Siloviholainen

Siloviholainen (arkikielessä myös "kusiainen"; "Myrmica rubra") on muurahaisten (Formicidae) heimoon kuuluva viholaislaji. Siloviholaisella työläinen, kuningatar ja koiras ovat lajin sisällä erikokoisia. Siloviholaisen työläinen on kooltaan tyypillisesti 3,5–5 mm, koiras 4,5–5,5 mm ja kuningatar 4,5–7 mm.
Yhdyskunta.
Siloviholaiset asuvat monikuningattarisissa pesissä. Kuningattaria voi olla pesässä jopa sata. Nämä kuningattaret ovat kokoontuneet yhteen pariutumislennon jälkeen, muodostaneet pesän ja munineet siihen munat. Pesä on myös monidomi, joten koloniassa voi olla monta pesäsivustoa. Kuningattaret voivat elää jopa 15 vuotta. Pesän koko yleensä vastaa koloniaa, mutta siitä on myös havaittu superkoloniaa vastaavia pesiä.
Pariutumislennot tapahtuvat heinäkuun lopusta elokuuhun, mutta pariutumislentoja on havaittu myös syys- ja lokakuussa. Tuhannet nuoret kuningattaret ja urokset lähtevät lentoon paritellakseen. Parittelun jälkeen urokset kuolevat ja kuningattaret jättävät siipensä aloittaakseen uuden kolonian. Yhdysvalloissa elävien muurahaisten ei ole nähty tehneen tätä samaa. Kanadan Newfoundlandissa on havaittu muurahaisten tutkivan pesää ympäröivää aluetta etsien kasvi- ja eläinmateriaaleja ruokkiakseen pesänsä.
Yhdyskunnassa toimii ns. ”hautausurakoitsijoita”, työläisiä, jotka kuljettavat kuolleiden lajitoveriensa jäänteet jopa kolmen metrin päähän pesästä, jotta pesä pysyisi siistinä ja tautien leviäminen estyisi. Aggressiivinen siloviholainen käy minkä tahansa pesää uhkaavan kimppuun. Siloviholaiset kiipeävät säärtä pitkin ja pistävät uhkaajaa. Tämän vuoksi siloviholaisen arkikielinen nimitys ”kusiainen” on virheellinen. Siloviholaiset pysyttelevät päivän pesän suojassa ja yöllä keräävät ravintoa, kuten mettä kirvoista.
Pesä.
Siloviholaiset tekevät pesänsä esimerkiksi kiven alle, pudonneeseen oksaan, sammaltuppaan alle tai lahoon puuhun. Siloviholaisen pesän alue voi olla kymmeniä neliömetrejä, mikä on yleistä monidomeilla.
Levinneisyys.
Siloviholainen sietää lukuisia ilmastotyyppejä, ja se on levinnyt ympäri maailmaa, mutta enimmäkseen Eurooppaan, Länsi-Siperiaan ja Amerikkaan. Suomessa siloviholaisia tavataan lähinnä niityillä ja pihoilla. Länsi-Euroopassa siloviholainen elelee usein suoniityillä.
Siloviholainen voi hallita suuria alueita kaikkialla, minne se on levinnyt. Yhdysvalloissa tulvakauden aikaan saatiin uusi ongelma tulvan lisäksi: muurahaispesälauttoja, jotka kannattelivat munia, kuningattaria sekä muita pesän asukkeja. Näiden pistelevien lauttojen hävittämiseen meni paljon aikaa.
Ruokavalio.
Muurahaiset keräävät kirvoista mettä. Siloviholaisilla on vahva suhde kirvoihin ja ovat erittäin uskollisia yhdelle kirvalaumalle. Siloviholaisilla voi olla iso kirvalauma, mutta rajansa kaikella. Muurahaiset syövät yhteistyökumppaneitaan, jos määrä kasvaa liian isoksi. Meden lisäksi siloviholaiset syövät eläinten raatoja kuten useimmat muurahaiset. Näitten öiset ruuanhakuretket poikkeavat kuitenkin jokseenkin muista. Siloviholaiset kiertelevät pesän lähettyvillä olevaa aluetta etsien ruokaa. Siloviholainen levittää perästään hajua, joka merkitsee ravintolähdettä ja kutsuu muut muurahaiset auttamaan lähteen keräämisessä. Siloviholaisen poikkeus ei liity levitettyyn hajuun, vaan siloviholaiset voivat mennä pitkälle tässä etsinnässä paljon pidemmälle kuin muut pohjoismaiset muurahaiset.