tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ögödei-kaani

Ögödei-kaani (; myös "Ögädäi, Ögedäi, Ogotai, Ugedai"); (1186 – 11. joulukuuta 1241) oli Mongolivaltakunnan suurkaani vuosina 1229–1241.
Ögödei oli valtakunnan perustajan Tšingis-kaanin ja hänen päävaimonsa keisarinna Börten poika. Ögödei rakennutti Mongolivaltakunnan pääkaupungin Karakorumiin, perusti valtakuntaansa paikallishallinnon ja verotusjärjestelmän sekä kukisti kiinalaisen Jin-dynastian. Hänen armeijansa ryöstivät ja hävittivät kaupunkeja aina Puolassa ja Unkarissa asti. Suurkaani kuoli vuonna 1241 ennen kuin hänen joukkonsa ehtivät tunkeutua syvemmälle Eurooppaan.
Elämäkerta.
Ögödei syntyi noin vuonna 1186 Temüdžinin, tulevan Tšingis-kaanin ja keisarinna Börten kolmanneksi pojaksi. Vartuttuaan hän oli mukana isänsä sotaretkillä muun muassa Kovaresmiassa vuosina 1219–1225. Kun Tšingis-kaani kuoli vuonna 1227, Ögödei valittiin isänsä määräyksestä uudeksi suurkaaniksi kurultaissa vuonna 1228.
Noustuaan suurkaaniksi Ögödei alkoi aluksi verottaa isänsä valloittamien alueiden kansoja, ja hän sijoitti keisarillisen henkivartiostonsa jäseniä sekä ministereitään kuvernööreiksi. Sen jälkeen hän perusti Karakorumin kaupungin Mongolivaltakunnan ensimmäiseksi pääkaupungiksi. Itse hän ei koskaan siellä asunut vaan eli perinteisissä jurtissa. Ögödei myös laajensi mongolien "jam"-lähettiverkostoa ja suojasi mongolijoukkojen käyttämät vesikaivot korkeilla muureilla.
Ögödei lähetti joukkojaan valvomaan isänsä valloittamia mutta hylkäämiä alueita Persiassa, Afganistanissa ja Siperiassa. Hän hyökkäsi kiinalaisen Jin-valtakunnan kimppuun vuosina 1230–1231. Jinin pääkaupunki Kaifeng antautui vuonna 1233 kun leijoilla levitetyissä lentolehtisissä kehotettiin kaupunkia antatumaan lunnaita vastaan, ja koko valtakunta romahti vuonna 1234. Ögödei hyökkäsi myös Koreaan ja ajoi maan hallituksen ulos mantereelta.
Etelä-Kiinan Song-dynastiaa Ögödei ei ehtinyt lyödä, koska hän kiinnitti huomionsa länteen Afganistaniin ja Iraniin. Pohjois-Irak valloitettiin vuonna 1235 ja Kaukasuksen maat vuonna 1238. Itä-Euroopassa mongolit ryöstivät ja hävittivät Kiovan vuonna 1240 sekä Krakovan ja Budan ja Pestin vuonna 1241. Näin mongolit uhkasivat jo Keski-Eurooppaa. Ögödein kuolema vuonna 1241 johti kuitenkin sotapäällikkö Subutain ja Batu-kaanin johtaman Euroopan-hyökkäyksen keskeytymiseen. On arvioitu, että jollei Ögedei olisi kuollut, olisivat mongolit valloittaneet myös Euroopan Kiovan Rusin, Moskovan suuriruhtinaskunnan ja Kiinan tavoin, sillä eurooppalaiset ritaritaktiikat osoittautuivat heikoiksi mongolien nopeita ratsujoukkoja vastaan Puolan Liegnitzissa ja Unkarin Muhissa vuonna 1241.
Ögödei kuoli arvelujen mukaan joko sydänkohtaukseen, elintensä pettämiseen tai myrkytykseen. Hän oli juopotellut rankasti koko ikänsä. Häntä seurasi hallitsijana hänen leskensä Töregene-kaanitar ja sen jälkeen suurkaanina poika Güyük, sillä Ögödein esikoispoika Köchü oli kuollut vuonna 1237, eivätkä mongolijohtajat hyväksyneet suurkaaniksi tämän ja Qadaqachin poikaa Širemünia.
Elsi Borg

Elsi Naemi Borg (3. lokakuuta 1893 Nastola – 30. joulukuuta 1958 Helsinki) oli suomalainen arkkitehti. Hänen suunnittelemiaan rakennuksia ovat mm. Helsingin Lastenlinna, Taulumäen kirkko Jyväskylässä, Pirkanpohjan taidekeskuksen Sininen talo Ähtärissä sekä Teuvan kirkko. Lisäksi hän on ollut suunnittelemassa Viipurin sotilassairaalaa yhdessä Olavi Sortan kanssa. Borgin suunnittelema Vehmasmäen kappeli valmistui 1956.
Lemun kirkon sankarihautausmaan muistomerkki on hänen teoksensa vuodelta 1949, samoin Kuusjoen sankarimuistomerkki vuodelta 1948 Salossa.
Elsi Borgin puoliso oli taidemaalari Anton Lindforss. Borgin veli oli arkkitehti Kaarlo Borg ja sisaria olivat taidegraafikko ja piirustuksenopettaja Ester Borg ja kansanedustaja Margit Borg-Sundman.
Elsi Borg oli naisarkkitehtien Tuumastukki-kerhon ja Architectan perustajajäsen.
Maallikkosaarnaaja

Maallikkosaarnaajaksi kutsutaan kristillisten yhteisöjen piirissä toimivaa saarnaajaa, jolla ei ole pappisvihkimystä. 
Suomessa.
Suomessa maallikkosaarnaajat toimivat herätyskristillisissä yhteisöissä. Maallikkosaarnaajaperinne on vahva muun muassa rukoilevaisten, herännäisten, lestadiolaisten ja evankelisuuden piirissä. Vuonna 1869 voimaan tullut kirkkolaki antoi maallikoille mahdollisuuden anoa tuomiokapitulilta tai piispalta virallista saarnalupaa, jonka jälkeen heillä oli oikeus sananjulistukseen myös kirkoissa.
Tunnettuja suomalaisia maallikkosaarnaajia ovat muun muassa Antti Kaarne, Kalle Lohi, Juhani Raattamaa, Paavo Ruotsalainen, Aku Räty, Leonard Typpö ja Niilo Yli-Vainio. 2000-luvulla tunnetuksi ovat tulleet muun muassa Pirkko Jalovaara ja Riku Rinne.
Saban kuningaskunta

Saba oli muinainen kuningaskunta, joka mainitaan Vanhassa testamentissa ja Koraanissa. Vanhan testamentin mukaan Saba oli olemassa Salomon aikana, jolloin sitä hallitsi Saban kuningatar. Kuningattaresta kerrotaan myös Etiopian kristittyjen Kuninkaiden kunniassa ja hän hallitsi mahdollisesti vuosina 970–940 eaa. Itsenäinen kuningaskunta lakkasi olemasta vuonna 275, kun Himyar valloitti Saban.
Saban kuningaskunnan on 1900-luvun loppuun asti arveltu syntyneen 800–700-luvuilla ennen ajanlaskun alkua, mutta todennäköisesti se oli ainakin 500 vuotta vanhempi. Valtakunta on pitkään sijoitettu Etiopiaan. Se on kuitenkin todennäköisemmin sijainnut nykyisen Jemenin alueella.
Puhe

