Mäntymäki

Mäntymäki () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta kaakkoon ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Mäntymäki rajautuu etelässä Vähäheikkiläntiehen, idässä Luolavuorentiehen, ja Sepänkatuun, pohjoisessa Kupittaankatuun ja lännessä Askaistentiehen. Naapurikaupunginosat ovat Kurjenmäki, Luolavuori, Vähäheikkilä, Martti ja III kaupunginosa.
Mäntymäen väkiluku on 1 514 (2007). Asukkaista 10,28 % on alle 15-vuotiaita ja 21,76 % on yli 65. Äidinkielenään suomea puhuu 90,33 % asukkaista, ruotsia 6,85 % ja muita kieliä 2,82 %. Alueella sijaitsee Puropellon koulu (yläluokat) sekä mormonien toimintakeskus MAP-kirkko. Sen sijaan Mäntymäen sairaalaksi kutsuttu Turun kaupunginsairaala ja Mäntymäen terveysasema sijaitsevat Luolavuorentien itäpuolella Kurjenmäen kaupunginosassa.
Nimi.
Mäntymäki on yksi Turun ensimmäisistä numeroimattomista kaupunginosista, joka perustettiin ruutukaava-alueen numeroitujen kaupunginosien ulkopuolelle 1930-luvulla. Ennen Mäntymäeksi nimeämistä aluetta kutsuttiin Kallelankaupungiksi suuren vinkkelitalon Villa Karlborgin eli Kallelan mukaan. Kaupunginvaltuusto hyväksyi 11.4.1929 kaupunginosan viralliseksi nimeksi Mäntymäki, koska se kuvasi paikallisia maasto-olosuhteita. Kaupunginosan nimeksi oli ehdotettu myös Kesäkaupunkia ja Karlborginkaupunkia. 
Historia.
Sotalaisten kylä.
Nykyinen Mäntymäki sijoittuu kokonaan vanhan Sotalaisten kylän maille, joka siirtyi jo 1500-luvulla Turun kaupungin omistukseen. Kylätontti sijaitsi Martissa suunnilleen nykyisen Martinkatu 17 paikalla. 1810-luvulla ahtaaksi käyneeltä tontilta siirrettiin Vanhatalon rakennukset nykyiselle paikalleen Kallelankadun päiväkodin tontille. Uusi päärakennus tontille valmistui 1893 ja se muutettiin vuonna 1920 lastentarhaksi. Päärakennus purettiin 1982 uudisrakennuksen tieltä. 1800-luvun lopulla Sotalaisten kylätontilta siirretty Vanhatalo tunnettiin nimellä Villa Carlborg. 
Sotalaisten ja Vähäheikkilän kylien raja kulki nykyisen Askaistentien kohdalla, jossa kaupunginosien raja nykyisinkin sijaitsee. 
Eteläisen takamaan kaupungistuminen.
Vuonna 1828 vahvistettu keskustan ruutukaava ulottui Kupittaankadulle eli Itäiselle Linjakadulle saakka. Kadun eteläpuolelle jäi niin kutsuttu Turun kaupungin eteläinen takamaa, joka Mäntymäen alueella oli vielä 1900-luvun alussa pääosin rakentamaton, toisin kuin viereinen Kaarinaan kuulunut Vähäheikkilän kylä, josta vuonna 1909 muodostettiin senaatin päätöksellä "taajaväkinen yhdyskunta".
Kupittaankadun ja Sikaojan laakson väliselle rakentamattomalle alueelle laati asemakaava-arkkitehti Eero Ilmari Sutinen Turun eteläisen takamaan vuokra-alueiden järjestelyehdotuksen, joka hyväksyttiin 5.5.1927 Turun kaupunginvaltuustossa. Jakosuunnitelma muutettiin asemakaavaksi 1934. 
Alueella on säilynyt Karlborgin huvilan lisäksi kaksi taloa jakosuunnitelmaa edeltäneeltä ajalta. Toinen taloista sijaitsee nykyisin osoitteessa Toivolankatu 2. Toinen taloista on osoitteessa Kupittaankatu 104a sijaitseva vaakamestari Johan Christian Trappin vuonna 1832 rakennettu maatalo. Kupittaankadun varrella sijainnut ja kadun linjasta selkeästi poikennut punamullattu ulkorakennus purettiin vuonna 2024. 
Arkkitehtuuri.
Puutaloalue.
Kupittaankadun ja Puronkadun välissä on yhtenäisenä säilynyt ja pääosin 1920- ja 30-lukujen taitteessa rakentunut puutaloalue, jonka kokonaisilme muistuttaa Otto-Iivari Meurmanin kaavoittamaa ja Martti Välikankaan suunnittelemista rakennuksista koostuvaa Helsingin Käpylää. Korttelit ovat puolisuljettuja ja puutarhamaisia ja niille on sallittu puolitoista- tai kaksikerroksisten puutalojen rakentaminen. Vuonna 2004 E. I. Sutisen suunnitteleman puutaloalueen arvokkaimmat rakennukset ja ominaispiirteet suojeltiin asemakaavalla.
