tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Wilkesinmaan kraatteri

Wilkesinmaan kraatteri on joitakin satoja miljoonia vuosia sitten maahan osuneen, noin 50 kilometrin läpimittaisen asteroidin törmäyksestä syntynyt kraatteri Wilkesinmaalla, Etelämantereen itäosassa. Jäänalaisen kraatterin halkaisija on noin 480 kilometriä. Kraatterin päällä on nykyisin lähes kahden kilometrin paksuinen jääkerros. Kraatterin koordinaatit ovat 70 eteläistä, 120 läntistä. Kerrostumista ja geologisista muodostumista päätellen kraatterin ikä on 100–500 miljoonaa vuotta. Kraatteri on noin kaksi ja puoli kertaa isompi kuin Jukatanin niemimaalla sijaitseva Chicxulub-kraatteri.
Wilkesinmaan kraatterin synnyttäneen asteroiditörmäyksen epäillään olevan syynä permi- ja triaskauden väliseen suureen lajien joukkotuhoon, joka oli valtavin ainakin 500 miljoonaan vuoteen. Joukkotuhossa kuoli 95 prosenttia merien ja 70 prosenttia maa-alueiden elämistöstä. Kraatterin tehneen meteorin arvioidaan olleen halkaisijaltaan jopa noin 50 kilometriä, jolloin se olisi aiheuttanut suunnatonta tuhoa törmätessään maahan. Permikauden lopun katastrofi on puolestaan suurin tunnettu joukkotuho. Yhteys katastrofiin on kuitenkin vielä vain arvaus, koska kraatterin ikämääritys on toistaiseksi erittäin epätarkka. 
Kraatteri havaittiin Nasan GRACE-satelliitilla, kun sillä mitattiin painovoimakentän vaihteluja Etelämantereella. Paikalta paljastui maapallon vaipan aineen keskittymä, mikä viittasi johonkin suureen mullistukseen. Lopullinen varmuus kraatterista saatiin, kun painovoimakartan päälle sijoitettiin tutkakuva, josta erottuvat kallioperän kohoumat.
Törmäyksen uskotaan myös vaikuttaneen Gondwanan mantereen hajoamiseen sata miljoonaa vuotta sitten. On myös mahdollista, että törmäys ja seurannut kraatteri heikensivät alueen maankuorta niin paljon, että se nopeutti myöhemmin Australian ja Antarktiksen irtoamista suurmantereesta. 
Aiheesta muualla.
Englanniksi:
Luettelo rallin Suomen-mestareista

Tämä on luettelo rallin SM-sarjan mestareista. 
Vuoden 2008 jälkeen luokitukset muuttuivat A-ryhmässä sekä isossa ja pienessä N-ryhmässä. Sen jälkeen mestaruus on jaettu kahdessa luokassa: SM1-luokassa (tarkoittaa nelivetoisilla autoilla kilpailevia) ja SM2-luokassa (kaksivetoisilla autoilla kilpailevat kuljettajat). Vuodesta 2013 eteenpäin mestaruus on jaettu myös SM3-luokassa (kv-luokitusten ja -sääntöjen mukaisilla FIA R1 ja FIA R2 enintään 1600 cm3 autoilla), joka aiemmin kilpaili SM2:n sarjassa.
Muita ryhmiä ja luokkia ovat muun muassa Senior Cup ja Historic Trophy. Eräinä vuosina on annettu merkkimestaruus, jonka on sittemmin korvannut tallien mestaruus. Vuodesta 1971 lähtien mukana on ollut naisten sarjan palkinto ja vuodesta 1984 on ajettu juniorien sarjan palkinnosta.
Viljelyherkkusieni

Viljelyherkkusieni eli herkkusieni ("Agaricus bisporus") on maailman viljellyin sieni, jota on viljelty Ranskassa jo 1700-luvulta saakka. Suomessa viljely aloitettiin 1940-luvulla. Villinä viljelyherkkusieni kasvaa Etelä-Euroopassa. Herkkusieni on tuoreena kiinteä ja sen malto on vaaleaa. Vanhetessaan herkkusienen heltat aukeavat ja niiden väri tummuu. Eri herkkusienilajien määritys on usein vaikeaa.
Maultaan viljelyherkkusieni on mieto ja hieman pähkinämäinen. Herkkusieni sopii monenlaiseen ruoanlaittoon.
Herkkusienten viljely.
Herkkusienet viljellään useimmiten kompostialustalla, jossa on lisäksi ravinteita ja mm. kipsiä. Valmiit kompostialustat ympätään eli niihin siirretään yleensä viljan jyvissä kasvatettua sienirihmastoa. Tässä rihmaston kasvuvaiheessa sopiva lämpötila on 24–26 astetta ja ilmankosteus 85–90 %. Valaistusta ei tarvita.
Kun idätysvaihe (15–18 vrk) on ohi, alusta jäähdytetään vegetatiivisen kasvun pysäyttämiseksi ja sienten muodostumisen käynnistämiseksi. Sienet poimitaan lakkien läpimitan ollessa 2–3 cm. Ensimmäisen parin päivän satojakson jälkeen tulee viikon kuluttua uusi sato, joka on yleensä ensimmäistä suurempi. Sienistä kerätään myös kolmas sato.
Nykyisin Suomeen tuotavista herkkusienistä merkittävä osa tuodaan muualta, kuten esimerkiksi Liettuasta muun muassa halvempien tuotantokustannusten vuoksi.
Herkkusienien viljely on samankaltaista tarkoin valvottua tuotantoprosessia kaikille Suomessa myytäville herkkusienille.
Lämpötila, puhtaus ja ilmankosteus ovat tarkoin säädeltyjä tekijöitä kasvatushuoneissa, joihin ei saa päästä kasvatukseen kuulumattomia bakteereja tai homeitiöitä.
Viljelyherkkusieni ruoanvalmistuksessa.
Viljelyherkkusienet säilyvät parhaiten +2...+5 asteen lämpötilassa. Paperipussi suojaa haihtumiselta.
Ruskeissa herkkusienissä on suurempi kuiva-ainepitoisuus, joten ne menettävät vähemmän painostaan ruoanlaitossa. Herkkusieniä voi käyttää kypsennettynä muun muassa salaateissa, keitoissa, padoissa, kastikkeissa ja wokeissa. Herkkusienet, erityisesti portobellot, tulee aina kypsentää niiden sisältämien karsinogeenisten yhdisteiden hajottamiseksi.
Viljelyherkkusieni on ravintoarvoltaan vähäenergiainen, mutta sisältää monipuolisesti kivennäisaineita.
Douglas Fairbanks

Douglas Fairbanks (23. toukokuuta 1883 Denver, Colorado – 12. joulukuuta 1939 Santa Monica, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen näyttelijä, käsikirjoittaja, ohjaaja ja tuottaja. Hän esiintyi mykkäelokuvan aikana useissa seikkailuelokuvissa, joista tunnetuimpia ovat "Zorron merkki" (1920), "Kolme muskettisoturia" (1921), "Robin Hood" (1922) ja "Bagdadin varas" (1924). Fairbanksin ensimmäinen vaimo oli Beth Sully ja heillä oli poika Douglas Jr. Fairbanks jätti vaimonsa alkaessaan seurustella Mary Pickfordin kanssa. Hän oli naimisissa Pickfordin kanssa vuodet 1920–1936. 
Fairbanks oli Charles Chaplinin paras ystävä kuolemaansa saakka. Fairbanks, Chaplin ja ohjaaja D.W. Griffith perustivat United Artists -yhtiön, joka alkoi hoitaa hänen elokuviensa tuotantoa ja jakelua. Hän oli myös Oscar-palkintoja jakavan Yhdysvaltain elokuva-akatemian perustajajäsen. Kun äänielokuvat korvasivat mykkäfilmit, Fairbanks ei huolestunut, sillä hänellä oli kokemusta myös näyttelemisestä näyttämöllä. Fairbanksin äänielokuvista ei kuitenkaan tullut yhtä suuria menestyksiä kuin mykkäfilmeistä.
Spybot – Search &amp; Destroy

