Suomalais-Ugrilainen Seura

Suomalais-Ugrilainen Seura () on suomalainen tieteellinen seura, joka on perustettu professori Otto Donnerin aloitteesta 15. marraskuuta 1883. Sääntöjensä mukaan se pyrkii edistämään suomalais-ugrilaisten ja niin sanottujen altailaisten kielten sekä näitä kieliä puhuvien kansojen ja niiden kulttuurien tutkimusta eli fennougristiikkaa ja altaistiikkaa.
Vuonna 2022 Suomalais-Ugrilaisella Seuralla oli yhteensä noin tuhat jäsentä, joiden joukossa oli opiskelijajäseniä, ulkojäseniä, lahjoittajajäseniä ja varsinaisia jäseniä. Jäsenmäärä oli samaa luokkaa vuonna 2025. Seuran toimitilat sijaitsevat Tieteiden talolla Helsingin Kruununhaassa.
Seura järjestää vuosittain yhdeksän kokousta, joiden yhteydessä kuullaan seuran toimialaan liittyviä tieteellisiä esitelmiä. Kokoukset järjestetään syyskuusta toukokuuhun kuukauden kolmantena perjantaina. Poikkeuksena on joulukuun vuosikokous, joka pidetään aina M. A. Castrénin syntymäpäivänä 2. joulukuuta.
Seura jakaa vuosittain kaksi tieteellistä apurahaa ja väitöskirjapalkintoja.
Vuonna 2022 seuran johtokunnan esimies oli Helsingin yliopiston professori Riho Grünthal.
Seuran julkaisutoiminta.
Nykyisin seuran merkittävin toimiala on julkaisutoiminta. Seura julkaisee useita tieteellisiä sarjoja, joista vanhin on monografiasarja "Suomalais-Ugrilaisen Seuran Toimituksia" ("Mémoires de la Société Finno-Ougrienne", 258 nidettä), jota on julkaistu vuodesta 1890 saakka. Muita julkaisuja ovat muun muassa sanakirjasarja "Lexica Societatis Fenno-Ugricae", aikakausjulkaisu "Finnisch-Ugrische Forschungen" (59 nidettä) sekä "Suomalais-Ugrilaisen Seuran Aikakauskirja" ("Journal de la Société Finno-Ougrienne", 92 nidettä). Lisäksi seura julkaisee sarjaa Apuneuvoja suomalais-ugrilaisten kielten opiskelua varten ("Hilfsmittel für das Studium der Finnisch-Ugrischen Sprachen") sekä sarjaa Kansatieteellisiä julkaisuja ("Travaux ethnographiques de la Société Finno-Ougrienne"). Vuosittain seura julkaisee nykyisin kymmenkunta tieteellistä teosta.
Seuran stipendiaatit.
Seuran stipendiaatteihin ovat kuuluneet monet suomalais-ugrilaisen ja altailaisen kielitieteen klassikot, muun muassa Artturi Kannisto, Kai Donner, G. J. Ramstedt ja Heikki Paasonen. Stipendiaattien keräämien aineistojen toimittaminen ja julkaiseminen ovat olleet seuran keskeistä toimintaa koko 1900-luvun ajan, ja ne ovat keskeinen osa suomalais-ugrilaisen vertailevan kielitieteen ja kansatieteen kansainvälistä perustaa. Venäjän vallankumous vuonna 1917 katkaisi aineistojen keruutoiminnan Venäjällä suomalais-ugrilaisia kieliä puhuvien kansojen keskuudessa, mutta 1990-luvulta alkaen ovat eräät seuran jäseneet jälleen jatkaneet Venäjälle suuntautuvien kielitieteellisten kenttätyömatkojen perinnettä.
Seuran hallussa on merkittävä tieteellinen arkisto, joka on luovutettu Kansallisarkistoon. Tutkimusarkisto koostuu Suomalais-Ugrilaisen Seuran stipendiaattien Venäjältä keräämistä kieli- ja kansatieteellisistä aineistoista.
Seuran tukemat matkat vuosina 1884–1914.
Suomalais-Ugrilaisen Seuran tukemat tutkijat ja tutkimusmatkat tutkimuksen kohteen mukaan:
Volgan varren suomensukuiset kansat
mordva
mari
muinaispermi
komi
udmurtti
saame
mansi
hanti
unkarin csángó-murre
samojedi
tšuudit
itämerensuomalaiset kielet
tšuvassi
tataari
turkkilaismurteet
tunguusilaismurteet
ketin kieli
mongoli ja Mongolia
Siperia
Turkestan
Kiina