tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mauno Karttunen

Mauno Olavi Karttunen (28. kesäkuuta 1904 Siikajoki – 25. kesäkuuta 1992 Espoo) oli suomalainen kouluneuvos, joka tuli tunnetuksi suomalaisen kansanopistolaitoksen kehittäjänä. Vuonna 1976 Helsingin yliopiston teologinen tiedekunta antoi hänelle teologian tohtorin arvon.
Karttunen kirjoitti ylioppilaaksi Viipurin suomalaisesta lyseosta vuonna 1923 ja suoritti filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1927. Jo 26 vuoden iässä Karttusesta tuli Etelä-Pohjanmaan Opiston johtaja Ilmajoelle. Sieltä hän siirtyi vuonna 1936 Tuusulan kansanopiston johtajaksi ja pian vuonna 1937 perustetun Luther-opiston johtajaksi Järvenpäähän. Sotien jälkeen Karttunen palasi Etelä-Pohjanmaalle kansakoulujen koulutarkastajaksi. 
Vuonna 1955 Mauno Karttunen nimitettiin kouluhallituksen kouluneuvokseksi, vastuualueenaan kansanopistot. Hän jäi eläkkeelle vuonna 1968 kouluhallituksen kansanopetusosaston päällikkön tehtävästä. Virkansa ohella hän toimi valtion kansanopistokomitean ja kansansivistyslautakunnan puheenjohtajana. Vuodesta 1960 hän toimi viitisentoista vuotta "Kansanopisto"-lehden päätoimittajana.
Etelä-Pohjanmaalla asuessaan Mauno Karttunen kiinnostui maakunnan kulttuurista ja historiasta ja kirjoitti Alavuden, Isonkyrön, Vähänkyrön ja Ylistaron kotiseutukirjat. Hän oli myös valtion elokuvalautakunnan jäsen ja valtion kirjastolautakunnan puheenjohtaja. Eläkevuosinaan Karttunen kirjoitti kansanopistolaitoksen historiikin "Suomen kansanopistot 1889–1979".
Mauno Karttusen lapsia ovat tekstiilitaiteilija Riitta-Liisa Haavisto, taiteilija Hanno Karttunen ja musiikkitoimittaja Antero Karttunen.
Asifluorfeeni

Asifluorfeeni (C14H7NClO5F3) on aromaattinen orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään maataloudessa rikkaruohomyrkkynä, mutta sen käyttö Euroopan unionin alueella on kiellettyä.
Ominaisuudet.
Huoneenlämpötilassa asifluorfeeni on väritöntä tai kellertävää kiteistä ainetta. Yhdiste liukenee vain hyvin vähän veteen ja kohtalaisesti eräisiin orgaanisiin liuottimiin kuten etanoliin, asetoniin, dikloorimetaaniin ja ksyleeniin. Asifluorfeenin herbisidiset ominaisuudet perustuvat siihen, että se on protoporfyrinogeenioksidaasientsyymin inhibiittori ja siten estää kasveja syntetisoimasta klorofylliä ja täten fotosynteesi estyy. Tämän seurauksena kasvi kuihtuu. Yhdiste ei ole akuutisti kovin myrkyllistä ja on lähinnä ärsyttävää. Se on kuitenkin todennäköisesti syöpää aiheuttava eli karsinogeeninen yhdiste.
Valmistus ja käyttö.
Asifluorfeenia valmistetaan 2-kloori-4-trifluorimetyylifenolin ja 2-nitro-5-klooribentsoehapon välisellä reaktiolla. Yhdistettä käytetään rikkaruohomyrkkynä muun muassa maapähkinä-, soija- ja riisiviljelmillä. Yhdiste on hyväksytty käytettäväksi, muun muassa Yhdysvalloissa, mutta ei esimerkiksi Kanadassa. Euroopan unionin alueella asifluorfeenin käyttö kiellettiin vuonna 2002.
Tornionlaakson neuvosto

Tornionlaakson neuvosto on vuonna 1987 perustettu Tornionlaakson kuntien yhteenliittymä Suomessa ja Ruotsissa. Suomessa Tornionlaakson kuntain toimikunta on perustettu 1923 ja Ruotsissa Tornedalskommunernas förbund vuonna 1941. 1900-luvun yhteistyö koski rajakauppaa, lohenkalastusta, uittoa, losseja ja siltoja. Nykyinen yhteistyö painottuu vuorovaikutuksen edistämiseen ja edunvalvontaan. 
Alueen kunnat.
Tornionlaakson neuvostoon kuuluvat kunnat:
Suomessa:
Ruotsissa:
Norjassa:
Salibandyliigan kausi 2018–2019

Salibandyliigan kausi 2018–2019 on järjestyksessään 33. Salibandyliigan kausi. Hallitsevana mestarina kauteen lähtee tamperelainen Classic. Edellisen kauden Divarin voittaja FBT Karhut nousi pelaamaan pääsarjaan. Raumalainen SalBa putosi edellisen kauden päätteeksi Divariin.
Sarjajärjestelmä.
Runkosarjassa joukkueet pelaavat kaksinkertaisen sarjan siten, että jokainen joukkue pelaa muita joukkueita vastaan koti- ja vierasottelun. Yhteensä otteluita on 182, ja jokaisella joukkueella on 26 ottelua. Runkosarjan jälkeen kahdeksan parasta joukkuetta pääsevät pudotuspeleihin. Puolivälieräparit määritetään siten, että runkosarjan voittaja saa valita itselleen vastustajan runkosarjassa sijoille 5.–8. sijoittuneista joukkueista. Tämän jälkeen runkosarjan toinen saa valita näistä samoista joukkueista itselleen vastustajan ja tämän jälkeen runkosarjan kolmas. Välierissä otteluparit muodostetaan siten, että runkosarjassa parhaiten sijoittunut kohtaa huonoiten sijoittuneen. Pudotuspeleissä kotietu on aina runkosarjassa parhaiten sijoittuneella joukkueella. Pudotuspelit pelataan paras seitsemästä –järjestelmällä. Runkosarjan viimeinen putoaa seuraavaksi kaudeksi Divariin. Runkosarjassa sijoille 12. ja 13. pelaavat playout-sarjan, jonka häviäjä karsii liigapaikasta Divarin loppuottelun häviäjää vastaan.
Ottelut.
Tulokset joukkuettain.
V = voitto, Vja = jatkoaikavoitto, Hja = jatkoaikatappio, H = tappio
Pudotuspelit.
Puolivälierät valittiin Salibandyliigan lehdistötilaisuudessa 4. maaliskuuta. Pudotuspelit pelataan pronssiottelua lukuun ottamatta "paras seitsemästä" -ottelusarjoina.
Puolivälierät.
Puolivälierät pelattiin paras seitsemästä. Ensimmäinen ottelu pelattiin 7.3. ja kaikki välieräjoukkueet olivat selvillä 19.3.
Välierät.
Välierät alkoivat 27.3 ja ne pelattiin paras seitsemästä systeemillä. Finaalijoukkueet olivat selvillä 7.4.
Pronssiottelu.
Pronssiottelu pelattiin 14.4. Siinä olivat vastakkain SPV ja Oilers.
Finaalit.
Finaalit alkoivat 13.4 ja mestarijoukkue oli selvillä 22.4. Finaalit pelattiin paras seitsemästä systeemillä. Finaaleissa kohtasivat hallitseva mestari Classic ja TPS. Classic onnistui jälleen voittamaan Suomen mestaruuden voittamalla TPS:n otteluvoitoin 4-1.
Anna laulu lahjaksi