Spybot – Search &amp; Destroy (S&amp;D) on ilmainen vakoilu- ja mainosohjelmien poistotyökalu Microsoft Windows-laitteille. Se on saatavilla 24 eri kielellä, myös suomeksi.
SpyBot on tarkoitettu internet-selailussa mahdollisesti uhkaavien vaarojen torjuntaan. Haittaohjelmien lisäksi Spybot puhdistaa rekisterin ei-toivottavista evästeistä.
Versiot.
Spybot – Search &amp; Destroy on saatavilla omaan käyttöön ilmaiseksi. Erillinen laajempi maksullinen versio on saatavilla ammattilaisille ja yrityskäyttöön. Maksullinen versio sisältää BitDefenderin moottorilla varustetun virustorjuntaohjelman.
Halden

Halden, vuosina 1665–1928 Fredrikshald, on kaupunki Kaakkois-Norjassa. Siellä sijaitsee Tanskan Fredrik III:n mukaan nimetty Fredrikstenin linnoitus.
Vuoden 2023 alussa Haldenissa oli 31 730 asukasta.
Historia.
Haldenin asutuskeskus oli 1500-luvulla puutavaran laivaussatama. Vuoden 1658 Roskilden rauhan se sai rajakaupungin aseman. 1665 kaupungille myönnettiin etuoikeuksia ja se sai nimen Fredrikshald.
Ruotsin kuningas Kaarle XII kuoli sotaretkellä Fredrikshaldissa 30. marraskuuta 1718 (gregoriaanisen kalenterin mukaan 11. joulukuuta).
Media.
Paikallislehti "Halden Arbeiderblad" ilmestyy neljästi viikossa.
Talos

Talos oli kreikkalaisessa mytologiassa Hefaistoksen luoma pronssinen jättiläinen, joka vartioi Europeta ja suojeli Kreetan rannikkoa. Hän heitteli rantaan yrittäviä suurilla kivillä tai poltti heitä kuumassa sylissään. Hänen ainoa haavoittuva kohtansa oli jalassa oleva suoni.
Taloksen ulkonäkö.
Taloksen kypärä muistutti Kreikan raskaasti suojattujen jalkaväen sotilaiden hopliittien kypärää. Taloksen metallikuori oli niin paksu, ettei se tarvinnut tavallista haarniskaa. Pitkät ja lihaksikkaat kokopanssariset käsivarret pystyivät tarttumaan kokonaisiin joukkueisiin ja murskaamaan ne kuoliaiksi. Taloksen nivelet kitisivät ja natisivat sen liikkuessa. Monille onnettomille uhreille sen natinat jäivätkin viimeiseksi kuulohavainnoiksi. Taloksen ainoa haavoittuvainen kohta oli niskasta nilkkaan asti ulottuva suoni, jota (useiden versioiden mukaan) pronssinen naula piti kiinni. Taloksen pronssinen rintapanssari oli kätevä vihollisia murskatessa tai polttaessa.
Taloksen tuho.
Taloksen asema Kreetan vartijana ei ollut uhattuna moneen vuoteen. Vain harvat miehet uskaltautuivat lähelle saarta kuultuaan tarinoita laivoista, jotka tämä armoton metallijättiläinen murskasi kivittämällä. Epäonnekseen Talos ei osannut varoa Argo-laivan tuomia uljaita argonautteja, joita johti Iason. Seikkailijoiden mukana oli noita Medeia, joka oli jo auttanut Iasonia varastamaan kultaisen taljan. Argonauttien saapuessa saarelle Talos luonnollisesti hyökkäsi heidän kimppuunsa. Tämän kuolemasta on useita versioita. Ainakin kahdessa hänet tappaa Medeia, joka toisen version mukaan ensin hypnotisoi Taloksen ja sitten huijaa tätä vetämään naulan pois. Toisessa Medeia leikkaa suonen poikki ensin nukutettuaan Taloksen. Eräässä versiossa Herakleen ystävä Poias surmaa Taloksen nuolellaan.
Elokuvissa.
Talos saatiin elämään Ray Harryhausenin erikoisefekteillä vuoden 1963 elokuvassa "Taistelu kultaisesta taljasta".
Fagernes

Fagernes on kaupunki Norjassa. Vuonna 2014 siellä oli 1704 asukasta. Se on Valdresin alueen suurin asutuskeskus ja Nord-Aurdalin kunnan keskusta. Siellä sijaitsee Valdresin kansallismuseo, joka on yksi Norjan suurimmista ulkoilmamuseoista.
Fagernes sai kaupunkioikeudet vuonna 2007 150-vuotispäivänsä kunniaksi.
Fagernes on tärkeä matkailukeskus ja sieltä on hyvät liikenneyhteydet Osloon, Goliin, Jotunheimiin ja Vestlandetiin. Fagernesin lentoasema Leirin avattiin vuonna 1987.
Valdresin paikallissanomalehden pääkonttori sijaitsee Fagernesissa.
Piaggio

Piaggio on etupäässä skoottereistaan kuuluisa yhtiö. Piaggio valmistaa myös autoja, moottoripyöriä, ja lentokoneita. 
Tausta.
Yhtiön perusti Rinaldo Piaggio vuonna 1884, ja se valmisti aluksi junien moottoreita ja vaunuja. 
Toisen maailmansodan aikana yhtiö keskittyi lentokoneiden valmistamiseen. Piaggion lentokonemoottoreita oli useissa italialaisissa sotilaslentokoneissa. Lentokonesuunnittelija Corradino D’Ascanio kunnostautui Vespan suunnittelijana sodan jälkeen. Vuonna 1946 yhtiö esitteli uutuuden, Vespa-skootterin, josta tuli yhtiön tunnetuin tuote ja tuotemerkki. Vespoja valmistettiin 10 vuoden sisällä yli miljoona kappaletta, ja sille omistettiin jopa postimerkki. Vespan pohjalta kehitettiin myös pientavaran kuljetukseen tarkoitettu kolmipyöräinen Ape.
Vuonna 1957 yhtiö valmisti Vespa 400:n, pienen henkilöauton. Vuonna 1964 kaksi jaostoa (ilmailu ja moottoripyörä) erosivat toisistaan ja muuttuivat kahdeksi itsenäiseksi yhtiöksi; ilmailujaosto sai nimeksi IAM Rinaldo Piaggion. Vuonna 1969 yhtiö osti Gileran.
Nykyinen toiminta.
Nykyään moottoripyöräyhtiötä kontrolloi hallintoyhtiö Imssi. Vuonna 2003 Piaggio myi 430 000 ajoneuvoa, liikevaihtona 987,2 miljoonaa euroa. Se on maailman neljänneksi suurin moottoripyörävalmistaja, ja konserniin kuuluu nykyään seuraavat merkit:
Lentokoneyhtiö "Piaggio Aeroa" johtaa Piero Ferrarin perhe, joka yhä omistaa 10 % kuuluisasta autojen valmistajasta Ferrarista. 
Museo.
1990-luvun alussa valmistui "Museo Piaggio", missä on nähtävillä kaikki Vespan mallit, ja myös runsaasti erikoisuuksia. Yhtenä erikoisuutena on Dalín koristelema Vespa.
Antonio Villaraigosa

