Lievestuore

Lievestuore on taajama Laukaan kunnassa Keski-Suomessa. Lievestuore sijaitsee Laukaan kunnan eteläosassa, valtatie 9:n (E63) varrella ja Lievestuoreenjärven etelärannalla. Taajama on Laukaan kolmanneksi suurin ja ensimmäiseksi teollistunut taajama. Kaupallisesti alue kuuluu Jyväskylän markkina-alueeseen ja valtaosa varsinkin erikoiskaupan asioinneista suuntautuu Jyväskylään.
Vuoden 2020 lopussa Lievestuoreella (kunnan määrittelemällä tilastoalueella) oli 2 369 asukasta, joista 1 954 eli taajaman keskustassa ja 415 ympäristössä. Vuoden 2016 lopussa asukkaita oli 2 505.
Lievestuore on ollut yksi Laukaan virallisista rekisterikylistä, johon on kuulunut lähes koko Lievestuoreenjärven ympärys.
Lievestuoreen suurin työnantaja on puolustus- ja turvallisuusalan viestintäelektroniikkaa kehittävän, Millog-konserniin kuuluvan Senop Oy:n Lievestuoreen toimipiste, joka työllistää vajaat 200 henkeä. Alueella toimi aikaisemmin puolustusvoimien Lievestuoreen varikko, joka lopetti toimintansa vuonna 2007.
Nimi.
Lievestuoreen nimen alkuperä on epäselvä. Nimeä on selitetty ainakin suomen sanoilla "lieve" (gen. "liepeen") eli ’reuna’ tai "lieve" (gen. "lieveen"), ’vesijättömaa’. Sana "tuore" esiintyy Pohjois-Suomessa merkityksessä ’kosteikko, kulonkiertämä’. Todennäköisesti nimi ei kuitenkaan ole suomalaisperäinen, vaan mahdollisesti ajan saatossa suomen ääntämykseen mukautunut saamelaisperäinen paikannimi. Nimen taustalla olevat sanat ja nimeämisperuste jäävät joka tapauksessa epäselviksi. Alun perin nimellä on viitattu järveen, sittemmin Tuuloksen eräomistuksiin ("Leffuitorij", 1552) ja myöhemmin kylään.
Nimestä voidaan käyttää adessiivia "Liepeellä", ablatiivia "Liepeeltä" ja allatiivia "Liepeelle", mutta näitä muotoja pidetään leikillisinä.
Historiaa.
Lievestuoreenjärven seutu oli hämäläisten, pääosin Tuuloksen erämaata 1500-lukuun asti. Alueella oli kaksi Lievestuoreeksi kutsuttua eräkappaletta, joista toinen kuului Tuuloksen Juttilan kylälle ja toinen Toivaalan kylälle. Varhaisin tieto asutuksesta on vuodelta 1560, jolloin Toivaalan erämaalla mainitaan uudisasukkaana savolainen Paavali Puttonen, Naarantaipaleen talon perustaja. Juttilan mailla oli vuodesta 1564 vuoteen 1571 lampuotina Markku Jussinpoika, minkä jälkeen alue oli autiona. Myös Lammin Porkkalan kartanolla oli vuodesta 1565 alkaen lampuotitila seudulla, joka nimettiin Markkulaksi vuosisadan lopussa silloisen lampuodin mukaan.
Laukaan kylien rajat vakiintuivat viimeistään 1600-luvun alussa. Yleensä seudulla kaikki saman järven rannalle perustetut uudistalot luettiin yhteen kylään, mutta myös rälssiomistuksista muodostettiin usein virallisia kyliä. Lievestuoreen kylään luettiin aluksi kaikki Lievestuoreenjärven ympärillä sijainneet talot, mutta Naarantaipale ja siitä vuonna 1571 erotettu Puttola päätyivät lopulta Leppäveden kylän yhteyteen, tosin vuonna 1579 talot luettiin Niemisjärven kylään. Myöhemmin Lievestuoreen kylää laajennettiin liittämällä siihen kolme Skytte-suvun lampuotitilaa: Leivonniemi (myöhempi Simuna) Leivonveden rannalla, Rusila nykyisen Hankasalmen Niemisjärven rannalla sekä Taipale (Hytölä) Sumiaisten alueella, joten Lievestuore koostui pelkästään rälssitaloista. Vuonna 1571 autioitunut lampuotitila asutettiin uudelleen vuonna 1611; taloa alettiin kutsua Montolaksi silloisen lampuodin Jussi Montosen mukaan. Talo oli aluksi sijainnut järven pohjoispäässä Ahturinniemellä, mutta siirrettiin myöhemmin nykyiselle paikalleen Montolanniemeen. Montoset asuttivat taloa 1670-luvulle saakka, joiden jälkeen talossa asuivat Valkoset. Saarilammin talo erotettiin Montolasta vuonna 1771. Vuodesta 1694 Montolan ja Leivonniemen tilat eivät olleet enää rälssiomistuksia, vaan kruununtiloja.