Puhe on ainoastaan ihmiselle ominainen keino tuottaa ja ilmaista kielellisiä viestejä käyttäen hyväksi ihmisäänen tuottamisen mahdollistavia anatomisia rakenteita.
Puheketju.
Puheviestintäprosessissa eli puheketjussa voidaan erottaa viisi päävaihetta.
Puheketjun ensimmäinen vaihe tapahtuu aivoissa. Puhujalla on aluksi jokin intentio eli tarkoitus sanoa jotain. Hän käsitteistää, eli hahmottaa sanoman merkitysrepresentaation, ja sitten kielentää sen, eli koodaa sen kielelliseen muotoon. Käsitteistämisessä ja kielentämisessä puhuja käyttää sisäistämäänsä tietoa kielijärjestelmästä, ja valitsee oikeat sanat ja rakenteet.
Puheketjun toisessa vaiheessa puhuja lähettää lihaksiinsa hermostollisia toimintakäskyjä. Keuhkojen ilmavirta synnyttää painetta äänihuulten alle, jolloin äänihuulet avautuvat erilleen. Äänihuulista lähtee nieluun sekä suu- ja nenäonteloihin ilmavirran äkillinen purkaus eli pulssi, jonka jälkeen äänihuulet sulkeutuvat. Äänenkorkeuden määrää perusvärähtely: matalan miesäänen perusvärähtely on noin sata pulssia sekunnissa, korkea lapsen ääni 300 pulssia sekunnissa.
Äänteet tuotetaan eli artikuloidaan pulssin antamasta energiasta nielun, suuontelon ja huuliston kokoa muuntelemalla, joka tapahtuu kielilihaksen, huulten ja kitapurjeen avulla. Äänteet jaetaan konsonantteihin ja vokaaleihin.
Puheketjun kolmannessa vaiheessa ääni etenee ilmassa ääniaaltoina eli akustisena puhesignaalina. Neljännessä vaiheessa ääniaalto saavuttaa kuulijan korvan, joka siirtää äänen hermoimpulsseina kuulohermoa pitkin aivojen kuulokeskukseen. Lopuksi sanoma tulkitaan eli dekoodataan aivoissa.
Köö

Köö (, alk. ) eli biljardikeppi on biljardipelissä käytettävä keppi. Köö on lyöntipäätä kohden kapeneva keppi, joka tyypillisesti on noin puolentoista metrin pituinen ja 510–600 gramman painoinen. Se on tavallisesti tehty puusta, toisinaan jostain muusta materiaalista, kuten grafiitista, grafiitilla vuoratusta puusta tai alumiinista. Kööstä on kaksi perustyyppiä, yksiosainen ja kaksiosainen. Kaksiosainen on jaettu keskeltä kahteen irrotettavaan osaan, mikä helpottaa kuljettamista. Olemassa on myös kolmiosaisia breakereita ja jumpereita eli aloitus- ja hyppylyönneissä käytettäviä fenolikärkisiä keppejä.
Leusiini

Leusiini eli 2-amino-4-metyylipentaanihappo (C6H13NO2) on yksi välttämättömistä aminohapoista. Leusiini on isoleusiinin isomeerinen muoto. L-leusiinin moolimassa on 131,173 g/mol ja CAS-numero 61-90-5. Sen isoelektrinen piste on 6,04.
Mosaiikkibetoni

Mosaiikkibetoni on paikallavalettu tai tehdasvalmisteisista laatoista tehty pinnaltaan täplikkään kirjava lattianpäällyste. Mosaiikkibetonista valmistetaan myös esimerkiksi tehdasvalmisteisia askel- ja rintalankkuja portaisiin. Materiaalina mosaiikkibetoni on kulutusta kestävää ja helppohoitoista.
Yleistä.
Mosaiikkibetoni valmistetaan sementin, kiviaineksen, veden ja väriaineiden seoksesta. Pinnan täplikkyys tulee esille, kun betonin pinta hiotaan. Näin saadaan näkyviin betonin kivirakeet, kooltaan 0–12 mm. Pinnan ulkonäköä voidaan vaihdella valitsemalla erivärisiä ja erikokoisia kivirakeita, massan eri väriaineita ja erilaisia muotoja valettavalle kappaleelle.
Paikallavalettu mosaiikkibetoni.
Paikallavalettu mosaiikkibetoni sementoidaan valun ja hionnan jälkeen. Näin saadaan hionnassa esiin tulleet huokoset ja halkeamat umpeen. Seuraavaksi tehtävän hienohionnan jälkeen lattia pestään ja suojakäsitellään. Suojakäsittelyaine estää likaa imeytymästä betonin huokosiin.
Kuten muutkin betonit, mosaiikkibetoni kutistuu kuivuessaan, jolloin siihen syntyy helposti halkeamia. Jakamalla paikallavalettu lattiapinta listoilla pienempiin osiin ei kutistumisrako ilmaannu keskelle laattaa vaan listasaumaan. Lisäksi jakolistoilla voidaan kuvioida lattiaa. Eri osiin voidaan myös käyttää eriväristä massaa tai kiviainesta. Jakolistat ovat yleensä messinkiä, ruostumatonta terästä tai muovia, aiemmin käytettiin myös sinkkisiä listoja.
Mosaiikkibetoni tarvitsee alleen kuormaa kantavana rakenteena toimivan betonilaatan. Pintaan tulevan mosaiikkibetonivalun paksuus on normaalisti 50–70 mm. Jos joudutaan tekemään ohuempi 30 mm laatta, käytetään polymeerisementtibetonia eli muovibetonia. Tällöin betonimassaan lisätään polymeeridispersiota, joka parantaa tiiviyttä ja tartuntaa alustaan.
Tehdasvalmisteinen mosaiikkibetonilaatta.
Mosaiikkibetonilaatta on joko valettu kahdesta erilaisesta betonikerroksesta, alapuoli tavallisesta betonista ja pinta mosaiikkibetonista, tai se on tyypiltään yksikerroslaatta, joka on kokonaan mosaiikkibetonia. Tehdasvalmisteisen mosaiikkibetonilaatan paksuus on 16–28 mm. Laatat ladotaan asennusbetonin päälle ja saumataan tiiviiksi lattiapinnaksi. Uudemmat 16–19 mm paksut yksikerroslaatat asennetaan samoin kuin kaakelilaatat. Laattojen koko on yleensä 297 × 297 mm tai 400 × 400 mm.
Närästys

Närästys on polttava tunne rintalastan takana. Närästyksen aiheuttaa yleensä refluksi eli mahalaukun happaman sisällön pääsy väärään suuntaan eli ruokatorveen. Närästykselle altistavat muun muassa rasvainen ruoka, tulinen ruoka, runsas syöminen, suklaa, kahvi, väkevät alkoholit ja happamat mehut, tupakointi, yövalvominen, tai elimellinen vika, kuten esimerkiksi palleatyrä. Jos refluksi on kroonista, tilaa kutsutaan refluksitaudiksi.
Närästys on useimmiten lievä sairaus ilman vakavia komplikaatioita. Närästystä esiintyy kaiken ikäisillä ja se on hyvin yleinen oire. Arvioidaan, että enemmän kuin joka kymmenes kokee sitä viikoittain ja että suomalaisista jopa 30 prosentilla sitä esiintyy ajoittain.
Jo pienillä vauvoilla voi esiintyä närästyksen aiheuttamaa yskää tai kipuilua, kun ruokatorvi on tulehtunut. Lapsella tila ei välttämättä johdu ravinnosta vaan siitä, että mahansuu eli kardia on rakenteellisesti löysä. Lasten närästystä osataan epäillä harvoin, mutta se voi pitkittyessä johtaa jopa Sandifferin oireyhtymään (kipukrampit), syönnin vaikeutumiseen ja kehityksen viivästymiin. Usein lasten närästys diagnosoidaan poissulkemalla, lääkekokeiluiden avulla. Myös pH-mittaus on osin käytössä, lääkäristä ja sairaalasta riippuen.
Epätyypillisiä oireita närästykselle ovat muun muassa astmatyyppinen yskä ja liki sydänkohtausta muistuttava rintakipu. Pitkittynyt yskäkin voi olla oire närästyksestä. Hoitamaton närästys voi myös laukaista astmakohtauksen, vaurioittaa hampaan kiillettä ja lisätä syöpäriskiä. Pitkään jatkunut hoitamaton närästys voi altistaa ruokatorven syövälle tai ruokatorven repeytymiseen.
Närästyksen voi poistaa nopeasti nauttimalla vatsan happamuuden neutraloivaa ainetta (esimerkiksi kalsiumin ja magnesiumin karbonaattisuoloja sisältävää lääkettä eli antasidia). Pidempiaikaisia vaikutuksia saa mahan protonimoottorin suolahapon muodostusta hillitsevillä lääkkeillä eli PPI-lääkkeillä (esimerkiksi dekslansopratsolia, esomepratsolia, lansopratsolia, omepratsolia, pantopratsolia, rabepratsolia tai tenatopratsolia sisältävä lääke). Yölliseen närästykseen saattaa auttaa sängyn pääpuolen korottaminen, ei kuitenkaan lisäämällä tyynyjä, vaan laittamalla sängyn jalkojen alle 10–15 cm korotuksen. Mikäli lääkehoito ei auta tai oireet ovat epätyypillisiä, voidaan tehdä ruokatorven ja mahalaukun tähystys eli gastroskopia.
Apua anovat kädet