Antonio Ramon Villaraigosa (s. 23. tammikuuta 1953) on Yhdysvaltain Kalifornian osavaltiossa sijaitsevan Los Angelesin kaupungin entinen pormestari. Hän edustaa Yhdysvaltojen demokraattipuoluetta.
Elämä.
Antonio Ramon Villar syntyi Boyle Heightsissa, Kaliforniassa 23. tammikuuta 1953 meksikolais-amerikkalaiseen perheeseen. 
Hän on ollut naimisissa Corina Villaraigosan (o.s. Raigosa) kanssa vuodesta 1987. Mennessään naimisiin pari vaihtoi sukunimensä yhdistelmäksi molempien sukunimistä, Villaraigosaksi. 
Ura.
Lukion jälkeen, käytyään "East Los Angeles Collegea" jonkin aikaa, Villaraigosa siirtyi UCLA:aan ("University of California, Los Angeles"), jossa hän suoritti alemman korkeakoulututkinnon historiassa. Villaraigosa opiskeli oikeustiedettä "People’s College of Law"ssa Los Angelesissa. 
Tämän jälkeen Villaraigosa on toiminut "United Teacher Los Angeles"in organisoijana sekä "American Federation of Government Employees"in ja "American Civil Liberties Union"in Los Angelesin osaston puheenjohtajana.
Vuonna 1994 Villaraigosa valittiin Kalifornian osavaltion lainsäädäntöelimen alahuoneen jäseneksi.
Jo vuonna 2001 Antonio Villaraigosa pyrki Los Angelesin pormestariksi, mutta vaalit voitti James Hahn. Kaksi vuotta vaalitappion jälkeen Villaraigosa sai kuitenkin Los Angelesin kaupungivaltuutetun paikan kaupunginhallituksessa, jossa hän edusti kaupungin 14. vyöhykettä.
Vuoden 2005 pormestarinvaaleissa Villaraigosa voitti silloisen viranhaltijan James Hahnin toisella äänestyskierroksella, ja 1. heinäkuuta vuonna 2005 hänestä tuli Los Angelesin 41. pormestari. Edellinen latinalaisamerikkalaisen syntyperän omaava Los Angelesin pormestari toimitti virkakautensa viimeisen vuoden vuonna 1872. Silloisen Los Angelesin asukasluku oli 6 000.
Villaraigosa pyrki Kalifornian kuvernööriksi vuoden 2018 vaaleissa, mutta jäi äänestyksen ensimmäisellä kierroksella kolmanneksi saaden noin 13 prosenttia äänistä.
Strängnäs

Strängnäs on samannimisen Strängnäsin kunnan keskustaajama ja entinen kaupunki. Strängnäs sijaitsee Mälarenin etelärannalla Södermanlandin maakunnassa ja Södermanlandin läänissä. Lähimmät suuret kaupungit ovat lännessä Eskilstuna ja idässä Södertälje. Strängnäsin ja Södertäljen välissä sijaitsee myös entinen Mariefredin kaupunki, joka kuuluu nykyään samaa kuntaan kuin Strängnäskin.
Strängnäsissä sijaitsee Strängnäsin hiippakunnan piispanistuin. Strängnäsin tuomiokirkko edustaa goottilaista arkkitehtuuria.
Kustaa Vaasa valittiin Ruotsin kuninkaaksi Strängnäsin valtiopäivillä 1523.
Metis (mytologia)

Metis () oli kreikkalaisessa mytologiassa Okeanoksen ja Tethyksen tytär, okeanidi ja titaani, viisauden jumalatar sekä Zeuksen ensimmäinen vaimo. Metiksen tultua raskaaksi Zeus sai tietää Gaialta, että Metiksen lapsi tulisi syrjäyttämään Zeuksen. Tästä säikähtäneenä Zeus nielaisi Metiksen. Hän sai siitä kuitenkin päänsäryn ja pyysi seppäjumala Hefaistokselta apua. Hefaistos iski Zeusta päähän kirveellä, jolloin täydelliseen sotisopaan pukeutunut Athene syntyi Zeuksen päästä.
Caravan (brittiläinen yhtye)

Caravan on brittiläinen progressiivisen rockin yhtye. Sen perustivat entiset Wilde Flowers -yhtyeen jäsenet David Sinclair, Richard Sinclair, Pye Hastings ja Richard Coughlan vuonna 1968. Yhtye ei ole saanut suurempaa kaupallista menestystä, mutta sitä pidetään yhtenä keskeisenä osana niin sanottua rockin Canterburyn koulukuntaa, joka sekoitti luontevasti yhteen psykedeelistä rockia ja jazzia. Koulukunnan muita tunnettuja yhtyeitä olivat muun muassa Soft Machine, Camel ja Gong.
Yhtye oli alun perin kotoisin Whitstablesta, Kentistä, läheltä Canterburyn kaupunkia, mutta muutti Lontooseen tehtyään lyhyen levytyssopimuksen Verve Records -levy-yhtiön kanssa. Yhtye siirtyi pian Decca Records -yhtiölle, jonka levymerkillä julkaistiin kriitikoiden arvostama albumi "In the Land of Grey and Pink" vuonna 1971. David Sinclair lähti yhtyeestä pian albumin jälkeen ja seuraavana vuonna yhtye hajosi. Hastings ja Coughlan kokosivat yhtyeen uudelleen ja uutena jäsenenä yhtyeeseen liittyi muun muassa alttoviulisti Geoffrey Richardson. Yhtye jatkoi uraansa, kunnes hajosi taas vuonna 1978.
Caravan on koottu yhteen vuosien aikana moneen kertaan ja se toimii edelleen esiintyvänä yhtyeenä. Richard Coughlan menehtyi keuhkokuumeeseen vuonna 2013.
Riippilänjärvi

Riippilänjärvi on Pirkanmaalla Sastamalassa Karkussa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistön Kokemäenjoen alueen Kuloveden alueeseen. Järvi on osa Rautaveden aluetta.
Maantiede.
Järven pinta-ala on 70,0 hehtaaria ja sen pituus on 2,1 kilometriä ja leveys 700 metriä. Linnais ja Järventaustansaari jakavat järven kahteen osaan. Järven luusua sijaitsee järven lounaisrannalla, josta saa alkunsa 800 metriä pitkä Koskenoja, joka laskee Rautaveteen Äijärinlahdessa.
Järven rantaviiva on 7,4 kilometriä pitkä ja ranta on puoliksi moreeni- ja kalliopohjaista metsämaastoa ja puoliksi peltoa tai golfkenttää. Järvi on keskellä Palvialan taajamaa ja asutusta on myös järven rannoilla.
Järven lounaisrannalla sijaitsee Lakeside Golf, kaakkoisrannalla Karkun harmaakivikirkko. Kaakkoisrantaa sivuaa kirkon luona Tampereen ja Porin välinen rautatie. Järven mukaan on nimetty lähistölle Riippiläntie ja Riippilänpolku. Riippiläntie on vanhan Turun ja Tampereen välisen valtatie 9:n osa.
Historia.
Ensimmäinen hakemus saada laskea järvi on vuodelta 1820. Vuonna 1852 tilanomistaja F.W.Caloander ja kumppanit hakivat lupaa kuivauttaa Riippilanjärven ja saivat siihen luvan vuonna 1857. Järvelle tehtiin vain pieni pinnanalennus vuonna 1868. Samoilla asioilla oli Eino Stark ja kumppanit, kun he vuonna 1922 hakivat lupaa laskea järveä ja saivat siihen luvan 1930.
Penthesileia

Penthesileia oli kreikkalaisessa mytologiassa amatsonien kuningatar ja Areen sekä Otreran tytär. Hän lähti Hektorin kuoltua armeijansa kanssa Troijaan Priamoksen avuksi. Akhilleus haavoitti häntä taistelussa, mutta rakastui Penthesileian kauneuteen poistettuaan kuolevalta kypärän. 
Kreikkalainen sotilas Thersites nauroi Akhilleukselle tämän takia. Akhilleus kiivastui ja tappoi Thersiteen.
Porcupine Tree