Anna laulu lahjaksi on Sony Music Finlandin ja Yleisradion yhteistyö, jonka tarkoituksena on uudistaa suomalaista joululauluperinnettä ja tarjota henkilökohtaisia sekä koskettavia elämyksiä. Paikan päällä koettavan sekä televisioitavan konserttielämyksen lisäksi kappaleet on julkaistu myös levynä sekä musiikkipalveluissa.
Formaatti on luotu joulukuussa 2017, jolloin Radio Suomi keräsi kuuntelijoiltaan tarinoita, joita he haluavat kertoa lähimmäisilleen. Joukko suomalaisia muusikkoja muutti kuuntelijoiden koskettavimmat ja kiinnostavimmat tarinat uusiksi joululauluiksi. Hector, Janna, Mikko Kuustonen, Leo, Arja Koriseva, Aleksanteri Hakaniemi, Nomi, Redrama, Jonsu, Samae Koskinen, Pihlaja ja Ollie esittivät uudet joululaulut konsertissa Helsingin Kulttuuritalolla järjestetyssä konsertissa 15. joulukuuta 2018. Konsertissa kuullut laulut on omistettu lahjana jollekin ja kappaleiden tarinoilla on syvä merkitys kertojalleen ja vastaanottajalle.
Orkesteri: Riku Karvonen – kitara, Jussi Turunen – kitara, Mikko Kaakkuriniemi – rummut, Joonas Kaikko – perkussiot, Jesse Mäläskä – basso, Jukka Eskola – trumpetti, Jusu Berghäll – saksofoni ja koskettimet, Jennie Storbacka – taustalaulu, Jepa Lambert – taustalaulu.
Anna Laulu Lahjaksi – Radio Suomen joulukonsertti taltioitiin ja Yle TV1 esitti sen joulupäivänä 2018. Ohjelmassa TV1 sekä Radio Suomi seuraavat kappaleiden syntyä ja katsoja pääsee näkemään kuinka artisti, hänen kappaleensa ja alkuperäinen tarinankertoja kohtaavat.
Anna Laulu Lahjaksi sai jatkoa vuonna 2019 kun artisteina kuultiin ja nähtiin Paula Koivuniemi, Arja Saijonmaa, Antti Ketonen, Kyösti Mäkimattila, Aste, Irina ja Mira Luoti. Irina esiintyi kahdessa kappaleessa, "Juuret&amp;siivet" (Aste feat. Irina) ja "Aattoaamu".
Kaularangan ahtauma

Kaularangan ahtaumalla () tarkoitetaan tilaa, jossa selkänikamien renkaiden muodostama selkäydinkanava ahtautuu kaularangan alueelta ja puristaa selkäydintä. Tavallisesti ongelma on seurausta selkärangan rappeutumismuutoksista.
Syyt.
Kaularangan kulumat tarkoittavat muutoksia nikamissa (spondyloosi), nivelissä ja välilevyissä. Sen perimmäistä aiheuttajaa ei tiedetä. Nikamiin voi muodostua epätasaisuutta, jolloin nikamien välissä oleva välilevy madaltuu ja nikamien välinen liike vähenee. Tällöin myös käsiin kulkevat hermoaukot voivat ahtautua, jolloin vaivan nimenä on kaularankaoireyhtymä.&lt;br&gt;
Kyseessä on iän myötä lisääntyvä vaiva. Yli 65-vuotiasta melko monilla voidaan röntgenkuvassa todeta alkavaa kaularangan rappeumaa. Suurimmalla osalla kulumamuutokset ovat kuitenkin oireettomia.
Oireet.
Tavallisia kaularangan ahtauman oireita ovat käsiin tai jalkoihin säteilevä kipu, pistely, kuumotus, puutuminen ja tunnottomuus. Oireisiin voi liittyä myös raajan toimintahäiriöitä ja lihasheikkoutta. Muita oireita ovat käden tai käsien näppäryyden heikkeneminen, mahdollisesti lievä alaraajojen heikkous, kömpelyys ja lihasten nykiminen. Selkäydinkanavan ahtautumisesta voi pahimmillaan seurata selkäydinvaurio ja halvausoireita.&lt;br&gt;
Kaularangan ahtauman oireet kehittyvät tyypillisesti hitaasti ja voivat pahentua vuosien saatossa. Oireiden vaikeuden vaihtelu on tavallista. Se ei korjaannu itsestään, mutta oireiden kulku on yksilöllistä ja oireet voivat ajan mukana lieventyäkin. 
Tutkimukset.
Kuvantamisen avulla saadaan tarvittaessa tietoa selkärangan rakenteista ja ahtauman tilanteesta. Selän magneettikuvaus on nykyisin yleisin kuvantamismenetelmä. 
Lääkäri tutkii myös heijasteet sekä jaloista, että käsistä. Kaularangan oireiden tapauksessa ne ovat tavallisesti vilkastuneet.
Leikkaus.
Jos potilaalla esiintyy tuntopuutoksia tai lihasheikkoutta ja voimakasta kipua, eikä oireet lievene seurannassa, tarvitaan leikkaushoitoa. Hoitoon on tärkeää päästä ajoissa, ettei pysyviä hermo- tai selkäydinvauriota pääse syntymään. 
Leikkaus tehdään nukutuksessa ja selkäytimen pinne puretaan mikroskooppiavusteisesti. Se suoritetaan lähes aina etukautta kaulan puolelta muutaman senttimetrin haavasta, joka tulee kaulalle ihopoimujen myötäisesti. Välilevy poistetaan, pinne vapautetaan ja nikamaväliin asetetaan luudutustarkoituksessa pieni implantti. Kahdenkaan nikamavälin jäykistäminen luudutuksella esim. CV-CVII-tasolla ei vielä aiheuta oleellista haittaa kaularangan liikkuvuudelle. &lt;br&gt;
Sängystä saa voinnin salliessa nousta jo leikkauspäivänä. Kotiutus sairaalasta tapahtuu yleensä muutaman päivän jälkeen. 
Puristuksissa olleissa hermoissa voi tapahtua toipumista vielä ainakin seuraavan puolen vuoden ajan.
Ehkäisy.
Selkäydinkanavan ahtauman ehkäisemiseksi ei tunneta keinoja. Lievissä tapauksissa oireiden hoitamiseksi voidaan käyttää apuna fysioterapiaa ja manuaaliterapiaa, kuten hierontaa, hermopaineen lievittämiseksi. Myös ergonomian parantaminen työpisteellä, säännölliset tauot ja kevyt liikunta voivat auttaa ehkäisemään oireilua.
IT Invalidityö

IT Invalidityö (myös IT-lehti tai IT) on Invalidiliiton jäsenlehti ja merkittävin vammaisalan aikakauslehti Suomessa. Ensimmäinen lehti ilmestyi nimellä "Suomen Invaliidi" ja se oli Invalidiliittoa edeltäneen vuonna 1938 perustetun Suomen Siviili- ja Asevelvollisuusinvaliidien liitto ry:n julkaisema. Lehden ensimmäinen päätoimittaja 1938–1961 oli liiton toiminnanjohtaja, sosiaalineuvos Eino K. Kalervo.
Suurijärvi

Suurijärvi on yleensä paikan tai järven nimi. Sillä voidaan viitata esimerkiksi:
Vesistö.
myös
Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018

Viestijuoksun Suomen-mestaruuskilpailut 2018 järjestettiin 8.–9. syyskuuta Mikkelissä. Kilpailujen järjestävänä seurana oli Mikkelin Kilpa-Veikot. Viestijuoksun SM-kilpailut kisattiin Mikkelissä viidettä kertaa.
Yleisen sarjan mitalistit.
Miehet.
Lähde
Naiset.
Lähde
Astakidonísia