Vuonna 1776 Lievestuore koostui Markkulan, Montolan, Rusilan, Simunan ja Hytölän jakokunnista. Isonjaon aikana Lievestuoreen rajoja muutettiin jälleen, sillä kylä oli hyvin hajanainen eivätkä kaikki sen talot olleet enää rälssiomistuksiakaan. Vuonna 1829 Simunan jakokunta siirrettiin Kapeekosken kylään, Rusilan jakokunta Niemisjärven kylään ja Hytölän jakokunta Sumiaisten kylään. Samalla Kangas-Naaranputtolan jakokunta siirrettiin asukkaiden pyynnöstä Lievestuoreeseen. Tähän jakokuntaan kuului myös Hohonmaan ulkopalsta, joka ei sopinut viljeltäväksi ja otettiin vuonna 1831 valtionpuistoksi.
Ennen alueen teollistumista Lievestuoreella tarkoitettiin kansanomaisesti koko järven ympäröivää rekisterikylää, kun taas nykyisen taajaman paikkaa kutsuttiin Hohoksi Hohonmaan valtionpuiston mukaan. Jyväskylä–Pieksämäki-radan rakentaminen alkoi vuonna 1913. Radan varrelle Lievestuoreeseen perustettiin vuonna 1914 postipysäkki, joka laajennettiin vuonna 1919 postiasemaksi. Lievestuoreen nykyinen rautatieasema tuotiin vuonna 1929 Karjalasta Humaljoen kylästä.
Sellutehdas.
Lievestuoreen selluloosatehdas (aik. sulfaattiselluloosatehdas) oli toiminnassa vuosina 1927–1985, aluksi nimellä Haarlan Selluloosayhtiö (1927–1967) ja myöhemmin Keski-Suomen Selluloosa Oy (1971–1985). Tehdas oli toiminta-aikanaan Laukaan suurimpia työnantajia. Tehdas valmisti aluksi sulfaattiselluloosaa, kunnes 1950-luvulla siirryttiin sulfiittiselluloosan tuottamiseen. Tamperelainen liikemies Rafael Haarla perusti tehtaan Lievestuoreelle 1927, koska alueelta oli saatavissa raakapuuta, joka voitiin uittaa edullisesti tehtaalle. Lievestuoreen kautta kulki myös 1918 valmistunut Jyväskylä–Pieksämäki-rata.
Lipeälampi.
Lievestuore muistetaan haisevasta Lipeälammestaan, johon 1920–1980-luvuilla toiminut Lievestuoreen sellutehdas laski jätteensä. Lampea on 1990- ja 2000-luvuilla puhdistettu, eikä nykyinen maapohja enää sanottavasti haise. Itse tehtaasta on nykyisin jäljellä enää vain perustusten jäänteitä. ”Lievestuoreen Liisa” oli Irwin Goodmanin esittämä suosittu kappale vuodelta 1971. Siinä kerrotaan myös Lipeälammen aiheuttamista hajuhaitoista.
Kansalaisopisto ja yhteiskoulu.
Sellutehtailija Haarla tuki voimakkaasti kylän sivistyspyrkimyksiä. Vuonna 1946 perustettiin Lievestuoreen kansalaisopisto, joka toimi osana setlementtiliikettä. Ohjelmassa oli aluksi ammatillisia aineita ja vieraita kieliä. Opisto sai 1961 Haarlalta oman toimitilan. Lievestuoreen yhteiskoulu oli perustamisvuonnaan 1948 Laukaan ensimmäinen oppikoulu.
Liikenneyhteydet.
Lievestuore on valtateiden 9, 13 ja 23 varrella, vaikkakaan valtatietä ei kulje itse taajaman läpi. Alueella kulkee runsaasti linja-autoja. Jyväskylän keskustaan on matkaa noin 25 km ja Laukaan kirkonkylään 30 km.
Lievestuoreen rautatieasema aivan taajaman keskellä on yksi rataosan Jyväskylä–Pieksämäki asemista. Liikennepaikka sijaitsee 24,8 kilometrin päässä Jyväskylästä. Kesällä 2014 matkustajajunat lakkasivat pysähtymästä Lievestuoreella. Aiemmin asemalta oli lopetettu lipunmyynti ja asemarakennus siirtynyt yksityisomistukseen.
Lievestuoreen Kisa.
Lievestuoretta edustaa urheiluseura nimeltään Lievestuoreen Kisa. Vuodesta 1927 toimineen urheiluseura Kisan toimintaa pyörittävät viisi lajijaostoa: hiihto- ja suunnistus-, pesäpallo-, jääurheilu-, lentopallo- ja yleisurheilujaostot. Pesäpallolla on pitkä historia seurassa. Tällä hetkellä Kisan lippulaivana toimii miesten pesäpallojoukkue, joka pelaa Miesten Ykköspesistä. Seuran kuuluisin jäsen on ollut olympiavoittaja ja kansanedustaja Sylvi Saimo, joka asui Hohon kylässä.
Nokkakiven huvipuisto.
Lievestuoreella toimii kesäisin myös Nokkakiven huvipuisto, joka avattiin vuonna 2007. Nokkakivessä on laitteita ja tekemistä kaikenikäisille. Puistoon on ilmainen pääsy, ja sen laitteisiin pääsee ostamalla rannekkeen.
Moottoriurheilu.
Lievestuore on tunnettu myös moottoriurheilusta. Kylän pohjoispuolella sijaitsee suuri moottoriurheilulle kaavoitettu alue, jolla toimii esimerkiksi Ruuhimäki Circuit -kartingrata sekä Keski-Suomen Moottorikerhon ylläpitämät motocross- ja enduro-radat. Alue toimii myös Suomen MM-rallin Ruuhimäen erikoiskokeen maalialueena.