Juutalaispakolaisten muistomerkki eli Apua anovat kädet on veistos Helsingin Ullanlinnassa rinteessä Laivasillankadun länsipuolella. Teoksen ovat suunnitelleet Rafael Wardi ja Niels Haukeland ja se paljastettiin 5. marraskuuta 2000. Veistos on omistettu kahdeksan Suomen natsi-Saksaan toisen maailmansodan aikana luovuttaman juutalaispakolaisen muistolle. Heistä vain yksi selvisi natsien tuhoamisleireiltä elävänä.
Muistomerkissä on seuraava omistusteksti:
Edessäsi avautuvasta Eteläsatamasta Suomen valtiollinen poliisi lähetti 6. marraskuuta 1942
kahdeksan Suomeen vastaanotettua juutalaista pakolaista Tallinnaan luovutettaviksi Saksan 
viranomaisille ja sitä tietä Polttouhriin.
Heinrich Huppert * 26.11.1896 Wien, k. Auschwitz
Kurt Huppert * 29.8.1931 Wien, k. Auschwitz
Frans Olof Kollmann * 15.5.1941 Helsinki, k. Auschwitz
Georg Kollmann * 19.11.1912 Wien, k. 3.10.1992 Hadeia, Israel
Janka Kolmann (Holocer) * 10.9.1910 Nyiregyhaza, k. Auschwitz
Elias Kopelowsky * 22.9.1882 Ilgen, k. Auschwitz
Hans Robert Martin Korn * 26.6.1919 Bielitz, k. Auschwitz
Hans Eduard Szybilski * 29.8.1907 Elberfeld, k. Auschwitz
Heillekin minä luon kunniakkaan muistomerkin ja nimen pyhäkössäni ja muurieni sisäpuolella. (Jesaja 56:5)
Kunnia

Kunnia tarkoittaa yleistä arvostusta ja mainetta, joka voi koskea yksilöä tai ryhmää.
Lähes kaikissa kulttuureissa on erilaisia käsityksiä eri ryhmien tai sukupuolten kunniallisuudesta; on esimerkiksi mieskunnia ja naiskunnia.
Kulttuureja, joissa kunnia on erityisen korostunut, voidaan kutsua kunniakulttuureiksi. Kunniakulttuureille on ominaista, että loukkaukset kostetaan välittömästi ja väkivaltaisesti ja toisten tahatonta loukkaamista vältetään tarkasti. Kunniakulttuuri esiintyy usein oloissa, joissa omaisuus on siirrettävää (esimerkiksi elinkeinona paimentolaisuus) ja lakien vaikutus vähäinen (esimerkiksi rajaseudut, rikolliset alakulttuurit). Tällaisissa oloissa on itsensä ja omaisuutensa suojelemiseksi tärkeä näyttää voimakkaalta.
Jalkapallon maailmanmestaruuskilpailut 2002

Vuoden 2002 jalka­pallon maailman­mestaruus­kilpailut järjestettiin Etelä-Koreassa ja Japanissa 31. toukokuuta – 30. kesäkuuta. Ne olivat samalla sekä ensimmäiset Aasian mantereella järjestetyt että ensimmäiset kahden maan kesken jaetut jalka­pallon MM-kisat. 
Kisoihin osallistui 32 maata, kuten myös edellisiin, vuoden 1998 MM-kisoihin. Joukkueet jaettiin kahdeksaan neljän joukkueen lohkoon. Lohko­vaiheesta pääsi jatkoon kunkin lohkon kaksi parasta joukkuetta. 
Näiden kisojen loppu­turnaukseen selvitti tiensä neljä ensi­kertalaista, Ecuador, Kiina, Senegal ja Slovenia. Senegal onnistui kisoissa näistä joukkueista parhaiten: se pääsi alku­lohkostaan jatkoon muun muassa voitettuaan ensimmäisessä ottelussaan Ranskan, edellisten MM-kisojen mestarin, ja eteni neljännes­väli­erä­voiton tuloksena puoli­välieriin, joissa se hävisi Turkille.
Turnauksessa tapahtui useita yllätyksiä jo lohko­vaiheessa: ennakko­suosikkeihin lukeutuneet Argentiina, Portugali ja hallitseva mestari Ranska putosivat. Myös kisojen isäntä­maiden menestys yllätti, molemmat voittivat alku­lohkonsa ja Etelä-Korea ylsi lopulta peräti pronssi­otteluun saakka voitettuaan neljännes­väli­erissä Italian ja puoli­väli­erissä Espanjan. 
Loppu­ottelussa kohtasivat lopulta kaksi historian menestyksekkäintä jalka­pallo­maata, Brasilia ja Saksa. Voittajaksi selvisi Brasilia, joka saavutti jo viidennen maailmanmestaruutensa. Voittaja­joukkueen hyökkääjä Ronaldo oli kisojen paras maalin­tekijä kahdeksalla osumallaan, mutta turnauksen parhaana pelaajana palkittiin kuitenkin Saksan maali­vahti Oliver Kahn, joka pelasi kisoissa viisi nolla­peliä. Virallisena kisa­pallona toimi Adidas Fevernova.
Stadionit.
Kisat pelattiin yhteensä kahdellakymmenellä eri stadionilla, joista kymmenen Japanissa ja kymmenen Etelä-Koreassa. Lähes kaikki stadionit rakennettiin varta vasten maailmanmestaruuskisoja varten. 
Seuraavassa listassa tiedot mainitaan seuraavassa järjestyksessä: stadionin englanninkielinen nimi, kaupunki, yleisökapasiteetti ja valmistumiskuukausi.
Japani
Etelä-Korea
Pudotuspelit.
Neljännesvälierät.
15. kesäkuuta:
16. kesäkuuta:
17. kesäkuuta:
18. kesäkuuta:
Puolivälierät.
21. kesäkuuta
22. kesäkuuta
Välierät.
25. kesäkuuta
26. kesäkuuta
Pronssiottelu.
29. kesäkuuta
Loppuottelu.
30. kesäkuuta
Parhaat maalintekijät.
8 maalia
5 maalia
4 maalia
3 maalia
Yhdysvaltain Grand Prix 2005