Astakidonísia () on pieni Kreikan Egeanmeren saariin ja tarkemmin Dodekanesiaan kuuluva saariryhmä, joka sijaitsee Egeanmeressä Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saariryhmän saaret ovat asumattomia. Hallinnollisesti saaret kuuluvat Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Saaret muodostavat yhdessä lukuisten muiden pienten ja asumattomien eteläisen Egeanmeren kalliosaarten kanssa yhteisen Natura 2000 -alueen.
Saaret.
Saariryhmän saaret ovat:
Astakidópoulo

Astakidópoulo (, ) eli Atsakidópoulo (, ) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Astakidonísian saariin ja sijaitsee Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on 0,136 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Astakidópoulo kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Astakidópoulo on toiseksi suurin Astakidonísian saarista ja sijaitsee ryhmän suurimman saaret Astakídan eteläpuolella.
Siál

Siál () eli Sýla (Σύλα) eli Almyró (Αλμυρό) eli Foká (Φωκά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja tarkemmin Astakidonísian saariin ja sijaitsee Kárpathoksen luoteispuolella ja Kásoksen pohjoispuolella. Saaren pinta-ala on noin 0,025 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Siál kuuluu Kárpathoksen kuntaan, Kárpathos-Kásoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen. Siál on kolmanneksi suurin Astakidonísian saarista ja sijaitsee ryhmän suurimman saaret Astakídan koillispuolella.
Éxo Loúros

Éxo Loúros () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa laguunin lounaislaidalla. Saaren pinta-ala on noin 3,08 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Éxo Loúros kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
Kalonísi

Kalonísi () eli Peloúzo (Πελούζο) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Laganáksenlahdessa Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikon edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,18 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Kalonísi on osa Zákynthoksen merikansallispuistoa sekä Natura-aluetta, johon kuuluu myös osa Laganáksenlahden rannasta sekä Marathonísin saari. Kalonísi on valekarettikilpikonnien ("Caretta caretta") pesimäaluetta.
Marathonísi (Zákynthos)

Marathonísi (, myös Μαραθωνήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Laganáksenlahdessa Joonianmeressä Zákynthoksen saaren etelärannikolla. Saaren pinta-ala on 0,248 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Zákynthoksen kuntaan, Zákynthoksen alueyksikköön ja Jooniansaarten alueeseen.
Marathonísi on osa Zákynthoksen merikansallispuistoa sekä Natura-aluetta, johon kuuluu myös osa Laganáksenlahden rannasta sekä Kalonísin saari. Marathonísi on valekarettikilpikonnien ("Caretta caretta") pesimäaluetta. Saari on myös muodoltaan hieman kilpikonnaa muistuttava ainakin Zákynthoksen suunnasta katsottuna. Saaren nimi viittaa fenkoliin ("márathos").
Poréti

Poréti () eli Lagoúvardos (Λαγούβαρδος) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Antikytheran saarten välissä noin 7,2 kilometriä Antikytherasta luoteeseen. Sen pinta-ala on 0,06 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti saari kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Poréti muodostaa yhdessä Antikytheran sekä Porín (Prasonísi) ja eräiden muiden pienten saarten kanssa Natura 2000 -alueen. Sen harvinaisiin kasvilajeihin kuuluvat muun muassa endeemiset "Allium gomphrenoides", "Asperula taygetea", "Campanula saxatilis" subsp. "cytherea" ja "Inula candida" subsp. "candida". Saaren korkein kohta on 42 metriä merenpinnasta laskettuna.
Porí (Kythera)

Porí () eli Prasonísi (Πρασονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Jooniansaarten saariryhmään ja sijaitsee Kytheran ja Antikytheran saarten välissä noin 7,5 kilometriä Antikytherasta pohjoisluoteeseen. Saaren pinta-ala on 0,344 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Porí kuuluu Kytheran kuntaan, Saarten alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Porí muodostaa yhdessä Antikytheran sekä Porétin (Lagoúvardos) ja eräiden muiden pienten saarten kanssa Natura-alueen. Sen harvinaisiin kasvilajeihin kuuluvat muun muassa endeemiset "Allium gomphrenoides", "Asperula taygetea", "Campanula saxatilis" subsp. "cytherea" ja "Inula candida" subsp. "candida". Saaren korkein kohta on 129 metriä merenpinnasta laskettuna.
Prasonísi

Prasonísi (, myös "Prassonísi", Πρασσονήσι, ; ”Vihreä saari” tai ”Purjosaari”) tai Prasonísia (monikko, Πρασονήσια) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Prokopánistos

Prokopánistos () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa. Saaren pinta-ala on noin 0,65 neliökilometriä ja asukasluku 5 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
Prokopánistos on pitkä ja kapea, ja kulkee itä-länsisuunnassa Mesolóngin laguunin lounaislaidalla. Saaren suurin korkeus on 10 metriä. Prokopánistoksen länsipuolella sijaitsee Éxo Loúroksen saari ja koillispuolella Schoiniás.
Schoiniás

Schoiniás () on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin laguunin toisistaan erottavassa saariketjussa. Saaren pinta-ala on noin 0,125 neliökilometriä ja sen asukasluku on 2 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
Schoiniáksen lounaispuolella sijaitsee Prokopánistoksen saari ja itäpuolella saaret Kómma (Kóma) ja Ágios Sóstis.
Tourlída

Tourlída (, ) on pieni Kreikan saari, joka sijaitsee Patraksenlahden ja Mesolóngin–Aitolikón laguunit toisistaan erottavassa saariketjussa. Saarella sijaitsee samanniminen kylä. Saaren pinta-ala on noin 1,54 neliökilometriä ja asukasluku 15 (vuonna 2011). Hallinnollisesti saari kuuluu Mesolóngin kuntaan, Aitolia-Akarnanian alueyksikköön ja Länsi-Kreikan alueeseen.
Tourlída sijaitsee noin viisi kilometriä etelään Mesolóngin kaupungista. Saaren itäpuolella sijaitsee Kleísovan laguuni ja länsipuolella suurempi Mesolóngin laguuni. Aiemmin saari toimi suojasatamana laivoille, jotka lähestyivät Mesolóngin kaupunkia, sillä laguunien vesi on hyvin matalaa. Vuodesta 1885 lähtien saari on ollut yhdistetty pengertiellä mantereeseen ja Mesolóngin kaupunkiin. Tourlídan nimi viittaa alueen kuoveihin ("tourlídes").
Aarre Pekkarinen

Aarre-Veikko Pekkarinen (22. helmikuuta 1946 Hämeenlinna – 9. tammikuuta 2022 Lahti) oli suomalainen näyttelijä. Pekkarinen teki suuren osan näyttämöurastaan Lahden kaupunginteatterissa.
Ura.
Aarre Pekkarinen syntyi muurari Eino Vilho ja Tyyne Dagmar Pekkarisen perheeseen. Hän päätyi näyttelijän uralle Hämeenlinnan teatterikerhon kautta ja suoritti vuosina 1969–1973 Tampereen yliopiston näyttelijäkurssin. Ammattiuransa hän aloitti Kotkan kaupunginteatterista 1973. Myöhemmin hän näytteli muun muassa Kuopion ja Seinäjoen kaupunginteattereissa sekä useaan otteeseen Lahden kaupunginteatterissa, josta hän jäi pois vuonna 2009.
Pekkarisella oli roolitehtäviä suomalaisen ja kansainvälisen näytelmäkirjallisuuden klassikoissa, kuten "Kuinka äkäpussi kesytetään", "Macbeth", "Niskavuoren naiset" ja "Tulitikkuja lainaamassa". Uransa myöhäisvaiheessa hän näytteli muun muassa suositussa "The Beatles Storyssa", jossa hänen roolinsa oli Ed Sullivan.
Lahden Teatterikerho ry antoi Pekkariselle Iivari-veistoksen vuonna 2002 hänen roolitulkinnastaan Haroldina Lyle Kesslerin modernissa klassikkoteoksessa "Orvot".
Pitkän teatteriuransa lisäksi Pekkarinen näytteli lukuisissa televisiotuotannoissa ja muutamissa valkokangaselokuvissa. Eila Arjoman ohjaamassa ja Yleisradion tuottamassa epookkidraamassa "Mustat ja punaiset vuodet" hän näytteli Korpelan Paulia.
Pekkarinen kuoli vuonna 2022 ja hänet on haudattu Hämeenlinnassa Ahveniston hautausmaalle.
Saha-aalto