Suurimman osan Mäntymäen puutaloista ovat suunnitelleet rakennusmestari August Karlsson ja rakennusmestari Johan Edvard Arola. Muita suunnittelijoita ovat muun muassa V. L. Kurth, Lars W. Eklund, Toivo Hjelt, J. Honkanen, J. W. Tuomi ja Aarne Mäkelä. Mäntymäelle kehittyi kaksi uutta variaatiota työväen puutaloista, jota ei näe muualla Turussa. Pitkiin suorakaiteen muotoisiin taloihin rakennettiin pihan puolelle leveä poikkipääty, joka mahdollisti neljän asunnon rakentamisen ullakolle. Pääkerrokseen suunniteltiin yleensä kuusi asuntoa. Talot sijoittuvat pääosin Kupittaankadun ja Mäntykadun varteen. Toinen variaatio oli L-malliset talot, joissa oli korkea kellarikerros ja niissä liiketiloja. Talot sijoittuvat kortteleiden kulmiin.
Alueen rakennuksista noin kolmasosa on rakennettu 1940- ja 50-luvuilla ja ne edustavat oman aikansa tyypillistä pientaloarkkitehtuuria. Betaniankadun päähän oli Sutisen suunnitelmassa varattu paikka julkiselle rakennukselle, johon valmistui vuonna 1965 Mirja Castrénin suunnittelema, alueen muusta arkkitehtuurista selvästi poikkeava modernistinen MAP-kirkko.
Kunnallissairaalantien kerrostalot.
Kunnallissairaalantien varteen rakennettiin 1940-luvun loppupuolella Totti Soran suunnittelemia kaksi- ja kolmekerroksisia harjakattoisia vuokrakerrostaloja, osittain hätäasuntotuotantona asuntopulan nopeaksi avuksi. Nykyajan vaatimuksista jälkeen jääneet ja remonteista huolimatta ankeiksi koetut TVT Asunnot Oy:n talot päätettiin toukokuussa 2017 vähitellen purkaa. Vuonna 2022 valmistuivat ensimmäiset uudet kerrostalot purettujen talojen paikalle.
Rintamamiestalot.
Toivolankadun ja Vähäheikkiläntien sekä Askaistentien ja Kyrönkadun välissä sijaitsee varsin tyypillinen rintamamiestaloalue, joka asemakaavoitettiin vuonna 1941. Tosin rakentaminen alkoi kunnolla vasta vuonna 1945.
Toivolankadun tähtitalot.
Vuosina 1949–1952 Toivolankadun varrelle rakennettiin yhdeksän miltei samanlaista viisikerroksista pistetaloa, jotka ovat pohjaltaan kolmisakaraisen tähden mallisia. Talot suunnitteli Turun kaupungin talonrakennusosastolla Annikki Harlas arkkitehti Viljo Laitsalmen valvonnassa. Ensimmäiset seitsemän taloa valmistuivat 1941–1951. Kaksi myöhempää taloa valmistuivat 1952 ja niistä viimeisen eli lähimpänä Askaistentietä sijaitsevan talon suunnitteli Veijo Kahra. 
Tähtitalot saivat innoituksensa Ruotsissa suosituista tähdenmallisista tornitaloista, joita on etenkin Tukholman Gröndalin kaupunginosassa. Muista tähtitaloista poiketen Toivolankadun tähtitaloissa eteläinen sakara on muita sakaroita selvästi leveämpi.
Käpytien kerrostalot.
Käpytien varteen Harakkakallion lounaisrinteeseen rakennettiin vuosina 1956–57 asunto-osakeyhtiö Harakkakallio, jossa on viisi seitsemänkerroksista Viljo Laitsalmen suunnittelemaa L-muotoista pistetaloa.
Puistot.
Mäntymäenaukio on sekä katu että puisto, joka perustettiin 1927 Toivolankadun ja Vuorityömiehenkadun väliin. Mäntymäenaukio on pitkä ja kapea ja sen sommittelussa on hyödynnetty valeperspektiiviä. Puistoa reunustavat yhtenäiset lehmusrivit.
Kunnallissairaalantien ja Purokadun välissä sijaitsee Sikaojanpuisto ("Svindikesparken"), joka on perustettu vanhan Sikaojan laakson paikalle. Pahasti saastunut ja Vartiovuoren eteläpuolisten kortteleiden asukkaiden viemärinä toiminut oja päätettiin vuonna 1930 putkittaa kokonaan. Ojan eteläpuolella sijaitsi vuodesta 1914 lähtien Kaupunkilähetyksen siirtolapuutarha, jota hoitivat järjestön nuoret tytöt ja pojat. Varsinaiseksi puistoksi alue rakennettiin 1950- ja 60-lukujen vaihteessa. Puisto halkaisee Mäntymäen kaupunginosan kahtia koillinen–lounas suunnassa.
Mäntymäen alueella on kaksi metsäistä kalliokukkulaa, Huvituksenpuisto ("Huvitusparken") ja Harakkakallio ("Skatberget"), joiden keskiosat ovat saaneet jäädä tiestön ja asutuksen keskelle rakentamattomina. Vaikeakulkuisen maaston takia niiden virkistyskäyttökin on vähäistä. Harakkakallion pohjoisrinteestä on louhittu kalliota katukiviksi, minkä jäljet ovat edelleen nähtävissä.
Kukkuloiden väliin jää Harakkapuisto ("Skatparken"), jossa on lasten leikkipuisto ja kahluuallas sekä urheilukenttä.