lörrachin piirikunnassa Baden-Württembergin osavaltiossa Saksan lounaisimmassa kolkassa. Rheinfelden muodostaa yhdessä Sveitsin puolella sijaitsevan samannimisen kaupungin kanssa historiallisesti ja taloudellisesti yhtenäisen kokonaisuuden. Molemmat Rheinfeldenit ovat osa Baselin suurkaupunkialuetta. Saksan Rheinfeldenissä oli kesäkuun 2022 lopussa 33 353 asukasta.
Maantiede.
Rheinfelden sijaitsee Reinin yläjuoksun laaksossa ja rajoittuu etelässä Sveitsiin. Lörrachin kaupunki on Rheinfeldenin luoteispuolella. Rheinfeldenin etäisyys Baselin keskustasta on noin 15 kilometriä itään ja Freiburgista noin 50 kilometriä etelään. Kaupungin pinta-ala on 62,9 neliökilometriä. Rheinfeldenin pohjoispuolella levittäytyy laaja Schwarzwaldin vuoristoalue.
Historia.
Rheinfelden on keskieurooppalaisittain nuori kaupunki. Ennen 1800-lukua nykyinen kantakaupunki kuului itävaltalaiseen Herrschaft Rheinfeldeniin. Alue oli pääosin maanviljelyskäytössä. Lunévillen rauhassa 1801 ja edelleen Pressburgin rauhassa 1805 Badenin suurherttuakunnan ja Sveitsin rajaksi sovittiin Rein, jolloin Rheinfelden jakautui kahden valtakunnan alueelle. Badenin puoleisen Rheinfeldenin kehittymistä kaupungiksi edelsi rautatieyhteyden avaaminen Baselista Konstanziin vuonna 1856 ja jokivoimalaitoksen rakentaminen Badenin puolelle 1890-luvulla. Seurauksena alueelle alkoi nousta energiaintensiivistä teollisuutta, joka tarvitsi hyvät rautatieyhteydet. Teollisuuslaitokset puolestaan tarvitsivat työvoimaa, jota muutti kautta Euroopan. Uudisasutus nivoutui yhteen paikkakunnan keskiaikaisten kylien kanssa. Ensin perustettiin kaksoiskunta Nollingen-Badisch-Rheinfelden, johon liittyi 1921 naapurikunta Warmbach.
Nollingen-Badisch-Rheinfelden kohotettiin kaupungiksi lokakuussa 1922 ja sen viralliseksi nimeksi annettiin Rheinfelden (Baden). 1970-luvulla Rheinfeldeniin liitettiin lukuisia maalaiskuntia ja väkiluku kasvoi yli 20 000:n. Uusi vesivoimalaitos valmistui 2010. Ekologisen tasapainon säilyttämiseksi vanhan voimalaitoksen paikalle rakennettiin kalaporras ja kutupaikka.
Toisen maailmansodan aikana Rheinfelden oli teollisuutensa johdosta strategisesti merkittävä. Sodan lopussa 25. huhtikuuta 1945 kaupunki antautui ranskalaisille taisteluitta ja Ranska piti Reinin rajaa tiukasti suljettuna vuoteen 1948. Neljä vuotta myöhemmin Rheinfeldenistä tuli osa Baden-Württembergin osavaltiota.
Rheinfeldeniin liitettiin useita maalaiskuntia 1970-luvulla. Niillä on oma pitkä historiansa: Nollingen, Warmbach ja Minseln mainitaan ensi kerran 750-luvulla St. Gallenin luostarin dokumenteissa. Herten mainitaan vuonna 807 muodossa villa Harta. Degerfelden ja Nordschwaben mainitaan ensi kerran 1100-luvun alkupuoliskolla. Eichsel, Karsau ja Beuggen mainitaan ensi kerran 1200-luvulla. Nyky-Rheinfeldenin pohjoisin kaupunginosa Adelhausen ilmestyy aikakirjoihin 1302.
Rheinfeldenin historiallisia rakennuksia ovat muun muassa vesitorni 1890-luvulta ja St. Josefin kirkko 1910-luvulta.
Talous ja liikenne.
Rheinfeldenissä harjoitetaan muun muassa metalliteollisuutta ja kemianteollisuutta. Rheinfeldenin rautatieasema sijaitsee Hochrhein-radan varrella. Keskustan länsipuolitse kulkee 4-kilometrinen moottoritie BAB 861, joka yhdistää Sveitsin A3:n Saksan BAB 98:aan. Keskustassa on satama Rheinhafen Rheinfelden.