Maijastina Kahlos

Maijastina Kahlos (s. 1967 Rautalampi) on suomalainen historioitsija ja antiikintutkija. Hän on latinan kielen ja Rooman kirjallisuuden dosentti Helsingin yliopistossa.
Opinnot.
Kahlos väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1998 roomalaisesta senaattorista Praetextatuksesta. Kahloksen erikoisaloja ovat Rooman 300- ja 400-lukujen historia, Rooman valtakunnan uskonnot, myöhäisantiikin kulttuuri sekä roomalaisen arjen historia.
Työura.
Vuosina 2006-2011 Kahlos johti Suomen Akatemian tutkimushanketta, jossa tutkittiin myöhäisantiikin uskonnollista ja ideologista murrosta. Vuosina 2014-2019 Kahlos oli tutkijana Suomen Akatemian rahoittamassa huippuyksikössä "Reason and Religious Recognition". 
Kahlos on ollut kaksi kertaa Helsingin yliopiston Tutkijakollegiumin tutkijana (vuosina 2011-2014 ja 2019-2021. Vuosina 2021-2022 hän oli vierailevana tutkijana Clare Hallissa, Cambridgen yliopistossa ja vuosina 2023-2024 vierailevana tutkijana tutkimusinstituutissa Israel Institute for Advanced Studies (Hebrew University of Jerusalem). Vuodesta 2022 Kahlos on ollut tutkijana Lissabonin yliopistossa.
Antiikintutkija.
Kahlos on historiantutkija, joka on erikoistunut kreikkalais-roomalaiseen antiikkiin ja erityisesti myöhäisantiikkiin (200-600). Hän on julkaissut 70 tieteellistä vertaisarvioitua artikkelia kansainvälisissä tieteellisissä lehdissä ja kokoomajulkaisuissa. Kahlos on julkaissut useita tieteellisiä vertaisarvioituja kirjoja ja toimittanut useita tieteellisiä kokoomateoksia. Hänen väitöskirjansa (1998) on julkaistu kirjana "Vettius Agorius Praetextatus. Senatorial Life in Between" (2002), ja se on myös käännetty italiaksi. Kirjassaan Kahlos analysoi roomalaisen senaattorin Vettius Agorius Praetextatuksen (k. 384) elämän kautta kulttuurisia, uskonnollisia ja yhteiskunnallisia muutoksia Rooman valtakunnassa 300-luvun lopulla, aikana, jolloin Rooman valtakunta oli kristillistymässä. Praetextatus ei kääntynyt kristityksi. 
"Debate and Dialogue: Christian Rhetorical Strategies against Pagans in the Roman West, c. 380–430" (Aldershot, Ashgate 2007) käsittelee kristittyjen kirjoittajien suhdetta muiden uskontojen harjoittajiin Rooman valtakunnassa 300–400-luvuilla. Kahlos analysoi, kuinka kristillisten kirjoittajien polemiikki polyteisteja (‘pakanoita’) vastaan kietoutui kristillisen identiteetin rakentamiseen ja vahvistamiseen. Ramsay MacMullen totesi arviossaan: ”As a contribution not so much to religious history as to the history of ideas, Debate and Dialogue is a useful, steady, clear piece of scholarship, and deserves the readers its subject matter will surely draw to it.” 
"Forbearance and Compulsion: The Rhetoric of Religious Tolerance in Late Antiquity" (London, Duckworth 2009) on analyysi uskonnollisen suvaitsevaisuuden ja suvaitsemattomuuden retoriikasta myöhäisantiikissa. Guy G. Stroumsa kirjoittaa arviossaan Kahloksen kirjasta: ”Kahlos must be congratulated for having dared, and for having, to a great extent, succeeded in her attempt.” Jochen Walter toteaa arviossaan: ”… this is a good and thought-provoking book. ... Students of ancient history and religious studies, theologians and classicists, but also a wider audience generally interested in the topic of religious toleration will want to read this book.” 