Saha-aalloksi tai ramppiaalloksi kutsutaan sahanterän muotoista aaltoa. Toisin kuin kanttiaalto, joka sisältää vain parittomat yläsävelet, saha-aalto sisältää kaikki yläsävelet.
Fourier’n sarjana saha-aalto voidaan esittää muodossa
 formula_1, 
missä "A" on aallon amplitudi ja "f" sen taajuus.
21 oppituntia maailman tilasta

21 oppituntia maailman tilasta on israelilaisen historioitsijan Yuval Noah Hararin kirja, joka julkaistiin vuonna 2018. Esseistä koostettu kirja käsittelee nykyajan tärkeitä yhteiskunnallisia kysymyksiä.
Sisältö.
Kirjassa Harari antaa viitekehyksen, jonka avulla voi hahmottaa ja suhteuttaa nykyajan tärkeimpiä yhteiskunnallisia kysymyksiä, haasteita ja pelkoja kuten terrorismia, ilmastonmuutosta, tekoälyn nousua, yksityisyyteen kajoamisia ja kansainvälisen yhteistyön hiipumista. Kirjan 21 lukua käsittelevät kukin omaa aihettaan, kuten työelämää, sotaa, nationalismia, uskontoa, maahanmuuttoa ja koulutusta. Harari pyrkii määrittelemään kunkin aiheen terminologian keskustelua varten ja tarjoamaan niihin historiallisen ja filosofisen näkökulman. Kirja käsittelee myös yksilötason asioita kuten sinnikkyyttä, nöyryyttä ja meditaatiota. 
Harari esittää meditaatiota nykyajan ongelmien ratkaisuksi, sillä hänen mukaansa itsetuntemus on välttämätön taito 2000-luvun maailmassa. Hararin kahden aiemman kirjan tapaan myös "21 oppituntia" pohtii ihmiselämän merkityksen ja sisällön löytämistä tulevaisuudessa, jolloin ihmisten ei enää ole pakko tehdä työtä selvitäkseen.
Vastaanotto.
"The Guardianin" Helen Lewisin mukaan "21 oppituntia maailman tilasta" on esseemäisestä rakenteestaan johtuen hajanainen ja kärsii kirjailijan pyrkimyksestä olla kaikkien asioiden tuntija. Monet kirjan huomiot ovat Lewisin mukaan kierrätettyjä. Kirjan useiden yleistävien toteamusten joukossa on kuitenkin mieltä laajentavia huomioita, ja kirjan rakenne antaa Hararille mahdollisuuden yhdistellä odottamattomia ajatuksia ja häikäiseviä havaintoja tavalla, joka on tehnyt hänestä menestyskirjailijan.
"The New York Timesissa" kirjoittaneen Bill Gatesin mukaan "21 oppituntia" on kiehtova teos, vaikka joistakin sen väitteistä ja aiheiden käsittelyn syvyydestä voikin olla eri mieltä.
Silvia Hosseini kirjoitti "Suomen Kuvalehdessä" teoksen olevan viihdyttävä ja parhaimmillaan terävä, mutta liian yksinkertaistava. Hosseinin mukaan Hararin ymmärrys on monista asioista pinnallista. Meditoinnin aseman maailman ongelmien ratkaisemisessa Hosseini kyseenalaistaa.
Esa Koukkari

Esa Johannes Koukkari (s. 22. syyskuuta 1938 Vieremä) on suomalainen rakennusmestari ja kirjailija. 
Koukkari suoritti Kansanvalistusseuran kirjeopiston kautta keskikoulun ja lukio-opintoja. Hän valmistui rakennusmestariksi 1963 Oulun teknillisestä koulusta. Hän oli opiskeluaikanaan rakennusten korjaustöiden työnjohtajana valtion rautateillä. Valmistuttuaan Koukkari oli työssä Hyvinkään kaupungin suunnitteluosastolla vuoteen 1970 saakka ja sen jälkeen hän oli Valmisbetoni Serimaa &amp; kumppanien (myöhemmin Partek) palveluksessa. Esa Koukkari oli viimeksi työssä piirisihteerinä Rakennusteknisten ammattiliitossa vuodesta 1976 aina eläkkeelle jäämiseensä saakka 1998. Hän on ollut mukana Ylä-Savon kirjailijayhdistys Panu ry:n toiminnassa.
Esa Koukkari on kirjoittanut tietokirjoja, sukututkimuksia ja kaksiosaisen romaanin Koukkarin suvun vaiheista.
We Were Dead Before the Ship Even Sank

We Were Dead Before the Ship Even Sank on yhdysvaltalaisen alternative rock -yhtye Modest Mousen viides studioalbumi, jonka julkaisi Epic Records 20. maaliskuuta 2007. Albumilta julkaistiin viisi singleä, tunnetuimpana Missed the Boat. Albumin kappaleita yhdistää eräänlainen merenkulku-teema, sen oli alun perin tarkoitus olla konseptialbumi merimiehistöstä, jotka kuolevat joka kappaleessa.
Albumi on myös yhtyeen ainoa, jossa on kitaristina The Smiths -yhtyeen jäsen Johnny Marr. The Shinsin laulaja James Mercer toimii taustalaulajana kappaleilla "We've Got Everything" ja "Missed the Boat".
Kotikantele

Kotikantele -nimeä käytetään kanteleesta, jonka Paul Salminen (1887–1949) kehitti. Nimen alkuperästä ei ole muuta tietoa kuin että Paul Salminen käytti kanteleistaan nimityksiä koti- ja konserttikantele. Nimet eivät sinällään kerro paikasta tai tilaisuudesta, missä niillä soitetaan. Alun perin on ollut ajatus, että kotikanteleella voidaan soittotaitoa kehittää tiettyyn pisteeseen saakka ja taidon karttuessa sitten siirrytään konserttikanteleen soittoon. Tämä pätee myös nykyään ja ajatusmalli on edelleen käytössä. Nimet kuvaavat niiden pohjimmaista käyttötarkoitusta mutta konserttitilaisuuksia järjestetään myös kotikanteleilla.
Ero koti- ja konserttikanteleen välillä on siinä, että kotikanteleesta puuttuu sävelvaihtokoneisto, joka puolestaan on konserttikanteleessa. Kotikanteleessa on kolme kielikohtaista sävelvaihtajaa, mikä lisää jonkin verran sen soittamisen mahdollisuuksia. Kotikanteleeseen on mahdollisuus lisätä sävelvaihtajia tämänkin jälkeen, mutta koskaan sillä ei päästä konserttikanteleen tasolle. Koti- ja konserttikanteleen muoto ja koko ovat kutakuinkin samat.
Lähteet.
1. Annikki Smolander-Hauvonen: "Paul Salminen - suomalaisen konserttikanteleen ja soittotekniikan kehittäjä", Sibelius-Akatemia, 1998, Studia Musica 9, 
* Annikki Smolander-Hauvonen, (teoksessa "Paul Salminen - suomalaisen konserttikanteleen ja soittotekniikan kehittäjä", Studia Musica 9, s. 51 - 52
Richard Ahlqvist