Vuoden 2005 Yhdysvaltain Grand Prix oli 17.–19. kesäkuuta 2005 Indianapolisin radalla käyty Formula 1 -osakilpailu, joka lienee yksi merkillisimmistä F1-osakilpailuista koskaan. Seitsemän Michelinin renkaita käyttävää tallia ja yhteensä 14 kuljettajaa ajoivat sunnuntain kilpailussa vain lämmittelykierroksen, jonka jälkeen he vetäytyivät radalta. Syynä olivat Michelinin renkaat, joiden turvallisuutta ei pystytty takaamaan. Kaudella 2005 oli voimassa renkaanvaihdot kieltävä sääntö.
Vapaat harjoitukset.
Rengassotku käynnistyi perjantain vapaissa harjoituksissa, kun Michelinin renkaita käyttävän Toyota-tallin testikuljettaja Ricardo Zonta ja kilpakuljettaja Ralf Schumacher ajoivat ulos radalta renkaan hajottua. Ralf Schumacherin rengasrikko sattui lähes samalla tavalla kuin viime vuoden kilpailussa ovaalikaarteessa, mutta tällä kertaa hän selvisi lievemmillä vammoilla. Michelin ei saanut selville rengasrikkojen syytä ja kehotti kaikkia sen talleja – BARia, Renault’ta, McLarenia, Williamsia, Sauberia, Toyotaa ja Red Bull Racingiä – vetäytymään kilpailusta, jollei rengasvalmistaja saa toimitettua turvallisia renkaita paikalle tai jollei radan ovaalikaarteeseen rakenneta väliaikaista shikaania.
Aika-ajot.
Aika-ajot ajettiin normaalisti, ja Jarno Trulli otti paalupaikan ennen Kimi Räikköstä.
Kilpailu.
Kaikki tallit ajoivat lämmittelykierroksensa läpi, mutta Michelinin kilpailukielto talleilleen säilyi. Michelin, sen renkaita käyttävät tallit ja kansainvälinen autourheiluliitto FIA selvittelivät sotkua ennen kilpailua, mutta ratkaisua ei löytynyt, minkä takia kaikki Michelin-tallit vetäytyivät radalta lämmittelykierroksella turvallisuuden vuoksi. Radalle jäi vain kolme Bridgestonen renkaita käyttävää tallia: Ferrari, Jordan ja Minardi. Paikan päälle saapunut yhdysvaltalaisyleisö osoitti asiasta mieltään mm. heittämällä pulloja radalle.
Kilpailu päättyi Ferrarin kaksoisvoittoon Michael Schumacherin voittaessa kilpailun.
Kilpailun jälkeen.
Rengasvalmistaja Michelinin lisäksi tapauksesta on syytetty FIAa, joka ei suostunut uusiin renkaisiin vaihtamiseen tai shikaanin rakentamiseen, jolloin Michelinin renkaita käyttävien tallien oli pakko vetäytyä kilpailusta. Tapauksen johdosta kilpailujen järjestäminen jatkossa Indianapolisissa tai Yhdysvalloissa ylipäänsä oli hetken aikaa epävarmaa. Vaikka kilpailu ajettiin normaalisti jälleen kaudella 2006, F1:n maine sai Yhdysvalloissa kuitenkin tuntuvan kolauksen ja jälkipyykkiä tapauksesta käytiin pitkään.
Syy, miksi Bridgestonen renkaat kestivät kilpailun mutta Michelinin eivät, johtui siitä, että Indianapolisin asfaltti oli uusittu vuoden 2005 alussa. Päällystystyössä käytettiin timanttihiontaa, joka teki radasta tasaisen, mutta samalla teki siitä renkaille todella raskaan etenkin ovaalikaarteissa. Ennen Formula 1 -kisaa Indianapoliksessa ajettiin Indianapolis 500 -kisa, jossa autot käyttivät Bridgestonen tytäryhtiön Firestonen renkaita, ja ne kestivät hyvin. Näin ollen Bridgestonella oli käytössä Firestonen data rengaskestävyydestä, jota Michelinilla ei ollut.
Kappa (taruolento)

Kappa () on japanilaisessa perinteessä kilpikonnamainen olento, joka elää järvissä. Se muistuttaa suuresti eurooppalaista taruolentoa näkkiä, joka elelee myös vedenalaisessa kaupungissa. Kappa on kuitenkin peikkomainen ja vihreä, kun taas näkki muistuttaa lähinnä ihmistä. Kapan kasvot kuvataan yleensä joko kilpikonnan kasvoiksi tai inhimillisemmiksi, ihmiskasvoja hiukan muistuttaviksi apinan kasvoiksi. Useimmiten kapoilla on nokka, mutta osalle on kuvattu ihmismäisempi suu. Olennolle on yleensä kuvattu myös sammakon raajat ja kilpikonnan kilpi.
Kappa söi ravinnokseen ihmislihaa. Siltä saattoi pelastua kumartamalla sille, jolloin kappa japanilaiseen tapaan kumarsi takaisin. Silloin sen päälaella ollut taikavoimia antanut neste valui maahan. Toinen vaihtoehto oli antaa kapalle kurkku tai meloni, jota se piti vielä suurempana herkkuna, kuin ihmislihaa. Henkiolentoina kapat on kuvattu arvaamattomiksi, mutta kapat eivät silti olleet pahoja henkiä. Usein kapat onkin kuvattu oikeudentuntoisiksi ja hirviömäisyydestään huolimatta kunniallisiksi.
Populaarikultturissa.
J. K. Rowling lainasi kappa-olentoa kirjassa "Harry Potter ja Azkabanin vanki".
Kappa-hirviö esiintyy myös "Muumilaakson tarinoita" -sarjan jaksossa "Kiirehdi, Nuuskamuikkunen".
Myös eräässä Aku Ankan taskukirjan tarinassa, Taskarissa 264 Käteinen kiertoon, tarinassa Kappa, kappa, hei! esiintyy kappa-yhdyskunta, ja eräs kappa paremminkin.
Elokuvassa "Teinimutanttininjakilpikonnat III" 1600-luvun japanilaiset uskovat Turtlesien olevan kappoja.
Wig Wam

Wig Wam on vuonna 2001 Norjan Østfoldissa perustettu glam metal -yhtye. Yhtyeen musiikki ja pukeutumistyyli jäljittelevät 1980-luvun glam metal -yhtyeille ominaista tyyliä. Yhtyeen tunnetuimpia kappaleita ovat ”I Turn to You”, ”Crazy Things”, ”Hard to Be A Rock’n’Roller”, ”Gonna Get You Someday” ja Norjaa vuoden 2005 Eurovision laulukilpailussa edustanut ”In My Dreams”.
Historia.
Wig Wam perustettiin Østfoldissa vuonna 2001. Ennen yhtyeen perustamista kaikki jäsenet olivat olleet tiiviisti kiinni musiikkibisneksessä ja soittaneet yhtyeissä Dream Police, Artch, Sha-Boom, Ole Evenrud and Alien tai tehneet jopa soolouraa. Wig Wam teki paljon töitä menestyksensä eteen soittaen Norjassa useita konsertteja. Se nousi pian yhdeksi menestyneimmistä norjalaisista liveyhtyeistä. 
Vuonna 2004 yhtye julkaisi debyyttialbuminsa "667... The Neighbour of the Beast", jolla viitataan sekä raamatulliseen Pedon lukuun että brittiläisen Iron Maidenin klassikkoalbumiin "The Number of the Beast". Albumi saavutti huomattavaa menestystä hittikappaleen ”I Turn to You” ansiosta. Seuraavana vuonna yhtye osallistui singlehitillään ”In My Dreams” Eurovision laulukilpailuihin ja sijoittui yhdeksänneksi. Sen jälkeen julkaistiin toinen albumi "Hard to Be a Rock’n’Roller". Levyllä on vaikutteita yhtyeen tärkeimmältä innoittajalta, Kissiltä.
Maaliskuussa 2006 julkaistiin yhtyeen kolmas studioalbumi "Wig Wamania". Tämäkin albumi oli menestys, ja Wig Wamista oli tullut todella suosittu. Albumi muistetaan erityisesti hittikappaleesta ”Gonna Get You Someday”.
Yhtyeen neljäs studioalbumi, "Non Stop Rock N’ Roll", ilmestyi 22. tammikuuta 2010. 
Vuonna 2014 Wig Wam ilmoitti lopettavansa. 
Marraskuussa 2019 Wig Wam ilmoitti yhtyeen jälleenyhdistymisestä vuoden 2020 Tons of Rock -festivaalilla, Oslossa, antamatta enempää tietoa tulevaisuuden näkymistä tämän tapahtuman jälkeen. Yhtye julkaisi uuden singlen, "Never Say Die", 27. lokakuuta 2020.
Schnappi