"Religious Dissent in Late Antiquity, 350-450" (Oxford, Oxford University Press 2020) on tutkimus Rooman valtakunnan kristillistymisen vaikutuksista uskonnollisten ryhmien – polyteistien (‘pakanoiden’) ja kerettiläisiksi leimattujen kristittyjen – asemaan vuosina 350–450. Paula Fredrikseen toteaa kirja-arviossaan: “In Religious Dissent in Late Antiquity, Kahlos offers a multifaceted gem.” Jennifer Barry kirjoittaa arviossaan: ”Kahlos is a wonderfully clear writer and a helpful exegete. This monograph thus comes highly recommended for scholars interested in a refreshing and organized study on religious conflict in the late ancient Roman Empire.” 
Kahlos on toimittanut tieteellisen kokoomateoksen "The Faces of the other: Religious Rivalry and Ethnic Encounters in the later Roman world" (Turnhout, Brepols 2012), jonka artikkelit analysoivat eri näkökulmista antiikin maailman uskonnollisesti tai etnisesti toisia, esimerkiksi kristittyjä, juutalaisia, ei-kristittyjä (‘pakanoita’), ei-roomalaisia, hunneja, germaaneja ja gallialaisia. Richard Flower kirjoittaa arviossaan: ”this volume brings together a range of different material but nonetheless remains focused on its overarching concerns.” Kahlos on toimittanut myös "Emperors and the Divine: Rome and its Influence" (Helsinki Collegium for Advanced Studies 2016), jonka artikkelit käsittelevät mm. Rooman keisareiden suhdetta uskontoon ja keisareiden esiintymistä jumalina tai jumalien edustajina maan päällä. 
Yhdessä muiden tutkijoiden kanssa Kahlos on toimittanut tieteelliset kokoomateokset "Spaces in Late Antiquity. Cultural, Theological and Archaeological Perspectives" (toim. Juliette Day, Raimo Hakola, Maijastina Kahlos &amp; Ulla Tervahauta, London: Routledge 2016), "Recognition and Religion: Contemporary and Historical Perspectives" (toim. Maijastina Kahlos, Heikki J. Koskinen &amp; Ritva Palmén (London: Routledge 2019), "Slavery in the Late Antique World, 150–700 CE" (toim. Chris L. de Wet, Maijastina Kahlos &amp; Ville Vuolanto, (Cambridge: Cambridge University Press 2022). "Slavery"-kirjasta lausuu Kostas Vlassopoulos arviossaan: ”this is a very stimulating volume, which offers a highly needed set of new temporal, spatial, and conceptual directions for the study of slavery in the late antique world.”
Tietokirjailija.
Kansainvälisen tutkijauransa ohella Kahlos on julkaissut yleistajuisia tietokirjoja suomeksi. "Rooman viimeiset päivät" (Helsinki: Otava, 2016) oli vuonna 2016 Kanava-tietokirjapalkintoehdokas ja sai vuonna 2017 Vuoden historiateos-kunniamaininnan Historian ystäväin liitolta. Kanava-tietokirjaraati totesi lausunnossaan Rooman viimeisistä päivistä: ”Vaikka ilmaisu on tiivistä, valtavasta historiallisesta ilmiöstä on saatu irti olennainen ja siitä on löydetty myös ajankohtaisia yhteyksiä nykyaikaan. Teksti on hengittävää ja lukemaan houkuttavaa. Kahlos taustoittaa kaiken niin hyvin, että kirjan lukemiseen ja ymmärtämiseen ei tarvita kuin kiinnostunut mieli.” Heikki Pihlajamäki kirjoitti arviossaan: ”Kahlos kirjoittaa elävästi ja kiinnostavasti vaikeasta ja monisyisestä aiheesta” 
Vuonna 2020 Kahlos julkaisi "Roomalaiset ja barbaarit" (Helsinki: Otava, 2020), jossa hän tarkastelee roomalaisten ja ei-roomalaisten (”barbaarien”) suhteita Rooman valtakunnassa ja erityisesti myöhäisantiikissa. Hänen uusin suomenkielinen teoksensa on vuonna 2023 ilmestynyt "Taikakirja: Magia antiikin Kreikassa ja Roomassa". Kahlos julkaisee Antiikki nyt! -podcastsarjaa.
Tunnustukset.
Kansalliskirjasto myönsi historiansa kuudennen Vuoden Asiakas -tunnustuspalkinnon Kahlokselle.
Maijastina Kahloksen puoliso on kirjailija Jarkko Tontti.