Jarl Richard Cecil Ahlqvist (16. syyskuuta 1938 Helsinki – 23. elokuuta 2013 Höganäs, Ruotsi) oli suomenruotsalainen arkkitehti, taidemaalari ja piirtäjä.
Ahlqvist valmistui arkkitehdiksi Teknillisestä korkeakoulusta 1968 ja työskenteli sitten alue- ja maisemasuunnittelun piirissä ja julkaisi artikkeleita maisemanhoidosta. Hän laati muun muassa Suomenlinnan maisemasuunnitelman. Ahlqvist oli vapaa taiteilija vuodesta 1979 lähtien ja hän piti taidenäyttelyitä sekä Suomessa että Ruotsissa. Näyttelyissä oli esillä Ahlqvistin luonto- ja maisema-aiheisia maalauksia ja piirroksia. Vuonna 1981 hän piti Suomen arkkitehtuurimuseossa Helsinki-aiheisen "Kuvia Helsingistä" -näyttelyn. Ahlqvist asui vuodesta 1982 Ruotsissa. Myöhemmin hän keskittyi maalaamiseen ja käytti aiheina muun muassa Italian maisemia.
Ahlqvist esiintyi sivuosissa Jaakko Pakkasvirran elokuvassa "Vihreä leski" 1966 ja Risto Jarvan elokuvassa "Työmiehen päiväkirja" 1967.
Taifuuni Mangkhut

Taifuuni Mangkhut oli trooppinen hirmumyrsky, joka aiheutti syyskuussa 2018 tuhoa Filippiineillä ja Kiinassa. Kun se varhain lauantaina 15. syyskuuta iski Filippiineille, se oli voimakkuudeltaan korkeimmassa eli 5. luokassa Saffirin-Simpsonin hurrikaaniasteikolla. Tuulennopeus oli yli 58 m/s, puuskissa yli 70 m/s. Sen ennustettiin tuottavan kuusimetrisen myrskyvuoksen. Tuhansia ihmisiä joutui lähtemään kodeistaan.
Filippiineillä sai surmansa ainakin 64 ihmistä, mutta tuhoista saadaan tarkempi kuva kun harvaan asuttuihin alueisiin saadaan yhteys. Eniten kuolemia aiheuttivat rankkasateiden laukaisemat maanvyöryt. Filippiineiltä myrsky jatkoi matkaansa kohti Kiinaa ja Hongkongia.
Hongkongissa yli kolmemetrinen myrskyvuoksi katkoi katuja ja ravisutti rakennuksia.
Vaikutukset.
Hirmumyrskyn uskotaan aiheuttaneen yli 60 ihmisen kuoleman. Lisäksi myrsky aiheutti huomattavaa aineellista vahinkoa taloille, infrastruktuurille ja viljelyksille Filippiineillä ja Kiinassa.
Filippiinit.
Taifuuni Mangkhutin tuulet, sateet ja myrskyvuoksi aiheuttivat suurta vahinkoa Filippiinien pohjoisella Luzonin saarella 14.–15. syyskuuta. Noin sadan ihmisen uskotaan kuolleen ja ainakin 64 on vahvistettu kuolleen. Yli 133 000 ihmistä jouduttiin evakuoimaan väliaikaisiin suojatiloihin. Suurin osa kuolonuhreista menehtyi rankkasateiden aiheuttamissa maanvyöryissä, jotka hautasivat useita taloja ja kirkon Itogonin kaivoskylässä. Tuhannet maanviljelijät menettivät satonsa tulvien tuhotessa viljelyksiä vain hieman ennen sadonkorjuuta. Myrsky katkoi teitä, sähkölinjoja ja tietoliikenneyhteyksiä pohjoisen Luzonin syrjäisillä alueilla, mikä vaikeutti pelastustöitä ja tuhojen arviointia.
Kiina.
Myrskyn tuomat rankkasateet ja myrskyvuoksi aiheuttivat laajoja tulvia Eteläisessä Kiinassa, erityisesti Guandongin maakunnassa taifuunin rantauduttua sunnuntaina 16. syyskuuta. Myrskytuulet repivät kattoja, rikkoivat ikkunoita ja kaatoivat puita suuressa osassa maakuntaa. Yli kolme miljoonaa ihmistä määrättiin evakkoon, ja taifuunin tiedetään aiheuttaneen ainakin neljän ihmisen kuoleman. Hirmumyrsky aiheutti myös laajoja häiriöitä liikenteelle. Lautta- ja raideliikenne oli monin paikoin pysähdyksissä ja useita suuria lentoasemia suljettiin koko sunnuntain ajaksi.
Hongkong.
Hirmumyrsky aiheutti merkittäviä tuhoja Hongkongin itsehallintoalueella. Taifuunin nostattama myrskyvuoksi aiheutti tulvia ja voimakkaat tuulet rikkoivat ikkunoita, saivat useat alueet lukuisista tornitaloista huojumaan näkyvästi sekä kaatoivat Kowloonissa sijaitsevalla tornitalon rakennustyömaalla työmaahissin ja rakennustelineitä. Myrsky ja tulvat katkoivat teitä ja häiritsivät liikennettä, ja kaikki alueen julkiset koulut olivat edelleen suljettuina maanantaina ja tiistaina 18.–19. syyskuuta raivaustöiden jatkuessa.
Paul Heickell

Paul Arthur Heickell (1893–1955) oli suomalainen pääesikunnan topografisen osaston johtaja ja taidemaalari.
Paul Heickellin vanhemmat olivat taidemaalari Arthur Heickell ja tämän ensimmäinen vaimo näyttelijä Maria Vilhelmiina Lindström. Paul Heickell maalasi öljyväreillä kansallisromanttista tyyliä edustaneita valoisia kesämaisemia isänsä maalaustyyliä noudattaen. Hänen tuotantoonsa kuuluu useita lähinnä harrastusmielessä nopeasti maalattuja pienikokoisia tunnelmamaalauksia mutta myös tasokkaita suurikokoisia maisemamaalauksia. Paul Heickell lienee maalannut myös yhdessä isänsä kanssa.
Paul Heickell oli kemigrafina Lilius &amp; Hertzbergin palveluksessa vuodesta 1911 ja sitten jonkin aikaa Pietarissa Nevski Prospektin varrella olleen hienostoravintolan tarjoilijana. Palattuaan Helsinkiin hän opiskeli valokuvausta Daniel Nyblinillä 1915–1916 sekä Lilius &amp; Hertzbergillä 1917–1919. Heickell oli sitten "Kuvateollisuus Oy":n palveluksessa kemigrafivalokuvaajana, esimiehenä ja asiakasesittelijänä 1920–1939 ja viimeksi hän johti pääesikunnan topografista karttaosastoa 1940–1955.
Paul Heickell näytteli sivuosassa rosvoa Birger Pohjanheimon mykkäelokuvassa Pirteä ja kadonnut kori vuonna 1914. 1920-luvulla hän oli jäsenenä erään elokuvateatterin esityksiä säestäneessä jousiorkesterissa.
Paul Heickellin veli oli taidemaalari Torsten Heickell ja velipuoli taidemaalari Oso Heickell.
Alli Talpo

Alli Gunilla Heickell, o. s. "Talpo" (15. toukokuuta 1899 Helsinki – 31. lokakuuta 1982) oli suomalainen taidemaalari.
Alli Talpon vanhemmat olivat rakennusmestari Evert Alfred Talpo (vuoteen 1914 Gutzen) ja Hilda Fagerlund. Hän oli naimisissa taidemaalari Arthur Heickellin kanssa tämän toisessa avioliitossa. Heidän poikansa oli taidemaalari Oso Heickell. Alli Talpo oli ollut Arthur Heickellin oppilaana ennen naimisiin menoa. Alli Talpo maalasi erityisesti kukka-asetelmia.
Alli Talpon veli oli taidemaalari Kauko Talpo.
Heickell

