Ruotsi Eurovision laulukilpailussa

Ruotsi on osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuodesta lähtien. Se on jättänyt välistä vuosien , ja kilpailut. Ruotsin edustajaksi Eurovision laulukilpailuun pääsee SVT:n järjestämän Melodifestivalenin voittaja.
Ruotsi on voittanut Eurovision laulukilpailun seitsemän kertaa. Ensimmäinen voitto saavutettiin vuonna Abban kappaleella ”Waterloo”. Toinen voittajakappale oli Herreysin ”Diggi-loo diggi-ley” (), kolmas Carolan ”Fångad av en stormvind” (), neljäs Charlotte Nilssonin ”Take Me to Your Heaven” (), viides Loreenin ”Euphoria” (), kuudes Måns Zelmerlöwin ”Heroes” () ja seitsemäs Loreenin "Tattoo" (2023). Ruotsi on järjestänyt kisat seitsemän kertaa voittojen jälkeisinä vuosina, ensin vuonna Tukholmassa, sitten Göteborgissa, Malmössä ja vuonna taas Tukholmassa. Vuonna vuorossa oli Malmö. Vuonna 2016 Euroviisut järjestettiin kolmannen kerran Tukholmassa ja toista kertaa Globenissa. Vuonna 2024 kisat järjestettiin jälleen Malmössä.
Ruotsi esitti kappaleensa ruotsin kielellä, kunnes kielisäännön vapauduttua laulukieleksi vaihtui englanti. Vuonna laulettiin osittain ranskaa englannin lisäksi. Ruotsiksi ei ole laulettu kertaakaan esityskielen vapauden aikana. Kielisääntö laadittiinkin juuri sen jälkeen, kun Ruotsin vuoden kappale laulettiin englanniksi. Ennen sitä oli pidetty itsestään selvänä, että jokainen maa laulaa omalla kielellään. Kielisääntö oli myös hetkellisesti poissa käytöstä vuosina 1973–1976, joten Abban vuoden 1974, Charlotte Nilssonin vuoden 1999, Loreenin vuosien 2012 ja 2023 sekä Måns Zelmerlöwin vuoden 2015 voittojen myötä Ruotsilla on viisi englannin- ja kaksi ruotsinkielistä (Herreys ja Carola) voittokappaletta.
Ruotsi on yksi Euroviisujen menestyneimmistä maista, mutta 2000-luvulla sen sijoitukset ovat olleet vaihtelevia. Vuonna Ruotsi putosi finaalista ensimmäistä kertaa. Vuonna Ruotsi oli menestyksekäs Eric Saaden saavutettua kolmannen sijan 185 pisteellä. Seuraavana vuonna Loreen vei voiton Azerbaidžanin Bakussa järjestetyissä kisoissa. Loreenin kappale ”Euphoria” keräsi 372 pistettä, joka on Euroviisujen silloisen pistelaskusysteemin toiseksi paras pistemäärä, jolla hän jää Norjan Alexander Rybakin ”Fairytalesta” 15 pisteen verran. Loreen ohitti Lordin pistemäärän 292 juuri silloin, kun Mr. Lordi itse kertoi Suomen antamat pisteet. Seuraava voitto tuli vuoden 2015 kilpailussa, jolloin Måns Zelmerlöwin kappale ”Heroes” keräsi 365 pistettä. Vain kahdeksan vuotta tämän jälkeen, vuonna 2023, Loreen voitti toisen kerran, tällä kertaa kappaleella "Tattoo", saaden Ruotsin parhaan pistemäärän koskaan (583). Loreenista tuli myös ensimmäinen naisartisti, joka on voittanut Euroviisut kahdesti.
Sijoitukset ja pistejärjestelmät.
Huom! Vuosien 1958–1974 pisteet "eivät" ole vertailukelpoisia vuodesta 1974 eteenpäin annettujen pisteiden kanssa erilaisen pisteytysjärjestelmän vuoksi.&lt;noinclude&gt;
Nykyinen pistejärjestelmä.
Vuodesta 1975 käytössä ollut suomalaisen viihdepäällikkö Heikki Seppälän ideoima äänestyskäytäntö:
Vuodesta 2006 lähtien, pisteiden jaon nopeuttamiseksi, pisteiden lukija on kertonut vain kolme suurinta pistettä (pisteet 8, 10, 12), kun pienemmät pisteet (1–7) ilmestyvät ruutuun suoraan.
Kaksivaiheinen loppukilpailu.
Kun vuonna 2003 kiinnostus Eurovision laulukilpailua kohtaan lisääntyi, EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta seuraavanlaiseksi:
Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on:
Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. Kymmenen parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin. Semifinaalissa ei kerrota kunkin valtion saamia pistemääriä vaan ne paljastetaan vasta finaalin jälkeen. Semifinaalista finaaliin selvinneet ilmoitetaan satunnaisessa järjestyksessä.
Kaksi semifinaalia.
Koska kiinnostus Eurovision laulukilpailuun vain jatkoi kasvamistaan, päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä:
Ruotsi ei osallistunut Eurovision laulukilpailuun vuosina 1964, 1970 eikä 1976.
Ruotsin äänestyshistoria (vuodesta 1975 lähtien).
Ruotsin antamat pisteet.
Ainoastaan finaalissa annetut pisteet näkyvät taulukossa. Ruotsi ei osallistunut kilpailuun 1976. Vuonna 2010 Ruotsi ei päässyt finaaliin, mutta sai äänestää siinä.
Ruotsin saamat pisteet.
Ainoastaan finaalissa saadut pisteet näkyvät taulukossa. Ruotsi ei osallistunut kilpailuun vuonna 1976. Vuonna 2010 maa ei selviytynyt finaaliin. Vuodesta 2004 lähtien myös semifinaaleissa karsiutuneet maat ovat voineet äänestää finaalissa.
Kapellimestarit.
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä.