Köppenin ilmastoluokitus

Köppenin ilmastoluokitus jakaa ilmastot kasvillisuustyyppejä vastaaviin luokkiin, joita merkitään kirjainlyhenteillä. Eri ilmastotyyppien jakoperusteina ovat lämpötilan ja sademäärän kuukausittaiset keskiarvot sekä sademäärän kausivaihtelu.
Köppenin luokitus on laajimmin käytetty ilmastoluokitus, johon on myöhemmin ehdotettu muutoksia, laajennuksia ja parannuksia. Saksalainen kasvillisuuden ja ilmastojen tutkija Wladimir Köppen kehitti luokituksen noin vuonna 1900 tehden siihen muutoksia muun muassa vuosina 1918 ja 1936. Köppen julkaisi artikkelin lämpövyöhykkeistä jo 1884. Laajaan tietoisuuteen luokitus levisi 1928. Uudempi Trewarthan luokitus muuttaa ja laajentaa Köppenin luokitusta.
Köppenin luokituksessa esimerkiksi "Af" on trooppinen sademetsäilmasto, joka on aina niin lämmin ja kostea, että kasvaa trooppista sademetsää. Se rajoittuu savanniin Aw, jota luonnehtii voimakas sademäärien vuosivaihtelu. Tämä ilmasto suosii harvapuista ruohotasankoa.
Luokittelu.
Köppenin ilmastoluokitus jakaa ilmastot viiteen pääryhmään, jotka jakautuvat edelleen useisiin alatyyppeihin. Tyypit ilmaistaan 2–4 kirjainta käsittävällä tunnuksella.
A Trooppiset ilmastot.
Trooppisten ilmastojen (megaterminen) keskilämpötila on kaikkina kuukausina yli 18 °C. Toinen kirjain ilmaisee sademäärän jakautumista eri vuodenaikojen välillä: 
f kostea, sadetta tasaisesti ympäri vuoden 
m monsuuni, talvella kuivana kuukautena sataa alle 60 mm, mutta yli 100-((vuosisademäärä mm)/25).
w savanni, kuivimman kuukauden sademäärä alle 1/10 lämpimimmän kuukauden sademäärästä tai talvella kuivana kuukautena sataa alle 60 mm, ja myös alle 100-((vuosisademäärä mm)/25)
s talvisateinen
B Kuivat ilmastot.
Kuivien ilmastojen (aridi, semiaridi) vuosittainen sademäärä jää alle kuivuusrajan (noin 500 mm). Kolmannen kirjaimen merkitykset:
h vuoden keskilämpötila yli 18 °C tai nykyisessä luokituksessa kylmin kuukausi yli 0 °C.
k vuoden keskilämpötila alle 18 °C tai nykyisessä luokituksessa kylmin kuukausi alle 0 °C.
Tässä luokassa voidaan tarvittaessa käyttää neljättä kirjainta osoittamaan sateen jakautumista vuodenaikojen välillä: w kesäsateinen, s talvisateinen.
C Lauhkeat ilmastot.
Lauhkeiden ilmastojen (lämpimänlauhkeat ilmastot, mesoterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi välillä −3 °C ja 18 °C. Toinen kirjain ilmaisee sademäärän jakautumista eri vuodenaikojen välillä:
f kostea, sadetta tasaisesti ympäri vuoden 
w kesäsateinen 
s talvisateinen
Kolmas kirjain ilmaisee kesän lämpöisyyttä: 
a lämpimin kuukausi keskilämpötilaltaan yli 22 °C ja vähintään 4 kuukautta yli 10 °C
b lämpimin kuukausi keskilämpötilaltaan alle 22 °C ja vähintään 4 kuukautta yli 10 °C
c lämpimin kuukausi keskilämpötilaltaan alle 22 °C ja enintään 3 kuukautta keskilämpötilaltaan yli 10 °C.
D Kylmätalviset ilmastot.
Kylmätalvisten ilmastojen (lumi- ja metsäilmastot, mikroterminen) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmin kuukausi alle −3 °C. Mannerilmasto. Toista ja kolmatta kirjainta käytetään kuten luokassa C, lisäksi kirjaimella d osoitetaan, että lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 22 °C, enintään 3 kuukautta keskilämpötilaltaan yli 10 °C ja kylmimmän kuukauden keskilämpötila alle −38 °C. Suomessa on luokan "Df" ilmasto, joka on kylmätalvinen lumi- ja metsäilmasto jossa sadetta saadaan tasaisesti ympäri vuoden.
E Jääilmastot.
Jääilmastojen (polaari-ilmastot, napailmastot, lumi-ilmastot) lämpimin kuukausi on keskilämpötilaltaan alle 10° C.
Trewarthan luokitus.
Trewarthan ilmastoluokitusjärjestelmä on mukautettu versio Köppenin järjestelmästä. Se pyrkii määrittelemään ilmastovyöhykkeet niin, että ne vastaisivat tarkemmin kasvillisuusvyöhykkeitä. 
Trewarthan kuivuusraja metsälle ja arolle on "10 * (T − 10) + 3*P", missä P: kuuden lämpimimmän kuukauden (sen vuosipuoliskon, jossa aurinko on korkeimmillaan, "kesäpuolisko") yhteenlaskettujen sademäärien osuus kokonaissateesta. T = vuoden keskilämpötila.