Ödeshögin kunta

Ödeshögin kunta () on Itä-Götanmaan läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Itä-Götanmaahan. Kunnan keskustaajama on Ödeshög.
Kunnan maapinta-ala on 433,97 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 5 309 henkeä (31.12.2021).
Kunta sijaitsee Ruotsin toiseksi suurimman järven Vätternin itärannalla ja siihen kuuluu eteläosa Tåkernin järvestä. Vätternistä kuntaan kuuluu 218,71 km² ja muita vesialueita on 16,31 km². Vuonna 2007 kunnassa oli 91,08 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 21,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta. Ödeshögin naapurikunnat ovat Vadstena pohjoisessa, Mjölby ja Boxholm idässä sekä Tranås ja Jönköping etelässä.
Kunnan nähtävyyksiä ovat muun muassa Rökstenen, Omberg, Hedan kirkko ja Alvastran luostarin rauniot. Lisäksi Ödeshögissä, Vätternin rannalla sijaitsee 33 hehtaarin kokoinen luonnonsuojelualue Kråkeryd. Alue on osittain Ruotsin valtion ja osittain yksityisten omistuksessa.
Entinen jalkapalloilija Klas Ingesson on syntynyt Ödeshögissä.
Kuntajaon kehitys.
Nykyinen Ödeshögin kunta koostuu seitsemästä entisestä maalaiskunnasta. Vuoden 1911 aluejaossa ne muodostivat (Kumlan kunnan kanssa) Lysingin kihlakunnan ja samannimisen käräjäkunnan. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa alueelle muodostettiin kaksi suurkuntaa:
Molempien kuntien kuntamuoto oli maalaiskunta. Alvastra liitettiin Ödeshögiin jo vuonna 1969. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa siirryttiin vielä yhtenäiseen kuntamuotoon, jolloin Ödeshögin "maalaiskunta" muutettiin Ödeshögin "kunnaksi".
Kunnan keskustaajama Ödeshög on aiemmin ollut taajaväkinen yhdyskunta. Yhdyskunta perustettiin vuonna 1922 ja lakkautettiin vuonna 1957.
Vaakuna.
Ödeshögin vaakuna vahvistettiin vuonna 1951 Alvastran maalaiskunnalle ja se pohjautuu Alvastran luostarin apotin 1300-luvulta peräisin olevaan sinettiin. Kun Alvastra ja Ödeshög vuonna 1969 yhdistyivät, otettiin kunnan vaakunaksi Alvastran vaakuna.
Selitys: "Punaisessa kentässä pystyssä oleva apotinsauva, saatteena oikealla puolella ylöspäin nouseva kuunsirppi ja vasemmalla puolella kuusisakarainen tähti, kaikki kultaa."
&lt;br&gt;(Ruotsiksi: "I rött fält en uppskjutande abbotstav, åtföljd på dexter sida av en uppåtgående måne och på sinister sida av en sexuddig stjärna, alla av guld".)
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 59 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,1 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 2,8 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 61 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 1,0 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 168 714 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 74 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 2 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 55,1 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 2 370 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Entiset taajamat.
Ruotsissa on tilastoitu taajamaväestö aikaisemmin myös vuosina 1960, 1965, 1970, 1975, 1980, 1990, 1995, 2000 ja 2005. Jonakin tai joinakin näistä vuosista kunnassa on ollut myös seuraavan luettelon mukaiset taajamat, jotka eivät enää ole taajamia:
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Ödeshögin kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Ödeshögin kunnassa on vain yksi seurakunta, joka sekin on nimeltään Ödeshög. Ennen vuotta 2006 kunnassa oli seitsemän seurakuntaa, jotka olivat:
Näistä Stora Åbytä on kutsuttu aiemmin lyhyesti Åbyksi ja Västra Tollstadia pelkästään Tollstadiksi. Trehörnaa on kutsuttu aikaisemmin nimellä Sankt Johannes.
Edellä mainittujen seitsemän seurakunnan lisäksi alueella on ollut vielä kaksi muutakin seurakuntaa. Niistä Hästholmen liitettiin osaksi Västra Tollstadia jo keskiajalla. Sväm puolestaan liitettiin Ödeshögin seurakuntaan vuoden 1330 paikkeilla.