Anter Yaşa

Anter Yaşa (s. 1992 Diyarbakır, Turkki) on suomalainen kurditaustainen bloggaaja ja kansalaisaktivisti. Hän alunperin tuli tunnetuksi tuotuaan esille ”lelusalakuljettaja” Rami Adhamin islamistikytkökset ja kansanedustaja Hussein al-Taeen rasistiset Facebook-kirjoitukset. Kurditaustainen Yaşa on ammatiltaan yrittäjä.
Yaşalla on puheohjelma "Real Talks" podcast-sovellus Suplassa. Sen vieraina on ollut useita kansalaisaktivisteja, poliitikkoja, tutkijoita ja maahanmuuttajataustaisia henkilöitä. Hän on myös Suomen sekulaarit maahanmuuttajat ry:n perustajajäsen ja puheenjohtaja.
Turkissa syntynyt Yaşa muutti Suomeen nelivuotiaana poliittisen vainon vuoksi turvapaikkaa hakeneen äitinsä mukana. Yaşalle on myös myönnetty pakolaisen status. Hänen isänsä on kemian professori, joka Yaşan mukaan on ollut vankilassa jo 1990-luvulta lähtien mielipidevankina.
Toiminta.
”Lelusalakuljettajan” tapaus ja puoluepoliittiset selkkaukset.
Lokakuussa 2016 Yaşa toi julkisuuteen ”Aleppon lelusalakuljettajana” tunnetun suomensyyrialaisen Rami Adhamin jihadistikytkökset. Yaşa toimitti "Helsingin Sanomille" aineistoa, joka sisälsi muun muassa arabiankielisiä tekstiviestejä sekä kuvakaappauksia Adhamista jihadistijärjestö Islamic Frontin jäsenten kanssa. "Helsingin Sanomien" julkaiseman jutun jälkeen Adhamin toiminnasta aloitettiin poliisitutkinta ja hän erosi itse SDP:stä.
Yaşa oli kohun alkaessa itse SDP:n jäsen, ja hänen oli tarkoitus asettua ehdolle seuraavan kevään kuntavaaleissa. Yaşa moitti puoluetta, ettei se tuominnut Adhamin toimintaa, ja vaati puoluesihteeri Reijo Paanasen eroa. Tämä johti Yaşan ja puoluejohdon väliseen selkkaukseen, minkä vuoksi kuntavaaliehdokkuus peruttiin ja hän erosi SDP:stä. Puolueen taholta viralliseksi syyksi ilmoitettiin luottamuspula, mutta "Helsingin Sanomien" saamien tietojen mukaan Yaşa oli myös lähettänyt asiattomina pidettyjä viestejä Paanaselle ja toiminnanjohtaja Hanna Isbomille. Lehden mukaan tapaus vaikutti myös siihen, ettei Paananen enää asettunut ehdolle.
SDP:n jätettyään Yaşa liittyi Vasemmistonuoriin, jossa hän riitaantui useiden jäsenten kanssa ja aiheutti kohun julkistettuaan sisäiseksi tarkoitettua materiaalia. Yaşa siirtyi pian perussuomalaisiin ja oli puolueen ehdokkaana vuoden 2017 kuntavaaleissa muttei tullut valituksi. Yaşa on sittemmin eronnut perussuomalaisista ja kertonut syyksi erimielisyydet humanitaarisen maahanmuuton suhteen. Tammikuussa 2021 Yaşa ilmoitti Twitterissä hakeneensa kokoomuksen jäsenyyttä.
Kesäkuussa 2022 Helsingin hovioikeus tuomitsi Yaşan Rami Adhamin kunnian loukkaamisesta 40 päiväsakkoon. Aiemmin käräjäoikeus oli vapauttanut Yaşan syytteestä. Hovioikeuden mukaan Yaşan kirjoituksissa oli ollut halventava sävy. Lisäksi väite huumausaineiden levittämisestä oli väärä, koska Adham oli tuomittu vuosia aiemmin ja vain dopingaineiden maahantuonnista. Väitteitä Adhamin yhteyksistä terrorijärjestöihin ja väärinkäytöksistä avustustoiminnassa hovioikeus ei pitänyt Yaşan esittämien perusteiden vuoksi kunnianloukkauksena.