Heickell on muun muassa seuraavien henkilöiden sukunimi:
Myös seuraavien henkilöiden sukunimi oli alun perin Heickell:
Birger Pohjanheimo

Birger Hans Hygring Pohjanheimo (1. marraskuuta 1895 Pori – 16. heinäkuuta 1936 Helsingin maalaiskunta) oli suomalainen elokuva-ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä. 
Birger Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910- ja 1920-luvuilla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Hilarius Pohjanheimon (1892–1932) ja Asser Pohjanheimon (1893–1937) kanssa.
Birger Pohjanheimo tavattiin kuolleena 16. heinäkuuta 1936 erään talon pihamaalta Tapanilassa. Kuolinsyyksi paljastui sydänkohtaus.
Asser Pohjanheimo

Asser Allan Sergei Hjalmarinpoika Pohjanheimo (11. heinäkuuta 1893 Pori – 14. huhtikuuta 1937 Karkku) oli suomalainen elokuvaaja ja käsikirjoittaja. 
Asser Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910- ja 1920-luvuilla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Hilarius Pohjanheimon (1892–1932) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.
Hilarius Pohjanheimo

Paavo Vilho Hilarius Pohjanheimo (30. heinäkuuta 1892 Pori – 26. helmikuuta 1932 Nurmijärvi) oli suomalainen elokuvaaja, elokuvaohjaaja, elokuvanäyttelijä ja käsikirjoittaja. 
Hilarius Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910-luvulla yhdessä veljiensä Adolf Pohjanheimon (1888–1958), Asser Pohjanheimon (1893–1937) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.
Adolf Pohjanheimo

Hjalmar (Jalmari) Aksel Adolf Pohjanheimo (26. heinäkuuta 1888 Pori – 18. tammikuuta 1958 Vaasa) oli suomalainen elokuvanäyttelijä. 
Adolf Pohjanheimon isä oli elokuvatuottaja, -ohjaaja ja elokuvateattereita omistanut Hjalmar V. Pohjanheimo. Hän oli mukana isänsä tuottamien mykkäelokuvien teossa 1910-luvulla yhdessä veljiensä Hilarius Pohjanheimon (1892–1932), Asser Pohjanheimon (1893–1937) ja Birger Pohjanheimon (1895–1936) kanssa.
Julien Fournié

Julien Fournié (s. 1975 Pariisi) on ranskalainen muotisuunnittelija, joka perusti oman haute couture -muotitalonsa vuonna 2009. Hän on jo ansainnut useita alan tunnustuksia ja palkintoja, kuten vuonna 2000 Moët &amp; Chandon -palkinnon Pariisin muotiviikoilla. Vuonna 2010 hän sai Pariisin kaupungin suunnittelupalkinnon (Lauréat du Grand Prix de la Création de la Ville de Paris - mode catégorie confirmée). 
Fournié on opiskellut muun muassa Pariisin Couture-koulussa. Kokemusta hänellä on monesta muotitalosta, muun muassa Nina Ricci, Dior ja Givenchy haute couture. Jean-Paul Gaultier palkkasi hänet myös haute couture "avustajaksi". Fournié on ollut Chambre Syndicale de la Haute Couture -komitean vierasjäsen vuodesta tammikuusta 2011 ja pysyvä jäsen tammikuusta 2017 lähtien. 
Vuodesta 2011 lähtien Fournié on tehnyt yhteistyötä ohjelmistoyritys Dassault Systèmesin kanssa. Julien Fournié loi FashionLab-ohjelmiston yhdistämällä muodin ja 3D-suunnittelun sen jälkeen, kun hän tuli vakuuttuneeksi siitä, että 3D voi auttaa muotia esimerkiksi materiaalien hankinnassa ja jakelussa.
Pont Mirabeau

Pont Mirabeau on Seinen yli johtava silta Pariisissa lähellä kaupungin läntistä rajaa. Se johtaa Pariisin 15. arrondissementista, Rue de la Conventionilta ja joen vartta pitkin kulkevalta Quai André Citroënilta, 16. arrondissementtiin, Auteuiliin, Place de Barcelone -nimiselle aukiolle jokivartta pitkin kulkevan Avenue de Versaillesin varrelle, josta sillan kohdalla haarautuvat Rue Mirabeau ja Rue de Rémusat.
Silta rakennettiin vuosina 1893–1896. Sen suunnittelivat insinöörit Jean Résal ja Amédée Alby. Silta sai nimensä Ranskan vallankumouksen aikaisena poliitikkona ja kirjailijana tunnetun Honoré Gabriel de Riquetti de Mirabeaun mukaan. 
Sillan välittömässä läheisyydessä 15. arrondissementin puolella sijaitsee RER:n C-linjan Javelin asema.
Vuonna 1975 silta julistettiin historialliseksi muistomerkiksi.
Silta on tullut kuuluisaksi Guillaume Apollinairen vuonna 1912 kirjoittamasta runosta "Le pont Mirabeau", jossa hän vertaa ajan kulumista ja rakkauksien katoamista sillan ali kulkevaan virtaan. Runon ensimmäisen säkeistön sanat on kaiverrettu sillan kaiteeseen kiinnitettyyn laattaan.
Yiqing Yin

Yiqing Yin (myös Yin Yin; s. 1985 Peking) on ranskalainen haute couture -muotisuunnittelija ja muotitalon omistaja ja perustaja. 
Hän muutti neljävuotiaana Pekingistä ensin Ranskaan ja sitten Australiaan. Hän asui ja tottui liikkumaan kahden maan välillä. Valmistuttuaan pariisilaisesta taideteollisesta korkeakoulusta École Nationale Supérieure des Arts Décoratifs (ENSAD) hänellä oli visio omasta couture-kokoelmastaan. 
Ensiaskeleet ja menestyminen osuivat Grand Prix de la Création -tapahtumaan Pariisissa vuonna 2009. Vuonna 2010 oli vuorossa varsinainen ensimmäinen näytös Pariisin muotiviikoilla. Seuraavana vuonna hän sai tunnustuksen ensimmäisestä kokoelmastaan haute couture -muotiviikoilla.
Yiqing Yin suunnittelee valmisvaatekokoelmia ja tekee yhteistyötä isoille merkeille, kuten Cartier, Guerlain, Hermès, Swarovski ja Lancôme. Nuori muotitalo oli ollut ranskalaisen muotiyhteisön vierasjäsen. Vuonna 2015 muotitalo otettiin vakituiseksi jäseneksi ja ylennettiin haute couture -muotitaloksi alaa valvovaan "Fédération Française de la Couture" järjestöön.
Aino Manner