Schnappi, das kleine Krokodil on saksalaisen lasten piirretyn pieni krokotiili, joka "esittää" listaykköseksi useissa Euroopan maissa talvella 2004–2005 nousseen samannimisen laulun. 
Schnappi on päähenkilö saksalaisen lastenohjelman "Die Sendung mit der Maus" piirretyissä tarinoissa. Tarinoissa Schnappi muun muassa laulaa elämästään Egyptissä. Tämä saksankielinen laulu esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 2001. Sen esittäjä on tuolloin kuusivuotias Joy ja kirjoittaja hänen tätinsä Iris Gruttmann.
Vuonna 2004 Schnappista tuli suosittu Internetissä ja kun se julkaistiin CD-singlenä Saksassa joulukuussa 2004, se nousi pop-listan ykköseksi 3. tammikuuta 2005. Tämän lisäksi se nousi ykköseksi Itävallassa, Belgiassa, Alankomaissa, Norjassa ja Ruotsissa.
Paperihaava

Paperihaava syntyy, kun paperiarkki tai muu litteä, teräväreunainen esine viiltää ihoon haavan.
Paperihaava aiheuttaa usein huomattavaa kipua siihen nähden, että verenvuoto on vähäistä. Tämä johtuu siitä, että paperihaavan muoto ärsyttää monia ihon tuntoreseptoreita samanaikaisesti ja verenvuodon vähyys pitkittää reseptoreiden altistumista ilmalle. Lisäksi tällaiset haavat syntyvät tyypillisesti sormiin, joissa tuntoreseptoreita on erityisen tiheässä.
Samanlaisia haavoja syntyy helposti myös joidenkin heinäkasvien lehdistä.
Borsod-Abaúj-Zemplén

Borsod-Abaúj-Zemplén on lääni Koillis-Unkarissa. Se rajautuu Nógrádin, Hevesin, Jász-Nagykun-Szolnokin, Hajdú-Biharin ja Szabolcs-Szatmár-Beregin lääneihin sekä pohjoisessa Slovakiaan. Läänin pinta-ala on 7 247 km² ja väkiluku arviolta 667 594 (vuonna 2015). Läänin pääkaupunki on Miskolc. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Sátoraljaújhely, Ózd, Tiszaújváros sekä viinien kaupunki Tokaj ympäröivine viinialueineen.
Alue on suurelta osin mäkistä maastoa, ja sen länsiosassa kohoaa Bükkvuoristo. Kaakossa Tiszajoen ympäristössä maasto on tasaisempaa. Tiszan sivujokia ovat Sajó ja Bodrog.
Harppi

Harppi on piirtämiseen tai mittaamiseen tarkoitettu työväline. Sillä voi piirtää täydellisen ympyrän. Se on varustettu kääntyvällä mekanismilla, joka yhdistää toisiinsa kaksi vartta. Joissakin harpeissa on myös kiinteä mitta-asteikko, josta näkee piirrettävän ympyrän säteen. Harppia käytetään tavallisesti ympyrän ja kaarien piirtämiseen sekä niiden mittaamiseen.
Harppi ja viivain ovat klassisen geometrian konstruktiotehtävissä käytettävät idealisoidut piirustusvälineet. Ympyrän kehä voidaan jakaa harpilla yhtä pitkiin osiin tiedettäessä ympyrän säde. Jakaminen tapahtuu kierrettäessä ympyrän kehä. Aikaisemmin harppia on käytetty myös paksuuden ja putken sisäpinnan mittaamiseen.
Harppia käytetään myös opiskelussa, varsinkin matemaattisilla aloilla. Harppi on myös tärkeä apuväline merenkulun karttanavigoinnissa.
Bács-Kiskun

Bács-Kiskun on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Baranyan, Tolnan, Fejérin, Pestin, Jász-Nagykun-Szolnokin ja Csongrádin lääneihin sekä etelässä Serbiaan. Läänin pääkaupunki on Kecskemét. Muita tärkeitä kaupunkeja ovat Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas ja Baja. Läänin pinta-ala on 8 443 km² ja sen väkiluku arviolta 513 687 (vuonna 2015).
Lääni on osa Unkarin Suurta alankoa ("Alföld") ja rajautuu lännessä Tonavaan ja idässä osittain Tiszaan. Läänin matalimman ja korkeimman kohdan välillä on korkeuseroa 80 metriä.
Nimi "Kiskun" ("Pieni Kumania") tulee kumaaneilta, jotka asettuivat tänne asumaan vuonna 1240 mongolien hyökkäysten laannuttua Euroopassa.
Baranya

Baranya on lääni Etelä-Unkarissa. Se rajautuu Somogy'in, Tolnan ja Bács-Kiskunin lääneihin sekä etelässä Kroatiaan. Läänin pääkaupunki on Pécs. Muita kaupunkeja ovat Komló, Mohács, Szigetvár ja Siklós. Näistä Mohács on tullut kuuluisaksi siellä vuosina 1526 ja 1687 käydyistä suurista taisteluista. Läänin pinta-ala on 4 430 km² ja sen väkiluku arviolta 371 110 (vuonna 2015).
Drava-joki muodostaa läänin etelärajan ja Tonava itärajan. Alueen pohjoinen osa on kumpuilevaa maastoa ja eteläosa on tasankoa. Ilmasto on aurinkoinen.
Etninen puhdistus

Etninen puhdistus tarkoittaa johonkin epätoivottuun etniseen ryhmään kuuluvien ihmisten poistamista alueelta, jotta alueen demografinen koostumus saataisiin muutettua halutunlaiseksi. Poistaminen voi tapahtua karkottamalla tai surmaamalla.
Termi on käännöslaina serbokroatian kielestä, "etnicko ciscenje". Jugoslavian media otti sen käyttöön 1980-luvun alussa kuvaamaan Kosovon albaanien väitettyä politiikkaa, jolla tavoiteltiin Kosovosta etnisesti homogeenistä albaanialuetta serbiväestö karkottamalla. Seuraavalla vuosikymmenellä termiä käytettiin runsaasti Jugoslavian hajoamissodissa.
Sosiologi Michael Mann on sijoittanut etnisen puhdistuksen jatkumolle, johon kuuluvat myös assimilointi ja kansanmurha.
Vaikka termi on uusi, etnisiä puhdistuksia on tapahtunut kaikkina historian aikakausina. Suuret ja pienet valtiot ovat suorittaneet etnisiä puhdistuksia joskus osana politiikkaansa ja joskus jopa kansainvälisiin sopimuksiin nojaten. Joskus etnisen puhdistuksen taustalla on ollut ennakkoluulo, viha tai kosto, tai pelko ryhmän aiheuttamasta vaarasta.
Etnisiä puhdistuksia suoritti paljon jo muinainen Assyria, joka siirsi valloittamiensa alueiden kansat vieraille maille ja korvasi heidät uudisasukkailla. Keskiajalla etnisten puhdistusten kohteeksi joutuivat useimmin uskonnolliset ryhmät. Nationalismin nousun myötä etnisten puhdistusten kohteeksi ovat joutuneet nykyaikana kansallisvaltioiden vähemmistökansat. 1900-luvun esimerkkejä etnisistä puhdistuksista ovat väestönvaihdot Kreikan, Bulgarian ja Turkin välillä 1910-luvulla, Intian jakoon, Israelin valtion syntyyn ja Kyproksen jakoon liittyvät väestönsiirrot, Turkin suorittama armenialaisten kansanmurha, natsien suorittama juutalaisten kansanmurha sekä hutujen suorittama tutsien kansanmurha. Neuvostoliitossa Stalinin hallinto suoritti useita etnisiä puhdistuksia strategisista syistä 1930- ja 1940-luvuilla. Jugoslavian hajoamissodissa 1990-luvulla etnisistä puhdistuksista syytettiin sotien kaikkia osapuolia.
Dystonia