Tammikuussa 2024 korkein oikeus kumosi hovioikeuden antaman tuomion. Syyttäjä ja hovioikeus olivat katsoneet rikoksen tekoajan jatkuneen kirjoitusten julkaisun jälkeenkin, koska kirjoitukset olivat koko ajan julkisesti saatavilla. Sen sijaan korkeimman oikeuden mukaan epäilty kunnianloukkaus koski tässä tapauksessa vain julkaisupäivää, joten syyteoikeus oli ehtinyt vanhentua ennen syytteen nostamista. Kirjoitukset julkaistiin lokakuussa 2016, ja haaste annettiin Yaşalle tiedoksi maaliskuussa 2020. Kunnianloukkauksen syyteoikeus vanhenee kaksi vuotta tekoajan päättymisen jälkeen.
Al-Taee.
Vuoden 2019 eduskuntavaalien jälkeisenä päivänä Yaşa julkaisi blogissaan SDP:n vastavalitun kansanedustajan Hussein al-Taeen vuosina 2011–2014 sosiaaliseen mediaan kirjoittamia viestejä, joissa muun muassa solvattiin homoseksuaaleja, juutalaisia ja somaleja. Suomen Tietotoimisto oli kysynyt al-Taeelta viesteistä jo syksyllä 2018, mutta niistä nousi kohu vasta Yaşan nostettua asian esille. "The Jerusalem Postille" antamassaan haastattelussa Yaşa piti al-Taeeta turvallisuusuhkana tämän Venäjä- ja Iran-mielisten lausuntojen vuoksi.
Muslimitaustaisten seksuaalisten vähemmistöjen oikeuksien puolustaminen.
Yaşan mukaan homofobia on erittäin yleistä muslimiyhteisöjen keskuudessa. Helsingissä vuonna 2019 järjestetyssä Pride-marssissa Yaşa puolusti muslimitaustaisten oikeuksia. Yaşa kertoi haastattelussaan poliittisen korrektiuden olevan monesti näiden ongelmien selvittämisen esteenä. Hän neuvoi puhumaan asiasta ilman pelkoa, sillä seksuaalivähemmistöjen oikeuksien puolustamisesta ei tarvitse pelätä leimautuvansa islamofobiseksi tai rasistiksi.
Sekulaarien, kotoutuneiden ja liberaalien maahanmuuttajien edustaminen.
Suomen sekulaarit maahanmuuttajat ry:n nimissä Ylen Docventuresissa esiintynyt Yaşa kertoi, että islamismin vaaroista on puhuttava realistisesti, eikä ongelmatapauksia pidä ohittaa rasistiksi leimautumisen pelossa. Eniten islamismin ongelmista kärsivät ensin liberaalit muslimitaustaiset.
Riikka Purran puolustaminen disinformaatiolla.
Anter Yasa väitti 15. heinäkuuta 2023 blogissaan paljastaneensa ”"Kremlin trolliksi"” nimimerkki Tapio Kuusitapion, joka aloittamat perussuomalaisten puheenjohtajan ja valtionvarainministeri Riikka Purran Scripta-blogin vieraskirjan tekstit olivat saaneet paljon julkisuutta. Toimittaja Pekka Mykkänen kuvasi Yasan ”"paljastusten"” olevan ”"joukko perusteettomia heittoja"”, ”"sepitteitä"” ja ”"typeryyksiä"” koska Purran tekstit olivat median tiedossa viisi kuukautta ennen kohun syntymistä ja niitten ensimmäisenä lähteenä oli tutkija Jussi Jalonen. Mykkäsen mukaan ""Kuka tahansa toimittaja,"” ”"tutkija tai muu kiinnostunut olisi voinut tiedossa olevalla metodilla mennä jatkamaan samaa työtä, jonka sitten teki Kuusitapio"”.
Muuta.
Joulukuussa 2018 Yaşa kertoi hakeneensa työpaikkoja tekaistulla suomalaisnimellä ”Antero Kivimäki”. "Duunitorin" sivulla julkaistussa tekstissä Yaşa kertoi, että suomalaisnimellä hän pääsi välittömästi useisiin eri työhaastatteluihin, ja että osa työnantajista yllättyi, kun haastatteluun saapuikin maahanmuuttajan näköinen henkilö. Toisaalta osa työnantajista ei edes kyseenalaistanut nimeä mitenkään. Yaşan kokemuksen mukaan nimellä oli silti väliä työhaastatteluun pääsemisen kannalta.