Aino Lempi Manner (aik. "Virtanen"; 18. toukokuuta 1884 – 27. syyskuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä.
Aloitettuaan intohimoisena seuranäyttämöharrastajana Aino Manner käytyään Kansallisteatterin oppilaskoulun kokeili Kansallisteatterissa (silloin "Aino Virtanen" nimellään) keväällä vuonna 1905 Hermann Sudermannin "Juhannustulet (Johannisfeuer)" näytännössä melkoisella menestyksellä, ja näytteli sen jälkeen Folkteaternissa ja Svenska inhemska teaternissa. Tämän jälkeen hän sai kiinnityksen Tampereen Teatteriin näytäntökaudeksi 1907-1908. Hän rikkoi sopimuksensa toisen näytäntökauden alussa syyskuussa 1908, minkä jälkeen hän näytteli Maaseututeatterissa, Kansannäyttämöllä ja Aarne Orjatsalon kiertueella vuonna 1910 sekä Viipurin Näyttämöllä vuosina 1911-12. Vuonna 1914 Manner näytteli Valle Sorsakosken Komoediateatterissa. Tämän jälkeen Manner palasi Tampereen Teatteriin siirtyen edelleen Tampereen Työväen Teatteriin, jossa näytteli sisällisotaan saakka.
Manner palasi 1920-luvun loppupuolella lausuen ja esiintyen säännöllisesti Yleisradion kuunnelmissa. 1930-luvulla Manner muutti Turkuun, jossa hänet nimitettiin vuonna 1930 kaupungin ammattien ja asuntojen apulaistarkastajan virkaan. Virkatyönsä ohella Manner toimi Turun Teatterin näyttelijänä ja johtajan assistenttina, piti lausumisesiintymisiä erilaisissa seuroissa, ja tutustui muun muassa Tukholman teatterielämään. Manner muutti eläköidyttyään tarkastajan tehtävistä takaisin Helsinkiin. Manner kuului runoilija L. Onervan lähiystäviin. 
Manner esiintyi näyttelijänä varhaisissa suomalaisissa mykkäelokuvissa "Eräs elämän murhenäytelmä" (1916) ja "Kesä" (1915). Teatterinäyttämöllä hän esiintyi muun muassa Minna Canthin "Sylvi"-näytelmän pääosassa.
Manner on haudattu äitinsä Vilhelmina Virtasen kanssa Helsinkiin Hietaniemen hautausmaalle.
Serbian bosniakit

Serbian bosniakit (serbiaksi ja bosniaksi: Bošnjaci / Бошњаци) ovat Serbian neljänneksi suurin etninen ryhmä serbien, unkarilaisten ja romanien jälkeen. He asuvat lounais-Serbiassa, ja heidän kulttuurillinen keskuksensa on Novi Pazar.
Väestötiedot.
Bosniakit asuvat Lounais-Serbiassa Sandžakin historiallisella alueella, joka on jaettu Serbian ja Montenegron kesken. Bosniakit muodostavat enemmistön kolmessa Serbian puoleisen Sandžakin kunnassa. Novi Pazarin kaupunki on Serbian bosniakkien kulttuurillinen keskus. Monet Sandžakin alueen bosniakit muuttivat Turkkiin Ottomaanien valtakunnan hajottua. 
Suurin osa Serbian bosniakeista on sunnilaisia.
Disruptio

Disruptio (englannin sanasta "disruption", ’häiriö’) tarkoittaa markkinoilla tapahtuvaa häiriötä, hajaannusta tai sekasortoa, jonka aiheuttaa jokin uusi innovaatio. Disruptiivinen innovaatio tai teknologia kasvattaa tuottavuutta tai rahalla saatavaa vastinetta. Uutta toimijaa ei aluksi ehkä oteta vakavasti, mutta ajan myötä sen halvat ja ketterät ratkaisut korvaavat aiemmat rakenteet ja toimintamallit, ja se määrittää markkinat uudelleen.
Entisaikojen suuren mittakaavan disruptiivisia muutoksia aiheuttivat esimerkiksi painokone, höyrykone ja sähkö. Disruption on nykyaikana tehnyt aiempaa helpommaksi digitaalinen liiketoiminta. Disruption aiheuttaneista toimijoista on nostettu esimerkeiksi muun muassa taksipalvelu Uber ja majoituspalvelu Airbnb. Pankkialalla teknologinen disruptio on tuonut palvelut konttoreista älypuhelimiin. Osakekauppaa käyvät osakemeklarit ovat korvautuneet algoritmeilla. Verkkokaupat ovat vähentäneet kivijalkakauppoja kuten autokauppoja. Teollisuuskaupungit ovat taantuneet kun globalisaatio ja tekniikan kehitys ovat vähentäneet raskaan teollisuuden työpaikkoja. Myös esimerkiksi videoiden jakelu, tietosanakirjat ja media ovat muuttuneet internet-innovaatioiden seurauksena. Toisaalta disruptiosta seuranneet muutokset ovat myös synnyttäneet uusia työpaikkoja.
Disruptiosta on käytetty tai ehdotettu myös suomenkielisiä nimityksiä ’häiritsevä innovaatio’, ’vakiintuneiden toimintamallien murtuminen’, ’toimialamurros’ sekä yleisluontoisempi ’rakennemuutos’.
Mayenne (kunta)

Mayenne on kunta läntisessä Ranskassa Mayennen departementissa Pays de la Loiren alueella. Se sijaitsee Mayennejoen rannalla.
Kaupunki vaurioitui pahoin toisen maailmansodan taisteluissa vuonna 1944. Amerikkalaissotilas Mac Rackenin rohkean toiminnan ansiosta liittoutuneet saivat vallan kaupungissa. Sen muistoksi kaupunkiin on nimetty hänen mukaansa silta.
Nähtävyyksiä.
Kunnan nähtävyys on joen rannalla oleva karolingien linna "Château de Mayenne". Linna on tuhat vuotta vanha ja Euroopan parhaiten säilyneitä keskiaikaisia linnoja. Linnasta on näkymät Mayennejoelle ja itäisiin kaupunginosiin. Linnan avaraan pihaan rakennettiin 1800-luvun lopulla teatteri. Nykyisin paikalla on puisto. Linnassa on museo, jossa voi tutustua merkittäviin karolingilaisiin sekä linnan tuhatvuotiseen historiaan. Museossa on näytteillä esineitä, jotka löydettiin vuonna 1996 tehdyissä kaivauksissa.
Roger Hovedeniläinen

Roger Hovedeniläinen tai Roger Howdeniläinen (k. noin 1201) oli englantilainen kronikoitsija ja historioitsija. Roger Hovedeniläisen taustasta ei tiedetä kovin paljon. Hän syntyi luultavasti Yorkshiren Howdenin kylässä ja opiskeli mahdollisesti Durhamin luostarikoulussa. Kuningas Henrik II palkkasi Roger Hovedeniläisen palvelukseensa vuonna 1174, ja Roger hallinnoi sittemmin muun muassa metsälainsäädäntöä ja vastasi kuninkaallisten varojen keruusta. Henrikin kuoleman jälkeen vuonna 1189 Roger Hovedeniläinen osallistui mitä luultavimmin Rikhard Leijonamielen ristiretkelle Pyhään maahan.
Roger Hovedeniläisen historiateos "Chronican" ensimmäinen osa perustuu Bedan "Historia ecclesiastica gentis Anglorum" -teokseen sekä Simeon ja Henry Huntingdonilaisen historiateoksiin. Toinen osa käsittelee ajanjaksoa 1155–1201, ja se perustuu suurimmaksi osaksi Rogerin omiin kokemuksiin ja tuon ajan alkuperäislähteisiin. Tämä osa sisältää paljon arvokasta tietoa aikakauden huomattavimmista tapahtumista, kuten Henrik II:n ja Canterburyn arkkipiispa Thomas Becketin välisestä riidasta.
Kryonerítis

Kryonerítis () on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisen lähteen mukaan metriä).
Kryonerítis-vuori kulkee Kreetan etelärannikon suuntaisesti Réthymnon alueyksikön eteläosassa Ágios Vasíleioksen kunnan alueella. Se sijaitsee Lefká Óri -vuorten itäpuolella ja voidaan nähdä sen jatkeena. Vuori on saanut kylmään veteen viittaavan nimensä siellä olevasta lähteestä. Vuoren korkeimman huipun nimi on "Ágio Pnévma" (Άγιο Πνεύμα, ”Pyhä Henki”), mikä on peräisin siitä, että huipulla on Pyhälle Hengelle omistettu kappeli.
Louloudáki

Louloudáki (, myös "Louloudákis", Λουλουδάκης) on vuori Lasíthi- eli Díkti-vuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Louloudáki-vuori sijaitsee Lasíthin ylätasangon luoteispuolella Iraklionin alueyksikön Minóa Pediádan kunnan ja Lasíthin alueyksikön Oropédio Lasithíoun kunnan rajalla.
Maláxa