Dystonia on sairaus, jossa aivojen tahdonalaisten lihasten liikkeitä säätelevän keskuksen toiminta häiriytyy. Dystonia aiheuttaa potilaan tahdosta riippumattomia, toistuvia ja nykiviä liikkeitä sekä mahdollisesti pysyviä virheasentoja.
Dystonian muodot.
Servikaalinen dystonia on dystonian muoto, jossa häiriö kohdistuu niskan ja hartiaseudun lihaksiin aiheuttaen pään nykiviä liikkeitä ja lopulta mahdollisia pään virheasentoja. 
Blefarospasmi on dystonian paikallinen muoto, jossa häiriö kohdistuu silmiä ympäröiviin lihaksiin ja aiheuttaa pakonomaista silmien räpyttelyä sekä mahdollisesti silmien täydellisen sulkeutumisen.
Oromandibulaarinen dystonia on dystonian muoto, jossa häiriö kohdistuu suun ja nielun alueelle aiheuttaen vaikeuksia syömisessä ja puhumisessa. Tällöin potilaalla saattaa myös syntyä purentaa häiritseviä leuan virheasentoja.
Meigen syndrooma on oromandibulaarisen dystonian ja blefarospasmin yhdistelmästä käytettävä nimitys.
Spasmodinen dysfonia on äänihuulten ja kurkunpään alueella ilmenevä dystonian muoto, joka aiheuttaa häiriöitä puhumiseen.
Käden dystonia on käden tai käsivarren toimintahäiriö, joka estää esimerkiksi kirjoittamisen tai muun toistuvan liiketoiminnon.
Dopaherkkä dystonia on lapsuudessa alkava dystonian muoto. Tällöin sairauden syynä on dopamiinin tuotantoon osallistuvan entsyymin muodostumista estävä geenivirhe.
Ennaltaehkäisy ja hoito.
Dystonian syytä ei tunneta, eikä siihen ole parantavaa hoitoa. Kuitenkin dystonian varhainen diagnosointi ja säännöllisen kuntoutuksen aloittaminen lievittää taudin oireita ja auttaa ehkäisemään toimintakyvyn vähenemistä. Oireita voidaan lievittää lääkehoidolla sekä botuliinipistosten avulla. Dystonian hoitoon käytetään esimerkiksi amitriptyliini lääkeainetta.
Spasmi

Kouristus eli spasmi (latinaksi "spasmus", mon. "spasmi") on lihaksen voimakas supistustila. Kouristus voi kestää muutamasta sekunnista useisiin tunteihin. Kouristusta voi ilmetä missä kehon lihaksissa tahansa, yleensä kuitenkin niskan alueella tai raajoissa, tai jos kyseessä on yleistynyt liikehäiriö, kouristuksia on raajoissa, niskassa, ja suun alueella. 
Kouristukset ovat kivuliaita. Jos kouristus kestää tunteja, niin lihaksisto on koetuksella koko sen ajan ja alkaa aikaa myöten surkastua, jos asianmukaista hoitoa ei ole aloitettu. Yleistyneeseen liikehäiriöön ei yleensä voi käyttää botuliini-hoitoa vaan lähinnä lääkitystä ja fysioterapiaa.
Lääkityksen aiheuttama kouristelu saattaa johtaa potilaan kuolemaan.
Syitä.
Epilepsia ja kilpirauhasen vajaatoiminta sekä Alzheimerin tauti voivat aiheuttaa kouristuksia.
Jotkut lääkeaineet kuten antipsykootit voivat aiheuttaa kouristuksia.
Formula 1 -kausi 2005

Formula 1 -kausi 2005 oli Formula 1 -sarjan historian 56. maailmanmestaruuskausi. Kausi alkoi Australiasta 6. maaliskuuta ja päättyi Kiinaan 16. lokakuuta. Kuljettajien maailmanmestaruuden voitti Renault’n Fernando Alonso, joka onnistui katkaisemaan Michael Schumacherin viiden peräkkäisen vuoden mestaruusputken. Valmistajien maailmanmestaruuden voitti myös Renault. Minardi ja Jordan sai kaksi uutta kuljettajaa.
Televisiointi.
Suomessa Formula 1 -lähetyksiä esittivät kaudella 2005 ilmaiskanava MTV3 sekä maksutelevisiokanava MTV3+.
Veikko Hirvimäki

Veikko Mikael Hirvimäki (s. 8. tammikuuta 1941 Petäjävesi) on suomalainen taiteilija. Nykyisin hän asuu Ballaiguesissa Sveitsissä. Kesäisin hän asuu synnyinkunnassaan Petäjävedellä.
Veikko Hirvimäki tunnetaan kansallisista monumentaalikokoisista veistoksistaan, kuten Mika Waltarin muistomerkistä "Kuningasajatus" Helsingissä ravintola Eliten edessä. Hänen teoksiaan oli ensi kerran esillä vuonna 1960.
Taiteellinen tuotanto.
Hirvimäen teosten lähtökohtana on usein luonto. Hirvimäki aloitti taidemaalarina mutta suuntautui sittemmin kuvanveistoon. Hirvimäki käyttää teoksissaan eri materiaaleja, kuten kiveä, myöhemmässä tuotannossaan myös puuta. Hirvimäelle oli varsinkin 1980-luvulla tyypillistä horisontaaliset veistokset, joissa useammasta kappaleesta koostuva tilateosmainen veistos lepää laattamaisella jalustalla, kuten Mika Waltarin muistomerkissä ja Päivö Oksalan muistomerkissä Jyväskylässä.
Mika Waltarin monumentista syntyi vilkas julkinen keskustelu vuonna 1985, ja Hirvimäen suunnitelma sai paljon kritiikkiä. Kiistaa herätti se, ettei teos ollut esittävä. Sitä pidettiin myös vaikeana ja Waltarin tuotantoa halventavana. Tapauksen jälkeen Hirvimäki vetäytyi Sveitsiin. Paljon suurikokoisia julkisia veistoksia tehnyt Hirvimäki alkoi samalla siirtyä pienoisveistoksiin ja materiaalissa kivestä puuhun. Puusta on syntynyt muun muassa monista pienistä puunpaloista koottuja susiveistoksia ja pieniä rituaaliesineenomaisia puuveistoksia, jotka usein on ripustettu sarjoiksi.
Veikko Hirvimäelle myönnettiin kuvataiteen valtionpalkinto vuonna 1987. Kalevalaseura on myöntänyt vuonna 2012 hänelle Akseli Gallen-Kallelan tunnustuspalkinnon.
Kumpulan siirtolapuutarha