Porcupine Tree on vuonna 1987 Isossa-Britanniassa, Hertfordshiren Hemel Hempsteadissa perustettu progressiivisen rockin, jonka keulahahmo ja perustaja on yhtyeen päälauluntekijä, laulaja-kitaristi-tuottaja Steven Wilson. Yhtyeen musiikissa ovat vuosien varrella yhdistyneet muun muassa progressiivinen rock, psykedeelinen rock, ambient ja metalli. Yhtye keskittyy albumikokonaisuuksien luomiseen, joissa eri kappaleet ovat yhteydessä toisiinsa.
Yhtyeen 1991 julkaistun esikoisalbumin, "On the Sunday of Life..." ja muiden 1990-luvun julkaisujen myötä Porcupine Tree oli arvostettu yhtye erityisesti muusikkopiireissä. Yhtyeen 1990-luvun tuotanto on saanut hyvin paljon vaikutteita progerssiivisesta ja psykedeelisestä rockista, mutta yhtye on hyödyntänyt tuotannossaan myös elektronista musiikkia. 
2000-luvun myötä Porcupine Treen soundiin syntyi myös metallisempi sävy tuotannon ja ajoittain alemmas viritettyjen kitaroiden myötä. Yhtyeen kuudennella, vuonna 2000 julkaistulla albumilla "Lightbulb Sun" yhtyeen äänimaailma muuttui merkittävästi. Vuoden 2002 "In Absentia" -albumi toi yhtyeelle siihen asti eniten menestystä suuren yleisön keskuudessa. Vuonna 2007 julkaistu "Fear of a Blank Planet" oli yhtyeen kaupallisesti menestyksekkäin albumi. Se sai myös Grammy-ehdokkuuden parhaasta surround-äänestä (”Best Surround Sound Album”).
Marraskuussa 2021 Porcupine Tree julkaisi ensimmäistä kertaa uutta musiikkia liki kahteentoista vuoteen. Yhtye julkaisi kesällä 2022 uuden albumin "Closure / Continuation" ja lähtee syksyllä 2022 Euroopan-kiertueelle.
Esiintymiset Suomessa.
Porcupine Tree on esiintyi Suomessa ensimmäisen kerran vuoden 2007 Ilosaarirockissa. Suomalaisyleisön sydämellinen vastaanotto teki Wilsoniin vaikutuksen, mikä johti myöhemmin esiintymisäänitteen julkaisemiseen kokonaisuudessaan nimellä "Ilosaarirock (Transmission 10.0)". Onnistunut ensiesiintyminen poiki pian uusia konsertteja Suomeen. Joulukuussa 2007 yhtyeen oli määrä esiintyä Kulttuuritalolla, mutta konsertti siirrettiin suuren kysynnän takia Helsingin jäähalliin. Päivää myöhemmin Porcupine Tree esiintyi Tampereen loppuunmyydyllä Pakkahuoneella. Tämän jälkeen yhtyeen Suomen vierailut jatkuivat Turun Ruisrockissa 4. heinäkuuta 2008 ja Helsingin jäähallilla 21. lokakuuta 2009. Porcupine Treen piti alun perin esiintyä myös Ruisrockissa kesällä 2010, mutta konsertti peruttiin aikataulullisten ongelmien vuoksi.
Jäsenet.
Entiset jäsenet.
&lt;br style="clear: both"&gt;
Deifobos

Deifobos () oli kreikkalaisessa mytologiassa Priamoksen ja Hekaben poika. Hän oli myös naimisissa Helenan kanssa Parisin kuoltua. Troijan kukistuttua Menelaos surmasi hänet ja vei Helenan takaisin Spartaan.
Äidinmaito

Äidinmaito on äidin rintamaitoa eli rintojen maitorauhasista erittyvää maitoa, joka on tarkoitettu ihmislapsen ensisijaiseksi ravinnoksi ensimmäisen elinvuoden ajan ja osaksi monipuolista ravintoa sen jälkeen. Lapsen ruokkimista rintamaidolla suoraan nisästä kutsutaan imettämiseksi.
Eritys.
Äidinmaitoa alkaa erittyä rinnoissa raskauden alussa istukan synnyttyä, kun prolaktiinin määrä lisääntyy äidin veressä, estrogeenin ja keltarauhashormonin väärä vähenee, ja rintarauhanen kasvaa. Maidoneritystä nännistä stimuloi vauvan imevä suu.
Koostumus.
Rintamaidon koostumus on yksilöllistä, koska se heijastelee äidin syömän ravinnon koostumusta esimerkiksi rasvapitoisuuden, rasvahappokoostumuksen ja rasvaliukoisten vitamiinien määrän suhteen. Desilitra tavallista rintamaitoa sisältää keskimäärin noin 65 kilokaloria. Rintamaidon energiasta keskimäärin 47 prosenttia tulee rasvasta, 46 prosenttia hiilihydraatista ja 7 prosenttia proteiinista. Desilitrassa tavallista rintamaitoa on keskimäärin 51 mg suolaa, joka sisältää 20 mg natriumia. Kaliumpitoisuus on 21 mg/dl. Rintamaidossa on lehmänmaitoa enemmän kolesterolia. Suomalaisten äitien rintamaidossa ei ole yleensä riittävästi D-vitamiinia.
Muutamana synnytyksen jälkeisenä päivänä erittyvässä äidinmaidossa on erittäin paljon immunologisesti vaikuttavia aineita. Tässä maidossa on vain vähän laktoosia ja vähemmän kalsiumia ja kaliumia kuin myöhemmin erittyvässä tavallisessa rintamaidossa. Suolaa ja magnesiumia sen sijaan on enemmän. Rintamaidon sisältämät vasta-aineet suojaavat vauvaa infektioilta. Rintamaito sisältää myös oligosakkarideiksi kutsuttuja imeytymättömiä sokeriyhdisteitä, jotka saattavat suojata vauvoja sairauksia aiheuttavilta mikrobeilta.
Rintamaitoon erittyy myös imettäjän mahdollisesti käyttämiä lääkkeitä, joista imeväiseen päätyy keskimäärin alle yksi prosentti. Vastasyntyneen elimistön kyky käsitellä lääkeaineita on kuitenkin kehittymätön.
Makroravinteet.
Desilitra rintamaitoa (100 g) sisältää keskimäärin 7,4 grammaa hiilihydraattia (laktoosia), 3,5 grammaa rasvaa ja 1,1 grammaa proteiinia.
Hiilihydraatit.
Rintamaidosta elimistöön imeytyvä hiilihydraatti koostuu maitosokerista eli laktoosista. 
Rasvahapot.
Rintamaidon rasvahapoista tyydyttyneitä on 45 %, yksittäistyydyttymättömiä 40 % ja monityydyttymättömiä noin 15 %. Tyydyttyneen rasvan osuus ei riipu äidin ruokavaliosta. 
Rintamaito sisältää runsaasti imeväisikäisille välttämätöntä arakidonihappoa.
Proteiinit.
Rintamaidon proteiineista noin 36 % on kaseiineja, toiset 36 % alfa-laktalbumiinia, noin 9 % immunoglobuliineja ja noin 18 % laktoferriiniä.
Honda MBX

Honda MBX oli Hondan valmistama kaksitahtinen moottoripyörä. Sitä valmistettiin 50-, 80- ja 125-kuutioisena vuosina 1983–1986.
3-sylinterinen Honda MVX ja sen yksisylinterinen 125-kuutioinen pikkusisko 
MBX, olivat Hondan ensimmäisiä todellisia yrityksiä vallata 2-tahtisten moottoripyörämarkkinat 1980-luvun alussa. MBX 125 ei tullut Japanin markkinoille lainkaan, sen sijaan Euroopassa sitä myytiin melko hyvin, ei kuitenkaan yhtä paljon kuin Yamahan RD-sarjaa. MBX:n korvasi Hondan 125-kuutioisten katupyörien mallistossa Honda NS. 
Kirjallisuutta.
Artikkeli.
Tekniikan Maailma -lehden numerossa 2/1985 esitellään lopputulokset kolmen Suomessa aikanaan myydyimmän kevytmoottoripyörän 10 000 km:n ajotestin tuloksista. Testattavat pyörät olivat Honda MBX 125 F, Kawasaki AR 125 ja Yamaha RD 125 LC.
Joni Yli-Torkko

