Arx (Rooma)

Arx (myös "Arx Capitolina") oli antiikin Rooman kaupungin "arx" eli linnavuori. Se käsitti Capitolium-kukkulan pohjoisemman huipun ja otettiin käyttöön linnoituksena 500-luvulla eaa. Kukkulan linnoitteiden vähäiset jäänteet ovat edelleen nähtävissä Santa Maria in Aracoeli -kirkon läheisyydessä.
Maantiede.
Arx käsitti Capitoliumin pohjoisemman huipun. Sen erotti eteläisemmästä huipusta eli varsinaisesta Capitoliumista painauma, joka tunnettiin nimellä "inter duos lucos", ja jossa sijaitsi Asylum. Arxin korkeus oli noin 49 metriä merenpinnasta laskettuna, ja sen pinta-ala oli noin yksi hehtaari. Santa Maria in Aracoelin kirkko sijaitsee nykyisin juuri Arxin korkeimmalla kohdalla.
Siitä, mikä Capitoliumin huipuista oli Arx, käytiin pitkään kiistaa Rooman topografian tutkijoiden keskuudessa. Niin kutsuttu saksalainen koulukunta sijoitti Arxin juuri pohjoisemmalle huipulle ja varsinaisen Capitoliumin eteläisemmälle huipulle, kun taas italialaiset yleensä vaihtoivat näiden sijainnit päinvastoin. Lopulta saksalainen näkemys saavutti yleisen hyväksynnän myös italialaisten parissa.
Historia.
Arx toimi Rooman linnoituskukkulana sen jälkeen, kun kaupunki oli laajentunut tarpeeksi sisällyttääkseen Quirinalis- ja Viminalis-kukkulat. Tämä vaihe kaupungin kasvussa tunnetaan yleisesti nimellä ”neljän alueen kaupunki” ("regiones quattuor"), ja se ajoittuu 500-luvulle eaa.
Arx säilytti sotilaallisen merkityksensä aina 100-luvulle jaa. saakka, vaikka siellä ei ollut pysyvää varuskuntaa. Varhaisina aikoina Arxille asetettiin vartijoita, kun Campus Martiuksella pidettiin "comitia centuriata" -kansankokous, tarkkailemaan merkkiä, joka nostettiin Janiculum-kukkulalle vihollisen lähestymisen varalta. Joskus Arxille nostettiin toinen merkki, punainen lippu ("vexillum russi coloris"), johon viitataan usein, ja samalla soitettiin torvea.
Tarinan mukaan Titus Tatius asui Arxilla, kuten myös Marcus Manlius Capitolinus, jonka talo tuhottiin vuonna 384 eaa., kun senaatti määräsi, ettei kukaan patriisi saisi enää asua Arxilla tai Capitoliumilla.
Rakennukset ja löydökset.
Arxin alkuperäinen topografia on epävarma, sillä Santa Maria in Aracoeli -kirkon ja sen luostarin rakentaminen 800-luvulla muutti täysin kukkulan aiemmat olosuhteet. Kun perustuksia kaivettiin, löydettiin joitakin jälkiä kukkulan jyrkistä kallioseinämistä ja primitiivisen linnoituksen tuffikivestä tehdystä muurista. Samalla löytyi kolmesta kohdasta jäänteitä myöhemmästä Serviuksen muurista, joka kulki kukkulan pohjoiskulman ympäri. Kaksi näistä oli koillisessa ja yksi luoteispuolella juuri kukkulan huipun alapuolella. Arxin tukimuurit oli yhdistetty Serviuksen muuriin.
Arxilla oli antiikin aikana Juno Monetan temppeli, jossa sijaitsi Rooman tasavallan ensimmäinen rahapaja. Se sijaitsi Santa Maria in Aracoelin paikalla, ja rakennettiin Manlius Capitolinuksen talon paikalle vuonna 344 eaa. Temppeli yhdistetään suorakulmaisen podiumin jäännöksiin, jotka on löydetty Santa Maria in Aracoelin puutarhasta kirkon itäpuolelta.
Arxilla sijaitsi myös Concordian temppeli, joka valmistui vuonna 217 eaa., ja mahdollisesti myös Veioviksen temppeli ja Honoksen ja Virtuksen temppeli. Arxilla sijaitsi myös Dea Caelistiksen pyhäkkö. Huipun länsirinteessä saattoi sijaita Isis Capitolinan pyhäkkö, joka tunnetaan myös Isiksen ja Serapiksen pyhäkkönä. Sen lähellä oli Bellonalle omistettu pyhäkkö. Arxin itäsivulla sijaitsi Auguraculum, pyhitetty alue, jossa augurit tekivät havainnointinsa (katso alla). Se yhdistetään Santa Maria in Aracoelin puutarhasta löydettyihin suorakulmaisen tasanteen jäännöksiin.
Yksityiset talot ulottuivat jonkin matkaa alhaalta tasangolta ylös Arxin rinteitä pitkin, kuten myös Capitoliumin rinteitä pitkin, ja aina Asylumin painaumalle asti. Tämä käy ilmi esimerkiksi seinien ja kiveyksien jäännöksistä, joita on löydetty ympäristöstä.
Arxin koillisrinteessä sijaitsivat Lautumiat ("Lautumiae") eli kivilouhokset, joita käytettiin myös vankilana. Carcerin ja Forumin puoleisessa rinteessä sijaitsi Tarpeian kallio, vaikka se onkin usein sijoitettu Capitoliumin eteläpäähän.
Ennustaminen.
Arx oli paikka, jossa suoritettiin säännöllisesti "auspiciat" eli enteiden ottaminen. Muurien ulkopuolella haruspeksi kääntyi aina Arxia kohti, jos se oli näkyvissä. Auguraculum, josta enteitä otettiin, tarjosi laajan näkymän itään päin, eikä sitä saanut peittää.
Paulus Diaconuksen väite, jonka mukaan Auguraculum olisi ollut muinainen nimi itse Arxille, on todennäköisesti virheellinen. Keisari Augustus siirsi Auguraculumin Palatiumille, ja 300-luvulla kirjoitettu "Notitia urbis Romae" mainitsee sen Palatiumin alueen yhteydessä nimellä "Auguratorium".