Maláxa () eli Zoúrva (Ζούρβα), antiikin Berekynthos/Berekyntos (, ), on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 610 metriä (toisen lähteen mukaan 614 metriä).
Maláxa-vuori sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla Soúdanlahden etelärannalla noin kymmenen kilometriä kaakkoon Chanián kaupungista. Vuoren korkeimman huipun nimi on "Zoúrva" (Ζούρβα) ja toisen huipun nimi "Poúpa" (Πούπα, 550 m). Vuorella sijaitsee Maláxan kylä.
Vuoren antiikin aikainen nimi "Berekynthos" on esikreikkalainen. Nimi kytkeytyy oletettavasti fryygialaisiin, ja Fryygiassa oli samanniminen kaupunki. "Berekynthia" oli yksi Kybelen epiteeteistä. Vuoresta on kaivettu rautaa, ja tähän viittaa oletettavasti myös sen nykyinen nimi (&lt; μάλαμα, "málama", ’arvokas metalli’). Joskus vuori on tulkittu samaksi, josta Idavuoren daktyylien kerrotaan löytäneen rautaa. Joskus vuorelle on sijoitettu myös Stefanos Byzantionlaisen mainitsema kaupunki nimeltä Khalketorion (, ), jonka senkin nimi viittaa metallikaivoksiin.
Megáli Koryfí

Megáli Koryfí () on vuori Kreikassa Lasíthi- eli Díkti-vuorilla Kreetan saarella. Sen korkeus on metriä.
Megáli Koryfí -vuori, suomeksi ”Suuri huippu”, sijaitsee Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä. Sen länsipuolella sijaitsee Díkti-vuoren Spathín huippu ja pohjoispuolella Platiá Koryfín huippu ja Plakokefála-vuori.
Ornó

Ornó () on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisten lähteiden mukaan metriä).
Ornó-vuori sijaitsee Siteían kunnassa Lasíthin alueyksikössä Kreetan itäosassa. Sen harjanne kulkee itä-länsisuunnassa lähellä saaren pohjoisrannikkoa, koilliseen Thryptí- eli Siteíavuorista, joista sen erottaa Bémponan laakso. Vuoren korkein huippu on nimeltään "Spathí" (Σπαθί). Ornón rinteissä on useita rotkoja, mukaan lukien Ríchtiksen rotko, Tsigkoúniksen rotko ja Koudoumíksen rotko. Vuoren länsipuolella sijaitsee Kapsás-vuori.
Plakokefála

Plakokefála () on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 712 metriä.
Plakokefála-vuori sijaitsee Ierápetran kunnassa Lasíthin alueyksikössä kaakkoon Meseléroin kylästä. Sen länsipuolella sijaitsee Megáli Koryfí -vuori ja itäpuolella Ierápetran ja Pacheiá Ámmoksen välinen saaren pohjois- ja etelärannikon yhdistävä laakso.
Platiá Koryfí

Platiá Koryfí (; myös "Plateiá Korfí", Πλατειά Κορφή) on vuori Lasíthi- eli Díkti-vuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisen lähteen mukaan metriä).
Platiá Koryfí -vuori, suomeksi ”Laaja/Leveä huippu”, sijaitsee Ágios Nikólaoksen kunnassa Lasíthin alueyksikössä. Sen korkeimman huipun nimi on "Anefalákos" (Ανεφαλάκος). Vuoren pohjoispuolella sijaitsee Katharó-vuori, länsipuolella Díkti-vuoren Spathín huippu ja eteläpuolella Megáli Koryfí -vuori.
Profítis Ilías (Länsi-Makedonia)

Profítis Ilías () on vuori Makedoniassa Pohjois-Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Vuori sijaitsee Kastorián alueyksikössä Länsi-Makedonian alueella, noin 27 kilometriä kaakkoon Kastorián kaupungista. Se on nimetty profeetta Elian mukaan. Vuoren korkeimman huipun nimi on "Vogiátsiko" (Βογιάτσικο).
Profítis Ilías (Thessalia)

Profítis Ilías (; myös "Palioailiás", Παλιοαηλιάς; "Átyno Mýlo", Άτυνο Μύλο) on vuori Thessaliassa Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Vuori sijaitsee Lárisan alueyksikössä noin viisi kilometriä etelälounaaseen Kranéasta. Se on nimetty profeetta Elian mukaan.
Sámitos

Sámitos () on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Sámitos-vuori sijaitsee Amárin kunnassa Réthymnon alueyksikössä Amárin laakson laidalla. Vuoren luoteispuolella sijaitsee Katsonýchi-vuori, lounaispuolella Kéntros-vuori ja itäpuolella Ída- eli Psiloreítis-vuori. Vuoren huipulla on Kristuksen taivaaseenastumiselle ("Análipsi tou Kyríou") omistettu kappeli.
Sarakinó (vuori)

Sarakinó (, myös "Sarakinós", Σαρακηνός) on vuori Lasíthi- eli Díkti-vuorilla Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Sarakinó-vuori sijaitsee Lasíthin ylätasangon lounaispuolella Iraklionin alueyksikön Minóa Pediádan kunnan ja Lasíthin alueyksikön Oropédio Lasithíoun kunnan rajalla.
Sarakinó

Sarakinó () voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Sidérotas

Sidérotas (; myös "Asidérotas", Ασιδέρωτας; "Sidérontas", Σιδέροντας) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä (toisissa lähteissä tai metriä).
Sidérotas-vuori sijaitsee Réthymnon alueyksikön eteläosassa Ágios Vasíleioksen kunnan alueella lähellä saaren etelärannikkoa. Sen länsipuolella sijaitsee Xiró Óros -vuori, jonka jatkeena se voidaan nähdä, koillispuolella Kéntros-vuori ja kaakkoispuolella Vouvála-vuori. Sidérotaksen korkeimman huipun nimi on "Análipsi" (Ανάληψη). Se on saanut nimensä huipulla olevasta Kristuksen taivaaseenastumiselle ("Análipsi tou Christoú") omistetusta kirkosta. Nykyisin vuorella on myös tuulipuisto. Sidérotaksen pohjoisrinteessä sijaitsevat kylät Akoúmia ja Árdaktos.
Sklóka

Sklóka () on vuori Akrotírin niemellä Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on 526 metriä (toisen lähteen mukaan 529 metriä).
Sklóka-vuori sijaitsee Chanián kunnassa Akrotírin niemen koillisosassa. Sen eteläpuolella on tasankoa, jolla sijaitsee Chanián lentoasema.
Sorós (Kreeta)

Sorós () eli Análipsi (Ανάληψη) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Sorós-vuori sijaitsee Amárin kunnassa Réthymnon alueyksikössä. Sen korkeimman huipun nimi on "Metamórfosi Sotíros" (Μεταμόρφωση Σωτήρος, ”Vapahtajan kirkastuminen”). Soróksen itäpuolella sijaitsee Katsonýchi-vuori ja koillispuolella Kéntros-vuori. Vuoren länsipuolella sijaitsee Spílin kylä.
Análipsi

Análipsi (, ; ”(Kristuksen) taivaaseenastuminen”) voi viitata seuraaviin paikkoihin Kreikassa:
Tourlí

Tourlí () eli Troullí (Τρουλλί) on vuori Kreetan saarella Kreikassa. Sen korkeus on metriä.
Tourlí-vuori sijaitsee Omalóksen ylätasangon länsilaidalla Plataniáksen kunnassa Chanián alueyksikössä lähellä Agía Eirínin rotkon pohjoispäätä. Sen länsipuolella sijaitsee Apopigádi-vuori ja kaakkoispuolella Lefká Órin huippu Volakiás.