Joni Yli-Torkko (s. 14. huhtikuuta 1982 Lappeenranta) on suomalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi laitahyökkääjänä muun muassa kasvattajaseurassaan SaiPassa. Yli-Torkko oli työmyyrä ja osasi ärsyttää sekä taklata hyvin pienestä koostaan huolimatta.
Ura.
Yli-Torkko pelasi ensimmäiset ottelut kasvattajaseurassaan kaudella 2000–2001. Hän pelasi myös alle 20-vuotiaiden MM-kilpailuissa 2002, joista voitti pronssia. Ja samalla kaudella voitti myös A-nuorten SM-kultaa jossa teki finaalisarjan ratkaisevan maalin RL-kilpailussa. Siirtorajan kynnyksellä tammikuussa 2004 Yli-Torkko siirtyi puolustaja Antti Bruunin kanssa SaiPasta Rauman Lukkoon. Yli-Torkko suuntasi TPS:ään vuokralle tammikuussa 2006 loppukaudeksi ja sai jatkaa joukkueessa asenteensa vuoksi myös kaudella 2006–2007, jolloin teki yhden kauden piste-ennätyksensä (16 pistettä).
Yli-Torkko jäi kauden 2006–2007 jälkeen vapaaksi agentiksi ja haki alkukauden 2007–2008 pelituntumaa Suomi-sarjan Imatran Ketterästä. Lokakuussa 2007 hän palasi SaiPaan koeajan kautta, mutta kausi jäi vain yhdeksän ottelun mittaiseksi nilkkavamman vuoksi.
Kesällä 2008 Yli-Torkon munuainen leikattiin ja hän oli sivussa peleistä ison osan kaudesta 2008–2009, jolloin kärsi myös kylkivammasta ja puujalasta.
Syksyllä 2010 Yli-Torkko joutui nivus- ja lonkkaleikkaukseen, jota ennen hän ehti pelata vain yhden harjoituspelin Jukureita vastaan. Hän ei pelannut yhtään varsinaista ottelua kaudella 2010–2011.
Kesällä 2011 Yli-Torkko oli harjoitusvahvuudessa muutaman päivän ajan, mutta joutui lopettamaan jatkuvien kipujen takia. Hän joutuu todennäköisesti lopettamaan pelaajauransa
Yli-Torkko tunnetaan vastustajaa ärsyttävästä pelityylistä. Kim Hirschovits on nimennyt Yli-Torkon ärsyttävimmäksi vastustajaksi.
Hevonen ja poika

Hevonen ja poika () on C. S. Lewisin kirjoittaman Narnia-sarjan viidentenä ilmestynyt osa. Se julkaistiin vuonna 1954 Pauline Baynesin kuvittamana. Aikajärjestyksessä "Hevonen ja poika" on sarjan kolmas osa. Lewisin muut nimiehdotukset kirjalle olivat ”Sastra ja pohjoinen”, ”Autiomaan tie Narniaan”, ”Arkkimaan Koor”, ”Hevonen varasti pojan”, ”Rajan yli” ja ”Riia-hevonen”. Muista Narnian tarinoista poiketen tässä kirjassa meidän maailmamme ihmisiä ei matkaa Narniaan. "Velhossa ja leijonassa" Narnian hallitsijoiksi tulleet Pevensien sisarukset ovat tosin edelleen Narniassa ennen paluutaan vaatekaapin kautta takaisin kotiin, ja he esiintyvät sivuhenkilöinä kirjan lopussa. Romaani julkaistiin suomeksi 1977 Kaarina Helakisan suomentamana.
Juoni.
Tapahtumat lähtevät liikkeelle Kalormenista, joka sijaitsee Narniasta etelään, suuren autiomaan takana. Sastra-poika asuu köyhän kalastajan luona, jota hän pitää isänään. Kalastaja ei ole kuitenkaan hänen oikea isänsä, vaan hän on pelastanut rantaan ajelehtineen pienen pojan. Eräänä päivänä tarkaani ilmaantuu heidän luokseen ja ilmoittaa haluavansa ostaa pojan. Kalastajan ja tarkaanin neuvotellessa hinnasta Sastra hiipii pois paikalta. Hän menee silittelemään tarkaanin hevosta, joka yllättäen ryhtyykin puhumaan. Hevonen on kaapattu Narniasta, eikä se ole ennen Sastran tapaamista paljastanut puhekykyään kenellekään. Sastra ja Riia-hevonen lähtevät yhdessä pakomatkalle kohti Narniaa. Matkalla he törmäävät toisiin karkulaisiin. Aravis on lähtenyt pakoon välttyäkseen pakkoavioliitolta ja myös hänen ratsunsa Hvinna on narnialainen puhuva hevonen. He matkaavat yhdessä Tasbaaniin, jossa heidän pitää pukeutua valepukuihin, jotta heitä ei tunnistettaisi.
Ovatio

Ovatio (lat., &lt; "ovare", riemuita) oli antiikin Roomassa kulkue, joka järjestettiin sodassa voiton saavuttaneen sotapäällikön kunniaksi, jos tämän saavutusta ei katsottu niin merkittäväksi, että sen takia olisi järjestetty triumfi, jota pidettiin juhlallisempana kuin ovatiota.
Toisin kuin triumfissa, viettäjä oli pukeutunut myrttiseppeleeseen ja kulki jalan tai ratsain huilun säestyksellä. Ovatio vietettiin Rooman sijaan Mons Albanuksella. Oikeuden sen järjestämiseen myönsi senaatti ja kustannukset maksoi viettäjä itse. Ovatio saatettiin myöntää triumfin sijaan esimerkiksi, jos sodassa ei ollut tapettu tarpeeksi vihollisia, muodollista sotaa ei ollut julistettu tai vastustajana ei ollut valtakunnan tasoinen organisaatio, vaan kyseessä oli esimerkiksi sisällissota tai kapina. Esimerkiksi Marcus Licinius Crassus vietti ovatiota kukistettuaan Spartacuksen johtaman orjakapinan.
Filip IV

Filip IV tarkoittaa seuraavia hallitsijoita: 
Katso myös.
Filip IV:een liittyy myös seuraava:
Katy Towell

Katy Towell (s. 1. joulukuuta 1980) on yhdysvaltalainen graafinen suunnittelija, kirjailija ja kuvittaja. Hän asuu Los Angelesissa. Animaatiosarja "Childrin R Skary" on yksi hänen tunnetuimmista projekteistaan. 
Childrin R Skary.
Lista Towellin tekemistä lyhytanimaatioista, jotka kuuluvat "Childrin R Skary" -sarjaan.
Whigit

Whigit oli Britannian liberaalipuolue vuosina 1688–1859. Tuolloin puolueet olivat lähinnä ryhmittymiä ja toinen suuri ryhmittymä oli konservatiivipuolue ”toryt”.
Whig-puolue voitti vuoden 1705 parlamenttivaalit ja sai enemmistön Englannin parlamentin alahuoneeseen. Huolimatta kuningatar Annan vastustuksesta whigien edustaja Sunderlandin jaarli Charles Spencer pääsi hallitukseen joulukuussa vuonna 1706. 1800-luvulla puolue vastusti orjuutta ja vaati vapaakauppaa, äänioikeuden laajentamista ja parlamentin valtaa yli monarkin. Se vastusti itsevaltiutta ja kannatti perustuslaillista hallintoa, klassista liberalismia, radikalismia ja laillisuusperiaatetta.
Loppuvaiheessa whigien kannatus tuli muun muassa liike-elämältä, toryjen muun muassa aatelisilta maanomistajilta ja hovin piiristä.
Viljalakien (1815–1846) vastaisen taistelun seurauksena konservatiivipuolue hajosi ja sen vapaakauppasiipi liittyi vähitellen whigien ja vapaakauppaa vaatineen radikaaliryhmittymän kanssa yhteen Liberaalipuolueeksi, josta käytettiin ensi kertaa tätä nimeä vuonna 1839, vaikka sen virallisen perustamisen lasketaan tapahtuneen vasta 1859.
Puolueen synty.
Whig-puolue syntyi vuoden 1688 vallankumouksen aikana, kun Stuartit karkotettiin ja valtaistuimen viholliset saivat pilkkanimekseen "whig" – gaelin karjan- tai hevosenajajaa tarkoittavasta sanasta "whiggamor", jota käytettiin eräästä Länsi-Skotlannin talonpoikaiskapinallisten ryhmästä.
Whigit halusivat Yorkin herttuan kieltämistä valtaistuimelta, koska hänet yhdistettiin yksinvaltiuteen. Toryt puolestaan vastustivat tätä. Whigit olivat etupäässä suuraatelia, rikkaita kauppiaita ja ei-anglikaaneja, kun taas toryt edustivat maa-aatelia ja Englannin kirkkoa.
Whigit olivat vallassa vuosien 1688–1689 mainion vallankumouksen jälkeen sekä Yrjöjen aikana 1714–1761.
Sini (nimi)

Sini on suomalainen naisen nimi, joka on syntynyt lyhentymänä nimestä Sinikka. Sini-nimeä on käytetty Sinikan hellittelynimenä. Molemmat nimet pohjautuvat värin nimeen sininen. Vuoden 2019 loppuun mennessä Sini on annettu nimeksi 9 412 henkilölle, joista yli puolet on syntynyt 1980- ja 1990-luvuilla. Ennen vuotta 1920 nimeä ei ollut annettu kenellekään.
Tutkimusmatka

Tutkimusmatka tai tutkimusretki on matka, joka tehdään tiedon saamiseksi. Ihminen on tehnyt tutkimusmatkoja itselleen tuntemattomille seuduille jo muinaisista ajoista lähtien. Uusia seutuja on usein etsitty purjehtien. Mantereiden kuten Afrikan sisäosia on tutkittu jalkaisin ja jokia pitkin. 1900-luvun lopulla alkoivat avaruuden tutkimusmatkat.
Historia.
Muinaiset foinikialaiset tutkivat ahkerasti Välimeren seutuja, ja karthagolainen Hanno Merenkulkija purjehti Afrikan länsirannikkoa pitkälle etelään. Myös antiikin kreikkalaiset tekivät useita tutkimusmatkoja.
Keskiaikaisia tutkimusmatkailijoita olivat esimerkiksi Amerikassa käynyt viikinki Leif Erikinpoika, Kiinassa käynyt venetsialainen Marco Polo, arabi Ibn Battuta ja kiinalainen Zheng He.
Aikaa 1400-luvulta 1500-luvun lopulle kutsutaan löytöretkien ajaksi, sillä silloin eurooppalaiset tutkimusmatkailijat kuten Kristoffer Kolumbus, Bartolomeu Dias, Vasco da Gama ja Fernão de Magalhães löysivät purjehdusmatkoillaan useita eurooppalaisille aiemmin tuntemattomia maita ja laajensivat tunnettua maailmaa.
Luoteisväylää Euroopasta Pohjois-Amerikan yli Aasiaan alettiin etsiä 1500-luvulla.
1600- ja 1700-luvulla muun muassa hollantilainen Abel Tasman ja englantilainen James Cook tekivät tutkimusmatkoja Oseaniaan ja löysivät muun muassa Australian, Uuden-Seelannin ja Polynesian saariston.
Afrikan tuntemattomiin sisäosiin alettiin tehdä tutkimusmatkoja 1700-luvun lopulta alkaen. Tunnettuja Afrikan-tutkijoita 1800-luvulla olivat esimerkiksi brittiläiset David Livingstone ja Henry Morton Stanley.
Napaseuduille alettiin tehdä tutkimusmatkoja 1800-luvulla, ja vuosina 1909 ja 1911 saavutettiin pohjois- ja etelänavat.
Avaruuteen suuntautuvat tutkimusmatkat kuten kuulennot alkoivat 1960-luvulla.
Johan Vonlanthen

Johan Vonlanthen (s. 1. helmikuuta 1986 Santa Marta, Kolumbia) on sveitsiläinen jalkapalloilija, joka pelaa Itävallan Bundesliigan FC Red Bull Salzburgssa. Pelipaikaltaan hän on hyökkääjä.
Vonlanthen pelasi nuoruudessaan BSC Young Boysissa. Hän teki debyyttinsä Sveitsin pääsarjassa kaudella 2001–2002 kuusitoistavuotiaana. Hän teki sillä kaudella kahdeksassa ottelussa yhden maalin. Seuraavalla kaudella hän pelasi 27 ottelua, joissa teki neljä maalia. Vonlanthen teki kesällä 2003 sopimuksen PSV Eindhovenin kanssa. Kevään 2005 hän oli lainassa Brescia Calciossa ja kauden 2005–2006 NAC Bredassa. Kesäkuussa 2006 hän liittyi jälleen PSV Eindhoveniin, josta siirtyi samana kesänä itävaltalaisseura Red Bull Salzburgiin. Vonlanthen pelasi 33 ottelua ja teki 5 maalia kaudella 2006-07, kun Red Bull Salzburg voitti Itävallan mestaruuden.
Vonlanthen teki debyyttinsä Sveitsin jalkapallomaajoukkueessa 6. kesäkuuta 2004, kun Sveitsi kohtasi Liechtensteinin. Portugalin EM-kisoissa 2004 hänestä tuli toiseksi nuorin EM-lopputurnauksessa pelannut pelaaja sekä nuorin maalintekijä, kun hän viimeisteli maalin Ranskaa vastaan. Vonlanthen teki Färsaaria vastaan kolme maalia, kun Sveitsi voitti maan Saksan 2006 MM-kisojen karsinnassa. Vonlathen oli valittu Sveitsin lopputurnaukseen osallistuvaan joukkueeseen, mutta hän loukkaantui viimeistelyleirillä, jolloin hänen tilalleen nimitettiin Hakan Yakın.
Lumirae

Lumirae on kiinteä himmeänvalkoinen pyöreähkö sadepartikkeli. Se monesti rikkoutuu, kun sataa maahan. Lumirae syntyy pilvissä huurtumalla kun alijäähtyneet pilvipisarat tarttuvat jääkiteen tai lumihiutaleen pintaan.
Ulkonäöltään lumirae voi muistuttaa styroksin murua tai karkeata raejuustoa. Lumirae on yleensä läpimitaltaan alle viiden millimetrin mittainen, mutta suurempiakin lumirakeita voi syntyä. Rakeisiin verrattuna lumirakeet ovat pehmeitä ja hajoavat huomattavasti helpommin.
Synty.
Lumirakeet syntyvät kun jääkiteet tai lumihiutaleet putoavat runsaasti alijäähtyneitä pilvipisaroita sisältävien pilvikerrosten läpi, ja sen seurauksena huurtuvat voimakkaasti. Huurtumisen käynnistymiseksi jääkiteiden vaakapoikkipinta-alan on oltava riittävän suuri, jotta kaikki pilvipisarat eivät pääse vilahtamaan ilmavirran mukana kiteiden ohitse ja jotta kiteet ovat tarpeeksi raskaita pudotakseen pilvipisaroita nopeammin törmäysten mahdollistamiseksi. Kiteiden muodosta riippuen pienin huurtumisen mahdollistava koko on 40 μm (pilarimaiset kiteet) ja 200 μm (leveäsakaraiset laattakiteet) väliltä. Lumirakeen syntymiseksi huurtumisen tulee olla voimakasta. Lievästi huurtuneissa lumihiutaleissa alkuperäinen muoto on vielä selvästi nähtävillä. Huurtumisen jatkuessa alkuperäiset kidemuodot alkavat peittyä, ja lopulta lumirae saavuttaa muhkuraisen pyöreähkön tai timanttia muistuttavan kartiomaisen muodon.
Minun elämäni

Minun elämäni ("My Left Foot") on irlantilais-englantilainen draamaelokuva, joka kertoo irlantilaisen kirjailija Christy Brownin tarinan. Brownilla oli vaikea CP-vamma, josta johtuen hän ei pystynyt liikuttamaan kuin vasenta jalkaansa.
Elokuva perustuu Brownin omaelämäkerralliseen kirjaan "Vasen jalkani", josta käsikirjoituksen sovittivat Shane Connaughton ja elokuvan ohjaaja Jim Sheridan. Brownia näyttelee Daniel Day-Lewis ja tämän äitiä Brenda Fricker.
Day-Lewis voitti roolisuorituksestaan parhaan miespääosan Oscarin ja BAFTAn, Fricker parhaan naissivuosan Oscarin ja Christyn isää näytellyt Ray McAnally parhaan miessivuosan BAFTAn. Lisäksi "Minun elämäni" oli ehdolla myös parhaaksi elokuvaksi sekä Oscar- että BAFTA-gaalassa.
Palkintoja.
Oscarit.
Ehdokkaana:
BAFTAt.
Ehdokkaana:
Golden Globet.
Ehdokkaana:
Arvosteluja.
British Film Instituten valitsemat asiantuntijat äänestivät "Minun elämäni" vuonna 1999 mukaan kaikkien aikojen sadan parhaan brittielokuvan listalle. "The New York Timesin" kriitikot valitsivat sen vuonna 2004 yhdeksi kaikkien aikojen tuhannesta parhaasta elokuvasta maailmassa. "Video-oppaassa" vuodelta 1994 Kati Sinisalo pitää elokuvan karheasta irlantilaishuumorista, joka taitavien näyttelijäsuoritusten ohella tasapainottaa aiheen liikaa tunteellisuutta. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
Ü