Kumpulan siirtolapuutarha on Helsingin toiseksi vanhin siirtolapuutarha. Se perustettiin vuonna 1927. Siirtolapuutarha sijaitsee Kumpulan pientaloalueen ja Käpylän Kisakylän välissä. Alue on kulttuurihistoriallisesti arvokas.
Alue ja toiminta.
Kumpulan siirtolapuutarhassa on 268 palstaa, ja palstan keskimääräinen pinta-ala on noin 300 neliömetriä. Mökkien maksimikoko on 26 m² ja korkeus neljä metriä. Kaikessa rakentamisessa tulee noudattaa kaupungin ja yhdistyksen vahvistamia ohjeita.
Aluetta hallinnoi ja hoitaa Kumpulan Siirtolapuutarhayhdistys r.y. Yhdistys vuokraa palstat jäsenilleen. Vain Helsingissä kirjoilla oleva voi vuokrata palstan. Vuokraaja voi siirtää vuokrasopimuksen edelleen. Palstoista maksetaan vuosittain maanvuokra Helsingin kaupungille sekä kulutus-, alueen hoito- ja jäsenmaksuja yhdistykselle.
Yhdistys järjestää vuosittain sekä sisäisiä että yleisölle avoimia tapahtumia, joista syystori on näkyvin. Yksi alkuperäismökeistä on yhdistyksen omistamana museona.
Historia.
Helsingin ensimmäinen siirtolapuutarha perustettiin 1918 Ruskeasuolle. Helsingin kaupunginjohtaja Arthur Castrén edisti kunnallista siirtolapuutarha-aatetta, ja Helsingin kaupunginvaltuusto päätti vuonna 1924 perustaa uuden puutarhan Kumpulaan. Se oli tarkoitettu erityisesti Kallion, Hermannin ja Vallilan aseukkaille.
Kumpulan siirtolapuutarhan pääsuunnittelija oli Birger Brunila. Yleiset alueet olivat puutarhasuunnittelija Elisabeth Kochin vastuulla, ja arkkitehti Antero Pernaja teki puutarhamajojen tyyppipiirustukset. Kaupunki teetti asemakaavan sekä yhteiskäyttörakennukset ja -istutukset. Puutarha rakennettiin Kumpulanlaaksoon, jota rajasi metsäalueet.
Kumpulan siirtolapuutarhayhdistys perustettiin 1927. Ensimmäiset tontit oli vuokrattu jo aiemmin, ja mökit valmistuivat yhdistyksen perustamisen jälkeen vielä samana vuonna. Puutarhan keskusmaja valmistui 1934. Sitä on laajennettu kerhotaloksi vuosina 1976 ja 1990. Alkujaan mökeissä yöpyminen oli kielletty, ja Eelis Paalasen muutospiirustukset hyväksyttiin 1931 ja kuistien lasittaminen sallittiin 1938. Oiva Nummialan käsialaa olivat puolestaan vuoden 1957 muutospiirustukset.
Punssi

Punssi on arrakilla maustettu makeahko likööri. Punssi levisi Ruotsiin ja Suomeen 1700-luvun alkupuolella, kun maahan alettiin tuoda Jaavasta arrakkia eli palmun mehusta, yrteistä, riisistä ja melassista käyttämällä ja tislaamalla valmistettua alkoholijuomaa. Punssi valmistettiin sekoittamalla arrakkia, vettä, sokeria ja sitruunamehua, myöhemmin juomaan alettiin lisätä myös paloviinaa.
Alun perin punssi nautittiin aina kuumana. 1800-luvun puolivälissä punssia alettiin valmistaa teollisesti, jolloin sen tarjoaminen kylmänä kahvin kera yleistyi. Vielä nykyisin myös kylmä punssi tarjoillaan usein lasikupeista. Kuumaa tai kylmää punssia tavataan etenkin Ruotsissa juoda hernekeiton kanssa, mutta myös Suomessa punssin kulutushuippu osuu laskiaiseen, jolloin hernekeittoa nautitaan runsaasti.
Kaikkiaan punssin suosio on rajoittunut varsin tarkoin Pohjoismaiden alueelle.
Vincenzo Bellini

Vincenzo Bellini (3. marraskuuta 1801 Catania, Sisilia – 23. syyskuuta 1835 Puteaux, Pariisi) oli italialainen oopperasäveltäjä, lyyrisen oopperan mestari ja bel canton lipunkantaja. Bellinin ensimmäinen menestys oli "Il Pirata", jonka La Scala oli tilannut häneltä vuonna 1827. Nykyään hänen mestariteoksenaan pidetään yleisimmin "Normaa", jonka hän sävelsi vuonna 1831. Bellinin musiikki on hyvin tunteikasta, mahtipontista ja melodista. Hänen oopperoissaan varsinkin tenorien mutta myös sopraanojen osat ovat hyvin vaativia. "Puritaanien" säveltämisen jälkeen Bellini sairastui ja kuoli 33-vuotiaana Pariisin lähistöllä. Bellini haudattiin myöhemmin kotipaikkakunnalleen Cataniaan.
Bellinin musiikki, kuten koko bel canto, koki renessanssin 1950-luvulla, ja tähtisopraanot, kuten Montserrat Caballé ja Maria Callas, rakensivat uraansa laulaen useita Bellinin rooleja. Vaikka Bellinin musiikki on pysynyt suosiossa tämänkin jälkeen, oopperalavalla sitä näkee harvemmin kuin voisi olettaa, koska musiikki asettaa esiintyjille kovia vaatimuksia. Libreton hänen tunnetuimpiin teoksiinsa kirjoitti Felice Romani.
Kommunistiset symbolit

Kommunistiset symbolit muodostuvat työläisiä ja heidän työvälineitä kuvaavista symboleista, jotka kommunistiset liikkeet kehittivät 1900-luvun alkupuolelta alkaen tunnuksikseen.
Tunnetuin kommunistinen symboli on sirppi ja vasara yhteen liitettynä. Vasara kuvaa tehdastyöläisiä ja sirppi kuvaa maalaistyöläisiä. Ne yhdessä kuvaavat proletariaatin eli työväestön yhdistymistä. 
Toinen erittäin tunnettu symboli on punainen väri. Punalippu on ollut laajan vasemmistolaisen liikkeen symboli jo Ranskan suuresta vallankumouksesta lähtien. Punaisen värin koetaan symboloivan verta, jonka vallankumoukselliset ovat vuodattaneet vallankumouksessa. 
Kolmas symboli on viisisakarainen punainen tähti.
Kommunistiset symbolit on kielletty Unkarissa ja Puolassa.
Unkarin Munkáspártin varapuheenjohtaja Attila Vajnai oli 21.2.2003 pitänyt julkisessa tilaisuudessa takissaan punaista tähteä, jonka hän poisti poliisin käskystä. Vajnai tuomittiin 2004 symbolin pitämisestä. Euroopan ihmisoikeustuomioistuin päätti (33629/06) vuonna 2006 kyseessä olleen Euroopan ihmisoikeudensopimuksen vastaisen ilmaisuvapauden rajoittamisen ja tuomitsi Vajnaille korvauksia.
Pst

Pst tai PST voi tarkoittaa ainakin seuraavia asioita:
Kunnanvaltuutettu

Kunnanvaltuutettu on kunnanvaltuustoon (kaupungeissa kaupunginvaltuustoon) kunnallisvaaleissa valittu luottamushenkilö. Kaupungeissa käytetään nimitystä kaupunginvaltuutettu.
Suomen kunnallisvaaleissa vaalikelpoisia ovat tietyin poikkeuksin kaikki kunnan asukkaat, joilla on kyseisissä vaaleissa äänioikeus eivätkä ole holhouksen alaisia . Nämä kuntalaissa määrätyt poikkeukset ovat :
Ketään ei voi asettaa kunnallisvaaleissa ehdolle valtuustoon ilman hänen omaa suostumustaan.
Kunnanhallitus Suomessa

