Al-Dukhan

Al-Dukhan (, suom. ’Savun suura’) on Koraanin 44. suura, ja siinä on 59 jaetta. Theodor Nöldeken jaottelussa suura kuuluu mekkalaiseen ryhmään. Jae 15 on kuitenkin osoitettu irralliseksi ja muuta tekstiä myöhemmäksi.
Mystiset kirjaimet.
Suuran ensimmäinen säe on niin sanottu ""muqatta'at" eli mystinen kirjainyhdistelmä, joka esiintyy yhteensä 29 suuran alussa. Tässä tapauksessa kirjaimet ovat "ḥā" ja "mīm" (), jotka löytyvät myös suurien 40, 41, 42, 43, 45 ja 46 alusta. Muita yhdistelmiä ovat esimerkiksi "’alif", "lām" ja "rā’" sekä "’alif", "lām" ja "mīm". 
900-luvulla Tabari esitteli useita teorioita kirjainten "ḥā’" ja "mīm" tulkinnasta. Hän luettelee seuraavia annettuja selityksiä: kirjaimet eivät liity tosiinsa, vaan viittaavat Jumalan kahteen nimeen; kyseessä on Jumalan esittämä kirous ja yksi hänen nimistään; kyseessä on yksi Koraanin nimistä; ne ovat aakkosten kirjaimia; se on suuran nimi. Tabari itse ratkaisee kirjainten arvoituksen siten, että mystiset kirjaimet ovat toisistaan irrallisia ja tarkoittavat useita eri asioita, niiden joukossa Jumalan kaikki nimet ja hänen ominaisuutensa. Jaakko Hämeen-Anttila puolestaan katsoo, että kirjainten tarkoituksena on vain luoda otollista tunnelmaa Koraanin sanoman vastaanottamiselle. 
Christoph Luxenberg on hakenut ratkaisua syyrialais-antiokialaisen kirkon perinteestä. Liturgiseen rukouskirjaan merkittiin lyhenteillä jumalanpalvelustekstien esittämistapa. Lyhenteet viittasivat muun muassa siihen, millä sävelmällä aloituspsalmi kuului laulaa, mikä psalmi oli kyseessä tai oliko mukana vuorolaulua. Psalmit mainitaan Koraanissa yhdeksän kertaa, joten psalttari oli Koraanin tekstien kirjoittajille tuttu teos. Esimerkiksi suurat 57, 59, 61, 62 ja 64 alkavat lauseella: "”Kaikki mikä on taivaassa ja maassa, ylistää Jumalaa.”" Lause on peräisin psalmista 69:35 "”Taivas ja maa ylistäkööt häntä.”" Kirjaimet voisivat siten olla viittauksia tiettyyn aloituspsalmiin, ja suura itse olisi varhaiskristillinen hartausteksti.
Paratiisin neitsyet (jae 54).
Savun suurassa puhutaan myös Paratiisin neitsyistä eli huureista. Jae 54 kuuluu Hämeen-Anttilan suomentamana seuraavasti:
Suomennosta voi verrata joihinkin Koraanin käännöksiin. 
Avioituminen vai lepääminen (R.I.P.)?
Christoph Luxenberg toteaa, että jakeessa ei esiinny naista tarkoittavaa sanaa. Hän katsoo lisäksi, että avioitumista koskeva verbi on käännösvirhe, joka on syntynyt, kun Koraanin tekstiä on myöhemmin täydennetty lisäämällä siihen diakriittiset merkit, jotka täsmentävät kirjainten merkityksen. Preposition "bi" tulkinnassa Luxenberg siirtyy syyrianarameaan, sillä hän katsoo, että Koraanin kieli ei ole puhdasta arabiaa, kuten kirja itse väittää, vaan syyrianaramean ja arabian sekakieltä. 
Luxenbergin mukaan tekstissä ei lue "annamme avioitua" vaan sana "rawwaḥa" pitää kääntää "annamme levätä". Stefan Wild on arvostellut Luxenbergin käännöstä virheelliseksi, mutta Hans Jansen väittää, että sana esiintyy muinaisarabialaisissa hautakirjoituksissa nimenomaan lepäämisen merkityksessä "(requiescat in pace)." Jansen arvelee, että Koraanin toimittaja on muuttanut tarkoituksellisesti sanan merkityksen lisäämällä kaksi pistettä. Näin saadaan luotua ero siihen, mitä sanotaan Matteuksen evankeliumissa: "Ei ylösnousemuksessa oteta vaimoa eikä mennä vaimoksi. Ylösnousseet ovat kuin enkelit taivaassa" (Matt. 22: 30). Jansen vetoaa siihen, että uskonnoilla on pyrkimys erottautua edeltäjistään, mikä tulee ilmi myös joissakin haditheissa, joissa Muhammed neuvoo toimimaan päinvastoin kuin pakanat, kristityt tai juutalaiset. 
Silmien väri vai viinirypäleet?
Tabarin tulkinnan mukaan jakeessa puhutaan naisista, joilla on suuret, rakastettavat silmät. Sana "hūr" ei tarkoita neitsyttä vaan on sanan "hawrā"' monikkomuoto ja tarkoittaa puhtaan valkoista. Tabarin mukaan sana tarkoittaa, että naiset ovat puhtaan valkoisia. Tabari torjuu siten tulkinnan, että sana "hūr (valkoinen)" tarkoittaisi, että neitsyet olisivat "valkosilmäisiä". Sen sijaan sana "in" merkitsee, että naisten silmät ovat suuria. 
Luxenberg on samaa mieltä Tabarin kanssa siitä, että "hūr" ei viittaa neitsyen silmien väriin, sillä valkoisista silmistä ei ole missään tapana puhua kauniina. Koska tulkitsijat ovat olettaneet jakeen puhuvan miespuolisten henkilöiden avioitumisesta, he ovat tulkinneet "valkoisen" ("hūr)" olevan metonyymi Paratiisin neitsyelle. Luxenberg löytää sanalle "hūr" myös merkityksen, joka tarkoittaa valkoisia viinirypäleitä. Niinpä hän päätyy lopulta seuraavaan käännökseen: 
Kyse ei siten olisi neitsyistä, vaan Paratiisin viinirypäleistä, ja hedelmistä puhutaankin heti suuran seuraavassa jakeessa: "siellä heidän tarvitsee vain pyytää, niin he saavat kaikkia hedelmiä". 
Keskustelu oikeasta käännöksestä osoittaa, millaisia kielitieteellisiä vaikeuksia Koraanin "scripta defecta" tuottaa sen tulkinnalle. Kyse ei ole vaikeudesta kääntää toiselle kielelle runomuotoista tekstiä, kuten on väitetty, vaan ongelmat ovat alkutekstin merkityksen tulkitsemisessa. Kirkkohistorian professori Jouko Martikainen on esitellyt Luxenbergin tulkintaa Paratiisin neitsyistä Perusta-lehden artikkelissa vuonna 2016.