Kalliolan setlementti

Kalliolan Setlementti ry on monialajärjestö, jonka toiminta-ajatuksena on purkaa alueellista eriarvoisuutta erityisesti pääkaupunkiseudulla. Kalliola on perustettu vuonna 1919 ja se on Suomen vanhin setlementti. Kalliola on Suomen Setlementti­liiton jäsen ja osa kansainvälistä poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumatonta setlementtiliikettä.
Kalliolan toiminnan taustalla on ollut aina elinikäisen oppimisen mahdollistaminen, yhteisöllisyyden vahvistaminen sekä uusien mahdollisuuksien tukeminen. Kalliolan toimintaa ovat ohjanneet aina samat arvot: ilo, reiluus ja luottamus. 
Kalliolan Setlementin toiminta.
Kalliolan Setlementin toiminnan muotoja ovat: 
Kalliolan kansalaisopisto tarjoaa vuodessa noin 600 kurssia noin 6000 opiskelijalle. Sen kurssitarjonnassa on erilaisia kädentaidon kursseja, keramiikkaa, kuvataiteita, musiikkia, tanssia, joogaa, liikuntaa sekä kieliä. Kalliolan kansalaisopisto toteuttaa vapaan sivistystyön lakia. Vapaan sivistystyön tarkoituksena on järjestää elinikäisen oppimisen periaatteen pohjalta yhteiskunnan eheyttä, tasa-arvoa ja aktiivista kansalaisuutta tukevaa koulutusta. Lisäksi Kalliolan kansalaisopisto toteuttaa erilaisia hankkeita erityisesti koulutuksellisesti aliedustetuille ryhmille, kuten maahanmuuttajille, ikäihmisille ja rikostaustaisille.
Kalliola ylläpitää kaikkien kaupunkilaisten yhteisiä kohtaamisen ja olemisen paikkoja, naapuruustaloja, Pasilassa, Mellunmäessä ja Matinkylässä. Naapuruustalojen vapaaehtoiset, alueen asukkaat ja toimijat järjestävät taloilla erilaisia ryhmiä, harrastuksia ja infoja. Kohtaamispaikka Askel Espoon keskuksessa on erityisesti päihde- ja mielenterveyskuntoutujille tarkoitettu kohtaamispaikka. 
Kalliolan vapaaehtois- ja kansalaistoiminta tukee yhteisöllisyyden rakentumista eri asuinalueilla. Vapaaehtoiset järjestävät toimintaa järjestää Kalliolan Setlementtitalossa (Sturenkatu 11, Helsinki) ja naapuusruustaloissa Pasilassa, Mellunmäessä ja Espoon Matinkylässä sekä matalan kynnyksen kohtaamispaikka Askeleessa Espoossa. Kalliola tukee vapaaehtoisia järjestämällä heille muun muassa virkistystoimintaa, koulutuksia ja vertaisryhmätoimintaa.
Kalliola vastaa Länsi-Uudenmaan rikos- ja riita-asioiden sovittelupalveluista. Rikos- ja riita-asioiden sovittelu on puolueeton, vapaaehtoinen ja maksuton palvelu, jossa koulutetut ja vaitiolovelvolliset vapaaehtoissovittelijat auttavat osapuolia neuvottelussa. Sovittelutoiminnasta ja koulutuksesta vastaa Terveyden ja hyvinvoinninlaitos, joka voi tehdä sopimuksen joko kunnan tai muun julkisen tai yksityisen palveluntuottajan kanssa. Sovittelua säätelee laki rikos- ja eräiden riita-asioiden sovittelusta 1015/2005.
Rikos- ja päihdetaustaisten kuntoutus Vahvasti tukien. Kuntoutuksessa tuetaan asiakasta rakentamaan hyvää, oman näköistä elämää, jossa ei enää ole tarvetta rikoksille tai päihteiden käytölle. Kuntoutus pohjautuu Hyvän elämän malliin (GLM), jossa keskitytään hyvinvointiin, arjen taitoihin, pärjäämiseen, vastuullisuuteen, mielenrauhaan, yhteenkuuluvuuteen, yhteisöllisyyteen, arvoihin, onnellisuuteen ja luovuuteen.
