Rusutjärvi

Rusutjärvi on Uudellamaalla Tuusulassa 3–4 kilometriä Hyrylän luoteispuolella sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Rusutjärvi on 1,9 kilometriä pitkä, 1,2 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 133 hehtaaria eli 1,3 neliökilometriä. Rusutjärvi sijaitsee vähäjärvisellä, mutta tiheästi asutulla ja tasaisella savikkomaalla, harjumuodostuman vieressä. Alueella on runsaasti peltomaata, johon on rakennettu esimerkiksi Rusutjärven asuinalue ja jonka pohjoispuolella sijaitsevat Laurinmäen, Kurinmäen ja Kolistenmäen kulmakunnat. Kylässä toimii Rusutjärven koulu. Hyrylän taajama-alue ei vielä yllä rantaan asti.
Järvessä ei kartan mukaan ole saaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on määritetty 3,34 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi tulee 2,5 metriä. Sen syvin kohta sijaitsee keskellä järveä ja siellä on 3,6 metriä syvää .
Järven rantaviivan pituus on 5,4 kilometriä. Itärannat ovat metsämaata kun taas länsirannat ovat peltomaata. Järven itärantaa seuraa harjumuodostuma, josta on otettu soraa. Molemmille rannoille on rakennettu vapaa-ajan asuntoja tai kiinteästi asuttuja taloja. Niille tulee tiet itäiseltä kantatieltä 45 ja läntiseltä yhdystieltä 11503. Yhdystie kiertää järven ja liittyy molemmista päistään kantatiehen.
Rusutjärven itärannalla on uimaranta sekä leirikeskus , jonka laajennus valmistui vuonna 2008. Länsirannalla taas on kylän uimaranta sekä useita Rusutjärvi-seuran vuokraamia ja ylläpitämiä vuokravenepaikkoja.
Hydrologiaa.
Järven valuma-alueen pinta-ala on 9,6 neliökilometriä. Järveen on pumpattu vuodesta 1992 alkaen Päijännetunnelista lisävettä, joka johdetaan putkessa ja lopussa avo-ojaa myöten Tilloonlahdelle . Laskuoja on Vuohikkaanoja, jonka virtaamat vaihtelivat ennen lisävedenottoa vuodenajasta riippuen 0–700 litraa sekunnissa. Keskivirtaama (MQ) oli 90 litraa sekunnissa (0,090 m³/s). Lisävedenoton jälkeen on virtaama vaihdellut keskimäärin 19–450 litraa sekunnissa (kuukausikeskiarvoja) ja keskivirtaama (MQ) on 167 litraa sekunnissa eli 0,16 m³/s. Vuosina 1993–2003 on keskivedenkorkeus (MW) ollut 45,79 metriä mpy. (N60) ja pinnan korkeusvaihtelut 45,63–46,10 metriä mpy. Veden laskennallinen viipymä on ilman lisävettä 430 vuorokautta ja lisäveden kanssa 230 vuorokautta.
Luontoarvoja.
Yleistä.
Rusutjärvi on matala, rehevä ja savesta sameutunut eli pelotrofinen järvi. Sen valuma-alueesta 27 % on peltomaata . Järven syvyys kasvaa rantaviivasta nopeasti runsaaseen kahteen metriin. Tästä johtuen vesikasvillisuutta on vain kapealla vyöhykkeellä. Rusutjärven ekologinen tila on tyydyttävä.
Järvi on ollut ennen maanviljelyksen alkamista luontaisesti rehevä ja happamuustasoltaan emäksinen järvi. Maanviljelys alkoi Rusutjärvellä keskiajalla. Sedimenttien kertyminen on ollut luontaisesti heikkoa, mutta väkilannoitteiden käyttö viljelyssä on kasvattanut sedimentoitumista kahdesta millimetristä 9 millimetriin vuodessa. Järven tila alkoi heiketä ja 1980-luvulla esiintyi jo happikatoa ja leväesiintymisiä. Kalasto muuttui särkipainotteiseksi. Lisävedenotolla on tarkoitus ollut lisätä veden läpivirtausta ja samalla laimentaa vedessä olevien ravinteiden pitoisuuksia. Lisäveden tavoitteellinen vuosimäärä on 2,8 miljoonaa kuutiometriä.
Vedenlaatu.
Näkösyvyys vaihtelee 0,40 metristä yli metriin. Rusutjärven kesäaikainen kokonaisfosforipitoisuus on alentunut noin kolmanneksella lisäveden laimennusvaikutuksesta tasolta 60–90 mikrogrammaa litrassa vettä (μg/l) tasolle 40–60 μg/l. Kokonaisfosforipitoisuus kuitenkin nousee loppukesällä jopa yli kaksinkertaiseksi, mikä viittaisi sisäiseen kuormitukseen. Loppukesän kohonneet fosforiarvot voivat johtua korkeasta pH-arvosta, koska ne ovat kesäisin selvästi emäksisiä (jopa yli pH 8). Kokonaistyppipitoisuuden kesäajan keskiarvot ovat jonkin verran laskeneet vuoden 1992 jälkeen. Ennen lisäveden johtamista typpipitoisuus oli keskimäärin 1 200 μg/l ja aloittamisen jälkeen 1 000 μg/l. Typpiarvot olivat korkeimmillaan vuosina 1989 ja 1990.
Kunnostusta.
Vesikasvillisuutta niitetään joka vuosi ja niitetty kasvusto siirretään pois järveltä. Vuodessa niitetään aina kolmannes rantaviivasta. Rusutjärven rannoilla on tehty pienruoppausta kuusi kertaa Rusutjärven kyläyhdistyksen toimesta ja ruoppausmassat on siirretty pelloille. Rusutjärven eteläpuolelle perustettiin vuonna 2012 Kirjokallionojan kosteikko ja Rusutjärvenojan suulle rakennettiin pengerrakennelma suodattamaan vettä. Järven talviaikaisella hapetuksella pyrittiin estämään kalakuolemia ja sisäistä kuormittumista, mutta hapetus on toistaiseksi keskeytetty.
Vesistösuhteet.
Rusutjärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Tuusulanjoen valuma-alueella (21.08), jonka Haukkalanojan valuma-alueeseen (21.083) järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 9,6 neliökilometriä ja järvisyys 14,6 % . Järveen tulee Kolistimenoja (valuma-alue 3,1 km²), jonka latvaosuutta kutsutaan Vetikonojaksi. Muita tulo-ojia ovat ”Kirjokallionoja” (1,7 km²) ja Rusutjärvenoja (1,7 km²) . Järven laskuoja Vuohikkaanoja alkaa koillisrannasta ja se virtaa aluksi itään ja kääntyy Haukkalanojan nimisenä kohti kaakkoa. Laskuoja on johdettu saostusalisiin ennen sen laskua Tuusulanjärveen. Järven vedenpinnan korkeus on 46,1 metriä mpy (N2000), jolloin laskuojalle kertyy pudotusta 8,1 metriä.