Kunnanhallitus (itseänsä kaupungiksi kutsuvissa kunnissa myös kaupunginhallitus, lyhenne KH tai kh) on kunnanvaltuuston itselleen (ja näin kunnallekin) valitsema hallitus. Se on yksi kunnan kolmesta pakollisesta toimielimestä, joka valmistelee valtuuston käsittelemät asiat ja vastaa kunnan hallinnosta ja taloudesta. Kunnanhallitus valvoo kunnan etua, edustaa kuntaa ja käyttää sen puhevaltaa. 
Kunnanhallituksen jäsenet siis valitsee valtuusto. Kunnanhallitukseen voidaan valita kuka tahansa, joka on kyseisessä kunnassa vaalikelpoinen kuntavaaleissa, ei kuitenkaan henkilöä, joka toimii kunnan keskushallinnossa kunnanvaltuuston alaisena, vastaa esimerkiksi lautakunnan esittelijänä kunnanhallituksen käsiteltäväksi tulevien asioiden valmistelusta, on merkittävässä asemassa sellaisessa liiketoimintaa harjoittavassa yhteisössä, jolle kunnanhallituksen tekemät ratkaisut voivat tuottaa olennaista hyötyä tai vahinkoa tai on merkittävässä asemassa kunnan henkilöstön edunvalvonnasta huolehtivassa yhteisössä. 
Kunnanhallituksen jäsenten enemmistö ei myöskään saa olla kunnan tai kunnan määräysvallassa olevan yhteisön tai säätiön työntekijöitä.
Kunnanhallitusten on nautittava kunnanvaltuustojen luottamusta. Mikäli luottamus ei ole voimassa, voi kunnanvaltuusto erottaa kunnanhallituksen ja valita uuden.
Jules Massenet

Jules-Émile-Frédéric Massenet (12. toukokuuta 1842 Montaud, Saint-Étienne – 13. elokuuta 1912 Pariisi) oli ranskalainen säveltäjä. Massenet tunnetaan nykyään eritoten oopperoistaan. 
Nuoruus.
Opiskeltuaan Ambroise Thomas’n johdolla Pariisin konservatoriossa Massenet voitti "Prix de Romen" ja muutti kolmeksi vuodeksi Roomaan. Italiassa hän meni naimisiin ja tapasi muun muassa Franz Lisztin. Hänen ensimmäinen oopperansa oli yksinäytöksinen "Grand’Tante" Opéra-Comiquessa 1867. Ranskan–Preussin sodan sytyttyä Massenet palveli sotilaana, mutta palasi vuoden kuluttua sävellystyöhön.
Menestysvuodet.
1870-luvun alun kahdella oopperalla, "Don César de Bazanilla" ja "Marie-Magdaleinella", Massenet nousi valokeilaan saaden tunnustusta muun muassa Tšaikovskilta ja Gounod’lta. Suursuositussa "Manonissa" Massenet käytti johtoaiheita, minkä vuoksi häntä nimitettiin ”Mademoiselle Wagneriksi” – ehkä hieman kateudestakin, sillä Massenet oli tällöin Ranskan suosituin oopperasäveltäjä. Seuraavat oopperat "Le Cid", "Le Mage" ja "Esclarmonde" eivät menestyneet, mutta vuoden 1892 "Werther" sai jälleen suuren suosion.
Massenet opettajana.
Vuosina 1878–1892 Massenet toimi Pariisin konservatoriossa professorina opettaen sävellystä. Hänen kuuluisimpia oppilaitaan ovat olleet Paul Vidal, George Enescu, Ernest Chausson ja Gustave Charpentier ja suomalainen Armas Järnefelt.
Myöhemmät vaiheet.
Joksikin aikaa Massenet siirtyi verismo-oopperoihin, mutta palasi vanhaan, kevyempään ja runollisempaan tyyliinsä. Ranskalaiset musiikkivirtaukset olivat kuitenkin muuttaneet suuntaa, eivätkä Massenet’n vuosisadan vaihteen jälkeen sävelletyt oopperat ehkä "Don Quichottea" lukuun ottamatta saavuttaneet menestystä.
"Thérèse" on kaksinäytöksinen 70 minuuttia kestävä ooppera, joka sijoittuu Ranskan vallankumoukseen.
Teokset.
Oopperoiden lisäksi Massenet sävelsi myös balettimusiikkia, oratorioita ja kantaatteja, orkesteriteoksia sekä lauluja. Vincent d’Indy kuvaili hänen varhaisempia oopperoitaan ja oratorioitaan ”puoliuskonnollisesti eroottisiksi”. Massenet antoi itsekin ymmärtää ettei juuri perusta ”jeesushömpötyksistä”, mutta tekevänsä niitä mikäli yleisö niin haluaa. Hänen teoksistaan voi löytää myös itämaisia vaikutteita koko uran ajalta.
Massenet’sta sanottua.
”Niin kuin jokaisella italialaisella muusikolla on itsessään pieni osa Verdiä tai Puccinia, kantaa jokainen ranskalainen sydämessään vähän Massenet’ta.” – Francis Poulenc
Lauri

Lauri on suomalainen ja virolainen miehen etunimi. Lauri on ollut jo pitkään suosituimpia miesten etunimiä. Suomessa on huhtikuuhun 2025 mennessä ollut 68 229 Lauri-nimistä miestä ja alle 28 naista.
Nimen alkuperä ja nimipäivä.
Lauri on suomalainen muoto latinan nimestä Laurentius, ”laakerinlehdillä seppelöity”. Nimen monine erikielisine muunnelmineen on tehnyt suosituksi Pyhä Laurentius, jonka muistopäivä, 10. elokuuta, on Suomessa samalla Laurin nimipäivä. Ortodoksisessa kalenterissa Laurin päivä on kuitenkin 18. elokuuta.
Suomessa Lauri on jo monta vuosikymmentä ollut tavallisimpia miesten nimiä. Viroon se saatiin Suomesta lainanimenä 1940-luvulla, mutta varsinaiseen suosioonsa se nousi siellä 1980-luvulla. Lauri on Virossa 65:nneksi yleisin miehen nimi ja 1. tammikuuta 2020 Lauri-nimisiä miehiä oli Virossa yhteensä 2 450.
Pietari (nimi)

Pietari on suomenkielinen muoto Raamatussa esiintyvän apostoli Pietarin nimestä. Nimi on Suomessa käytössä myös suomenkielisenä miehen etunimenä, ja nimen muita muotoja esiintyy etuniminä lukuisissa eri kielissä.
Nimi juontaa kreikan kiveä merkitsevästä nimestä Petros. Petros puolestaan on käännös alkujaan arameankielisestä raamatullisesta nimestä Keefas, joka tarkoittaa kiveä. Raamatun mukaan Jeesus antoi Keefaksen nimeksi apostoli Simonille, joka suomeksi tunnetaan nimellä Pietari. 
Muissa kielissä saman, alkujaan raamatullisen ja siitä kristilliseksi etunimeksi tulleen nimen muunnelmia ovat muiden muassa Petar, Petrus, Peter, Pierre, Pedro, Pietro ja Pjotr. 
Historiallisista henkilöistä, kuten hallitsijoista tai kirkollisista henkilöistä, jotka ovat kantaneet jotain näistä nimimuodoista, on suomeksi usein vanhastaan käytetty nimeä Pietari, esimerkiksi Pietari Särkilahti tai Pietari Suuri. 
Pietari () on myös vanha suomenkielinen nimi Venäjällä Suomen lähialueella sijaitsevalle suurkaupungille, jonka perustaja oli Venäjän keisari Pietari Suuri.
Nimen Pietari muunnelmia suomen kielessä ovat muiden muassa Petteri, Petri, Pekka, Pieti, Pietu ja Peetu.
Suomessa nimi Pietari on vuoden 2021 loppuun mennessä annettu 6 700 miehelle.
Pietarin nimipäivä on Suomessa 29. kesäkuuta, joka katolisessa pyhimyskalenterissa on apostoli Pietarin muistopäivä.
Tunnettuja Pietareita.
Suomessa Pietari-nimellä tunnettuja henkilöitä.
Henkilöitä, joiden nimenä alun perin on ollut jokin Pietari-nimen muunkielinen vastine, mutta joista suomen kielessä käytetään vakiintuneesti nimeä Pietari.
Suomalaisia Pietari-nimisiä.
Seuraavien historiallisten henkilöiden nimenä on ollut jokin muu samaa alkuperää oleva nimi, mutta suomenkielisessä kirjallisuudessa nimestä käytetään vakiintuneesti muotoa Pietari:
Seuraavien henkilöiden nimi on tai on ollut virallisestikin Pietari: