Itävalta Eurovision laulukilpailussa

Itävalta osallistui ensimmäistä kertaa Eurovision laulukilpailuun vuonna . Maa on voittanut Euroviisut kolme kertaa: vuosina 1966, 2014 ja 2025. Viimeiseksi maa on sen sijaan tullut peräti yhdeksän kertaa: vuosina 1957, 1961, 1962, 1979, 1984, 1988, 1991, 2012 se oli 1. semifinaalissa sekä 2015, jolloin se jakoi finaalissa viimeisen sijan Saksan kanssa ja toimi myös kyseisen vuoden kilpailun isäntämaana. Itävalta ei osallistunut vuosien 2006, 2008, 2009 ja 2010 Euroviisuihin, mutta palasi vuoden 2011 kilpailuihin.
Itävalta on esittänyt valtaosan kappaleistaan kansalliskielellään saksaksi, mutta kolme kertaa se on käyttänyt myös omia murteitaan. Vuonna laulettiin Wienin murteella ja Vorarlbergin murteella. Menestyksekkäänä vuonna esiinnyttiin puolestaan Steiermarkin murteella. Kielisäännön vapautumisen jälkeen Itävalta on pääosin laulanut englanniksi. Vuonna Itävalta lauloi viimeisimmän kerran saksaksi, ja maa käytti englannin lisäksi espanjaa. Vuoden kappale laulettiin ranskaksi.
Edustuskappaleet.
Huom! Vuosien 1957–1972 pisteet "eivät" ole vertailukelpoisia vuodesta 1976 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisten pisteytysjärjestelmien vuoksi.
Vuosien 1976–2015 pisteet "eivät" ole vertailukelpoisia vuodesta 2016 eteenpäin olevien pisteiden kanssa erilaisen pisteytysjärjestelmän vuoksi.
Nykyinen pistejärjestelmä.
Vuonna 1975 kehitettiin uusi äänestyskäytäntö. Jokaisesta osallistujavaltiosta annetaan ääniä 10 parhaimmalle esitykselle. Parhaalle esitykselle annetaan 12 pistettä, toiselle 10 pistettä ja seuraaville pisteet 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2 ja 1.
Kaksivaiheinen loppukilpailu.
Vuonna 2003 EBU:ssa päätettiin muuttaa laulukilpailun rakennetta. Semifinaali ja finaali käytiin kahtena eri päivänä ja laulukilpailuun voi osallistua korkeintaan 40 valtiota. Kansainvälisessä finaalissa suora finaalipaikka on edellisenä vuonna 10 parhaiten menestyneellä valtiolla sekä suurimmilla laulukilpailun rahoittajamailla Saksalla, Ranskalla, Espanjalla ja Isolla-Britannialla. Ne valtiot, jotka eivät päässeet suoraan finaaliin, kilpailevat finaalipaikasta semifinaalissa. 10 parhaiten menestynyttä valtiota semifinaalissa pääsevät finaaliin.
Kaksi semifinaalia.
Vuonna 2008 päätettiin ottaa käyttöön kahden semifinaalin järjestelmä, jossa suurimmat rahoittajamaat ja edellisen vuoden voittaja ovat automaattisesti finaalissa. Kaikki muut valtiot kilpailevat finaalipaikasta kahdessa semifinaalissa, joista jatkoon pääsee yhteensä 20 maata. Vuosina 2004–2010 Espanja, Iso-Britannia, Ranska ja Saksa pääsivät automaattisesti finaaliin. Italia palasi kisoihin vuonna 2011 ja isona rahoittajamaana on automaattisesti finaalissa.
Uusi pisteidenlaskujärjestelmä.
Vuonna 2016 otettiin käyttöön uusi pisteidenlaskujärjestelmä, jolla halutaan pitää jännitys loppuun asti. Ennen vuotta 2016 voittaja saattoi selvitä jo hyvin varhaisessa vaiheessa pisteidenlaskua. Tämän ja usein moititun pisteiden vääristymisen takia haluttiin antaa molemmille äänestysryhmille täysin oma valta, joten pisteet jaettiin. Uudessa systeemissä jokaisen osallistujamaan raadit antavat pisteet 1–8, 10 ja 12. Sen jälkeen puhelinäänet julistetaan könttäsummina.
Kapellimestarit.
Vuosina 1956–1998 Eurovision laulukilpailussa lauluja säesti suuri viihdeorkesteri jousineen, puhaltimineen ja komppiryhmineen. Jokainen maa lähetti kilpailuun oman kapellimestarin, joka vastasi laulun sovituksesta ison orkesterin säestämänä. Itävallan kappaleet esitettiin ilman orkesterisäestystä vuosina 1989 ja 1997.