Ü (ü) on kirjain, jota käytetään azerin, espanjan, ranskan, saksan, karjalan, unkarin, viron, turkin ja turkmeenin kielessä. Merkkiä käytetään myös mandariinikiinan pinyin-latinisaatiossa. Kirjainta kutsutaan suomessa toisinaan nimellä "saksalainen y".
Ü ääntyy useissa kielissä suomen "y"-äänteen kaltaisena. Kirjaimen muodostamisessa U:sta on ideana se, että kahta pistettä kirjaimen päällä käytetään umlaut-merkkinä, joka tekee takavokaalista vastaavan etuvokaalin.
Espanjan kielessä ü-kirjainta käytetään [w]-äänteen merkkinä. [w] on espanjassa /u/-foneemin allofoni ennen samaan tavuun kuuluvaa vokaalia. Ü-kirjainta käytetään seuraavissa yhdistelmissä, joissa pisteetön u ei ääntyisi lainkaan: "gue/güe" ja "gui/güi".
Virossa ü on y-äänteen kirjain. Sen sijaan saksan ü ei ole erillinen kirjain vaan tarkkeellinen u ja siksi se aakkostetaan u:n yhteyteen. Saksan ü:n treema on diakriittinen merkki.
Constanze Mozart

Constanze Mozart (o.s. "Weber"; 1762–1842) oli Wolfgang Amadeus Mozartin vaimo ja säveltäjä Carl Maria von Weberin serkku. Mozart tapasi Constanze Weberin perheineen Mannheimissa 1777. Aluksi Mozart oli rakastunut Constanzen siskoon Aloisiaan. Kun Mozart kohtasi Weberit uudelleen vuonna 1781 oli Aloisia jo naimisissa.
Mozartin avioliitto Constanzen kanssa 4. elokuuta 1782 merkitsi hänelle välirikkoa isän, Leopold Mozartin kanssa. Mozart ja Constanze saivat kuusi lasta:
Lapsista ainoastaan Karl Thomas ja Franz Xaver elivät aikuisiksi. Mozartin kuoltua 1791 Constanze oli kahden elossa olevan lapsensa kanssa taloudellisissa vaikeuksissa ja joutui myymään hallussaan olleet Mozartin alkuperäiskäsikirjoitukset.
Vuonna 1809 Constanze meni uusiin naimisiin tanskalaisen diplomaatin Georg Nikolaus Nissenin kanssa. Vuodet 1810 – 1820 pariskunta asui Kööpenhaminassa. Myöhemmin he matkustelivat Euroopassa, etenkin Saksassa ja Italiassa, ja asettuivat Salzburgiin 1824. He työstivät yhdessä Mozartin elämäkertaa, ja Constanze julkaisi sen 1828, kaksi vuotta Nissenin kuoleman jälkeen.
Winha (yhtye)

Winha oli vuosina 1988–2001 toiminut helsinkiläinen rockyhtye, joka julkaisi kaksi Jukka Orman tuottamaa julkaisua. Toisen julkaisunsa äänittämiseen yhtye käytti yhteensä lähes neljä vuotta aikaa studiossa. Kolmannen levynsä yhtye jätti lopulta julkaisematta, mutta osia siitä kuultiin myöhemmin muun muassa "Madventures"-TV-sarjan taustalla. Levyjen kokeellisen ja raa'an soinnin vastapainoksi yhtyeen live-sointi oli usein pelkistetympää ja suorempaa. "Important"-levynjulkaisutilaisuudessa Tavastialla 2001 yhtye soittikin ensin levymateriaalinsa kokonaisuudessaan ja tämän jälkeen Winhadelic-nimellä toisen keikan heti perään funk-henkisellä ohjelmistollaan. 
Vuonna 2004 nähtiin Helsingin Juhlaviikkojen Huvila-teltassa yhtyeen solisti-säveltäjä-sanoittajan Roni Martinin säveltämä ja Jukka Orman sovittama modernia flamencotanssia ja Pentti Saarikosken tekstejä yhdistänyt esitys "Maailmasta". Myöhemmin samana vuonna julkaistiin erinomaisen vastaanoton siivittämänä samanniminen levytys. Tämän jälkeen Martinia on nähty muun muassa tanssiteosten säveltäjänä. Winha-yhtyeen basisti Arto Tuohimaa siirtyi elokuva-alalle ja yhtyeen lyhytaikaisempi basisti Ville Valo perusti yhtyeensä HIM:in. Yhtyeen urkuri Allu Lee Milonoff toimii nykyään suomentajana. 
Ennen ensijulkaisuaan Winha toimi nimellä Vinhan Laituri.
Christy Brown

Christy Brown (5. kesäkuuta 1932 Dublin, Irlanti – 6. syyskuuta 1981 Parbrook, Englanti) oli irlantilainen kirjailija, runoilija ja taidemaalari. CP-vammansa takia hän pystyi liikuttamaan vain vasenta jalkaansa.
Brown oli kymmenes irlantilaisen muurarin 22 lapsesta. Häntä pidettiin kehitysvammaisena, kunnes hän viisivuotiaana nappasi palan liitua siskonsa kädestä vasemmalla jalallaan ja piirsi, osin äitinsä avustuksella, A-kirjaimen osoituksena henkisistä kyvyistään. Siihen aikaan vammaisilla lapsilla ei ollut oikeutta opetukseen, mutta Christyn äiti opetti kärsivällisesti poikansa lukemaan ja kirjoittamaan. Hän meni hoitajansa Mary Carrin kanssa naimisiin vuonna 1972.
Brownin omaelämäkerta "Vasen jalkani" ("My Left Foot") laajennettiin myöhemmin romaaniksi "Jonnekin päivästä pois" ("Down All the Days"), ja siitä tuli kansainvälinen menestyskirja, joka käännettiinkin 14 kielelle. Pentti Saarikoski suomensi sen vuonna 1970 ja "Vasen jalkani" -teoksen 1973.
Jim Sheridanin ohjaama elokuva "Minun elämäni" (1989) perustuu Brownin omaelämäkertaan. Elokuvassa Brownia näyttelee Daniel Day-Lewis.
Sallan tauti

Sallan tauti eli sialuria on vaikea psykomotorisen kehityksen jälkeenjääneisyys ja ataksia. Sallan tautia sairastavien soluihin kertyy siaalihappoa, joka estää normaalin solutoiminnan. Sallan tauti on suomalaiseen tautiperintöön kuuluva hitaasti etenevä resessiivisesti periytyvä sairaus, johon kuuluu vaikea kehitysvammaisuus ja liikunnan häiriöitä. Geenivirhe on 6. kromosomin SLC17A5-geenissä (6q14-q15).
Suomessa Sallan tauti on todettu noin sadalla henkilöllä, Ruotsissa kolmellakymmenellä henkilöllä ja muualla muutamilla. Suurin esiintyvyys on Pohjois-Suomessa. Suomessa todetaan vuosittain pari uutta tapausta.
Oireet.
Vastasyntyneet vaikuttavat normaaleilta, mutta jo alle vuoden ikäisenä alkaa ilmaantua erilaisia liikkumiseen liittyviä oireita, esimerkiksi lihasvelttoutta ja tasapainon sekä koordinaation häiriöitä. Kehityksen virstanpylväät myöhästyvät. Puhe yltää korkeintaan yksittäisten sanojen asteelle, eivätkä kaikki opi kävelemään. Hidas kehitys jatkuu noin 3-vuotiaaksi asti, mistä alkaa vähittäinen taantuminen.
Sallan tautiin liittyy usein epilepsia. Tautia sairastavat ovat hieman tavanomaista alttiimpia infektioille, ja murrosikä saattaa alkaa viivästyneesti tai huomattavan varhain. Muuten yleinen terveydentila on melko hyvä. Usein Sallan tautia sairastavat henkilöt elävät selvästi yli 60-vuotiaiksi, ja vanhin tunnettu tapaus oli kuollessaan 72-vuotias. Taantumisen johdosta Sallan taudista kärsivät ovat kuitenkin keski-iän jälkeen tavallisesti vaikeasti kehitysvammaisia.
Levinneisyys.
Sallan tauti on nimetty ensimmäisen Aulan ja kumppanien vuonna 1979 kuvaaman potilasryhmän asuinkunnan Sallan mukaan. Tautia esiintyy lähinnä Lapin läänin alueella, mutta muuallakin on yksittäisiä tapauksia.
Kallohonka