Kalliolan Setlementin historia.
Maailman ensimmäinen setlementti, , oli perustettu vuonna 1884 Lontoon East Endin työläiskortteleihin. Tavoitteena oli sosiaalisen ja sivistyksellisen toiminnan tuominen köyhien ihmisten asuinalueille. Ensimmäiset toimijat olivat yliopistojen opiskelijoita ja opettajia. Toynbee Hallin rinnalle syntyi nopeasti uusia setlementtejä, joiden toiminnassa korostui kristinuskon sanoman tuominen lähelle ihmisen elämänpiiriä. 
Ensimmäisen kerran setlementtiliike kokeili saada jalansijaa Suomen maaperällä jo vuonna 1890, jolloin Alli Trygg-Helenius perusti Kansankodin Helsingin Sörnäisiin, nykyisen Kallion kirjaston. Rahoitusongelmat keskeyttivät kuitenkin toiminnan 1910-luvun alussa.
Suomessa ensimmäinen Lontoon-mallin mukainen setlementtitalo, Kalliola, perustettiin Helsingin Kallioon vuonna 1919. Sisällissota oli juuri repinyt kansan kahtia, ja työläiskaupuninosana tunnettu Kallio kärsi huono-osaisuudesta. Kalliolan perustaja Sigfrid Sirenius vastasi tähän haasteeseen aloittamalla setlementtityön alueella. 
Ensimmäinen setlementti perustettiin kenraalikuvernööri Bobrikovin mukaan nimettyyn kouluun, ja se sai nimekseen Kalliolan työkeskus (nyk. Kalliolan Setlementti). Kalliolan Setlementtitalo sijaitsee edelleen samalla tontilla, mutta tilalle rakennettiin vuonna 1966 uusi setlementtitalo vastaamaan sen ajan tarpeisiin. Tämän jälkeen setlementtejä alkoikin syntyä eri paikkakunnille ympäri Suomea, ja vuonna 2025 setlementtejä oli Suomessa yhteensä 38. 
Kalliolan ensimmäisiä työmuotoja olivat aikuisille suunnatut yhteiskunnallisia aiheita käsittelevät luennot ja esitelmätilaisuudet, lapsi- ja nuorisotyö, ylioppilaskotitoiminta, retket ja leirit, urheilu ja liikunta sekä sosiaalinen auttamistyö. Vaikka Sirenius itse oli pappi, toimintaa hallitsi kuitenkin vapauden ajatus: keneltäkään ei vaadittu selontekoa uskonnollisesta, yhteiskunnallisesta tai poliittisesta kannasta. Tavoitteena oli murtaa ihmisten välisiä muureja ja raja-aitoja, edistää korkeampaa elämänlaatua, ystävystyä lähiympäristön ihmisten kanssa sekä ottaa huomioon erityisesti köyhät ja syrjäytyneet.
Kalliolan Setlementti on sittemmin muovautunut historian saatossa, aina kuitenkin vastaten alueellisiin tarpeisiin ja yhteisöissä oleviin voimavaroihin. Tässä on Kalliolan historian merkittävimpiä vuosilukuja: 
Kalliolan Setlementtitalo.
Kalliolan Setlementtitalo sijaitsee Helsingin Alppiharjussa Sturenkadun ja Kalliolanrinteen (ent. Vaasanrinteen) kulmassa, ja sen tontti käsittää pienen kolmiomaisen korttelin kokonaisuudessaan. Nykyinen rakennus valmistui vuonna 1966.
Aikaisemmin samalla paikalla sijaitsi 1910-luvulla rakennettu venäläinen niin sanottu Bobrikovin koulu. Suomen itsenäistyttyä rakennus jäi tyhjilleen, ja sitä suunniteltiin muun muassa poliisikoulun käyttöön, mutta valtioneuvosto päätti vuonna 1919 luovuttaa sen 25 vuodeksi Suomen Setlementti­liiton käyttöön. Vuonna 1937 rakennus tontteineen lahjoitettiin samalle järjestölle. Vanha koulurakennus purettiin 1960-luvulla.