Kallohonka on mänty, johon karhujen pääkallot asetetaan peijaisten jälkeen. Karhun luut haudataan puun juurelle. Kallot on yleensä laitettu puun keskivaiheille katsomaan itään. Yhdessä puussa voi olla usean karhun kallot.
Kallohonka on voinut olla maailmanpuun symboli, ja nostamalla kallo puuhun on ajateltu palautettavan karhu taivaalle, josta se on syntynyt.
Luonne

Luonne eli luonto tarkoittaa jollekin asialle tai ilmiölle ominaisia merkittäviä toiminnallisia piirteitä, jotka pysyvät eri tilanteissa. Usein luonteella tarkoitetaan tietoisen tai tuntevan olennon, kuten ihmisen tai eläimen käytöksen ja mielentilan yksilöllisiä piirteitä. 
Muinaissuomalaisten käsitys ihmisen luonnosta.
Sanan "luonto" alkuperäinen merkitys on ihmisen suojelushaltija. Sana "luonne" on samaa kantaa. Suomalaisen mytologian mukaan ihmisen luonto on henkiolento, joka seuraa ihmistä ja vaikuttaa tämän onneen, luonteeseen ja menestykseen. Vasta myöhemmin sana luonto on saanut nykyisen merkityksensä.
Etymologisesti luonto-sana taas viittaa luomiseen, synnyttämiseen.
R-tekijä

R-tekijä on parametri, jota käytetään röntgenkristallografisin keinoin valmistetun mallin laadun mittarina.
Esittely.
R-tekijä () mittaa röntgenkristallografisesti tuotetun esimerkiksi proteiinirakennemallin luotettavuutta. R-tekijän laskemista edeltävät seuraavat vaiheet:
Ensin röntgendiffraktiodatan pohjalta rakennetaan atomintarkkuinen rakennemalli. Malli ei koskaan valmistu täysin oikean kohteensa (esimerkiksi proteiinin) näköiseksi, vaan siihen tulee virheitä ja poikkeamia datasta. Rakennemallista voidaan laskea, millaista teoreettista dataa se vastaisi. R-tekijä on tämän rakennemallista lasketun teoreettisen datan ja todellisen datan vertailun tulos. 
Malli on hyvin onnistunut, jos sen pohjalta laskettu teoreettinen data on lähellä todellista röntgendiffraktiodataa. Mikäli R-tekijän arvo on noin 0,2 (voidaan ilmaista myös 20 %), vastaa malli kohtalaisen hyvin dataa. Mikäli R-tekijä on 0,6, ovat arvot summittaisia eikä malli vastaa millään muotoa todellisuutta. Rakennemallin ja todellisuuden väliset erot johtuvat lähinnä faasiongelmasta, eli siitä, että rakennemallille välttämättömät röntgensäteiden vaiheet on vaikea laskea. Mallin resoluutio vaikuttaa R-tekijään siten, että alhaisella (hyvällä) resoluutiolla saadaan myös alhaisempi R-tekijä.
Käytännössä rakennemalleja joudutaan aina parantelemaan useaan otteeseen ja parannelluille rakenteille lasketaan kullekin uusi R-tekijä. Mikäli uuden mallin R-tekijä on parempi kuin vanhan, on mallin parannus onnistunut. Mikäli R-tekijä sen sijaan on huonontunut, on mallin paranteluyrityksessä jokin mennyt pieleen.
R-tekijän laskeminen.
On kehitelty monia erilaisia R-tekijöitä, jotka painottavat eri asioita. Perus R-tekijä lasketaan seuraavan kaltaisesta jakolaskusta:
eli matemaattisesti ilmaistuna:
Kaavassa h, k, ja l ovat kiteen koordinaatteja, Fobs-arvot ovat röntgendiffraktiosta havaitut amplitudit ja Fcalc-arvot ovat atomimallista lasketut amplitudit.
Lähteet.
Blow, D. Outline of Crystallography for Biologists. Oxford University Press, 2002.
Semele

Semele (tai Thyone) oli kreikkalaisessa mytologiassa Kadmoksen ja Harmonian tytär sekä Dionysoksen kuolevainen äiti. 
Ylijumala Zeus rakastui Semeleen ja lupasi täyttää tämän kaikki toiveet. Semelen odottaessa Dionysos-lasta mustasukkainen Hera sai hänet pyytämään, että Zeus ilmestyisi todellisessa luonnossaan.
Zeus teki näin, mutta Semele ei kestänyt näkyä vaan paloi poroksi. Zeus pelasti kuitenkin sikiön ja kätki sen omaan reiteensä, josta Dionysos myöhemmin syntyi. Vartuttuaan Dionysos haki Semelen manalasta ja vei hänet Olympokselle.
Norjalainen metsäkissa

Norjalainen metsäkissa on Skandinavian kylmiin olosuhteisiin sopeutunut kesykissarotu. Puolipitkäkarvainen kissa näyttää villimmältä kuin onkaan: norjalaiset metsäkissat ovat leikkisiä ja sosiaalisia ihmisten seurassa. Rotu tunnetaan Norjassa nimillä "norsk skogkatt" (myös "skogkatt", "skaukatt") ja Yhdysvalloissa lempinimellä "wegie" ("Norwegian" lyhennettynä).
Luonne.
Norjalaiset metsäkissat ovat luonteeltaan uteliaita, älykkäitä ja sosiaalisia. Ne oppivat myös helposti. Norjalainen metsäkissa rakastaa yksin oloa, mutta sitäkin enemmän seurassa oloa, mutta ei viihdy hirveän pitkiä aikoja yksin.
Historia.
Pitkään Norjassa tunnettu rotu on kehittynyt ilman ohjattua jalostusta ja sitä on pidetty tavallisena kotikissana. Sen uskotaan kehittyneen viikinkien tuomien lyhytkarvakissojen ja ristiretkeläisten tuomien pitkäkarvaisten kissojen risteytymänä. Norjalainen metsäkissa tuli kansainvälisesti tunnetuksi 1930-luvun lopulla, kun muutama yksilö sai Saksassa kissanäyttelyn tuomaristolta myönteiset arvostelut. Toisen maailmansodan sytyttyä rotu unohdettiin kansainvälisesti 1970-luvulle asti. Ensimmäisenä kansainvälisenä rotuliittona FIFe hyväksyi rodun vuonna 1977. Nykyisin rotua kasvatetaan muun muassa Yhdysvalloissa, Australiassa ja Euroopassa, mukaan lukien Suomessa. 
Norjalainen metsäkissa on Norjan oma kissarotu. 
Ulkonäkö.
Pakkasta hyvin kestävällä norjalaisella metsäkissalla on tiheä turkki, tupsukorvat ja tuuhea häntä. Turkki on kaksikerroksinen. Alla on tiheä aluskarva ja päällä pitkät öljyiset peitinkarvat, jotka tekevät turkista lähes vedenpitävän. Kastunut kissa ravistaa itsensä kuivaksi samaan tapaan kuin koirat. Kissalla on pitkäkarvainen kauluri ja pitkäkarvaiset ”housut”. Tassujen anturoissa on tupsut, jotka suojaavat anturoita kylmältä. Turkki kehittyy tuuheaksi kissoilla, jotka ulkoilevat talvella. Sisäkissojen turkki ei ole yhtä muhkea. 
Kesykissaroduksi norjalainen metsäkissa on iso: urokset painavat 6–10 kiloa ja naaraat arviolta puolet urosten painosta. Norjalainen metsäkissa on voimakasrakenteinen, roteva kissa, vartalo on pitkä ja takajalat ovat etujalkoja pidemmät. Kissan pää on kolmiomainen, nenä on suora ja silmät isot, avoimet ja hieman vinossa. Korvat ovat suuret ja muodostavat kasvojen kanssa kolmion.
Ikä.
Norjalainen metsäkissa kehittyy melko hitaasti, mutta täysikasvuinen se on kolmevuotiaana.
Norjalaiset metsäkissat eli norskit elävät yleensä 11–17-vuotiaaksi.