Boycott, Divestment and Sanctions

Boycott, Divestment and Sanctions -liike (BDS) on maailmanlaajuinen liike, jonka yli 170 palestiinalaista kansalaisjärjestöä käynnisti vuonna 2005. Liike vaatii boikottien, sijoitusten poisvetämisen ja pakotteiden käyttöä, jotta Israelia painostettaisiin lopettamaan palestiinalaisiin kohdistamansa siirtomaaisäntäjärjestelmä, sotilaallinen miehitys ja apartheid. 
BDS-liikkeen päätavoitteet ovat Israelin vetäytyminen miehitetyiltä alueilta eli Israelin itsenäisyyssodan päättäneen vuoden 1949 välirauhan rajoihin, Israelin miehittämän Länsirannan turva-aidan purkaminen, täysi tasavertaisuus Israelin arabikansalaisille sekä palestiinalaispakolaisten paluuoikeuden tunnustaminen. 
Kampanjaa tukevia mielenosoituksia ja konferensseja on järjestetty monissa maissa. Liikkeen kannattajat vertaavat liikettä 1900-luvun apartheidin vastaiseen liikkeeseen ja Etelä-Afrikkaan kohdistettuun kansainväliseen painostukseen.
Suomen BDS-liike on osa Suomen Palestiina-verkosto Sumudia.
Tausta.
2000-luvun alussa toisen intifadan aikana palestiinalaiset alkoivat etsiä keinoja Israelin väkivallattomaan painostukseen kansainvälisen solidaarisuuden avulla. Vuonna 2002 organisaatiot Euroopassa, Australiassa, Yhdysvalloissa ja Palestiinalaisalueilla vaativat boikotoimaan Israelin instituutioita, mukaan lukien akateemiset ja kulttuuri-instituutiot.
Lokakuussa 2003 palestiinalaiset tutkijat ja intellektuellit yhtyivät boikottikutsuun. Vuonna 2004 boikotin organisoiminen sai vauhtia, kun Israel aloitti Israelin ja Länsirannan välisen muurin rakentamisen. Huhtikuussa 2004 perustettiin Palestiinalainen kampanja Israelin akateemiselle ja kulttuuriselle boikotille (PACBI). Yksi kampanjan perustajista oli BDS-liikkeen keulakuva Omar Barghouti, joka kuuluu vaikutusvaltaiseen palestiinalaiseen sukuun.
Vuonna 2005 yli 170 palestiinalaisen kansalaisyhteiskunnan organisaatiota julkaisi kehotuksen Israelin boikottiin, sanktioiden asettamiseen ja investointien poisvetämiseen. Kutsuun osallistui palestiinalaistoimijoita sekä historiallisen Palestiinan alueella että maanpaosta.
Vaatimukset ja toiminta.
Kampanja keskittyy kolmeen Israelille osoitettuun ydinvaatimukseen:
Euroviisuboikotit.
BDS-kampanja kehotti esiintyjiä ja televisioyhtiöitä vetäytymään vuoden 2019 Tel Avivin Euroviisuista ja kritisoi Israelin käyttävän kilpailuja ”miehityspolitiikkansa valkopesuun”. Suomen viisuedustaja Darude osallistui kilpailuun kritiikistä huolimatta. Sen sijaan Jaakko Eino Kalevi ilmoitti Twitter-tilillään peruvansa Euroviisu-konserttinsa Israelin isännyyden vastustuksen johdosta.
Vuonna 2024 BDS-liike kehotti boikotoimaan Liverpoolin euroviisuja, koska Gazan kaistalla kymmeniä tuhansia palestiinalaisia tappaneen Israelin edustajan annettiin osallistua kilpailuihin. BDS vetosi siihen, että Euroopan yleisradiounionin pitäisi sulkea Israel kilpailujen ulkopuolelle samaan tapaan kuin Venäjä oli suljettu sen hyökättyä Ukrainaan.
Reaktiot liikkeeseen.
Erityisesti Israel ja Israelia tukevat tahot ovat syyttäneet BDS-liikettä antisemitismistä. Useat maat ja enemmistö Yhdysvaltain osavaltioista ovat hyväksyneet nimenomaisesti BDS-liikettä vastustavia lakeja.
Yhdysvalloissa osavaltiotason BDS-liikkeen vastaiset lait asettavat rajoituksia yrityksille, jotka osallistuvat Israelin vastaiseen boikottiin kieltäytymällä tekemästä kauppaa Israelin laittomien siirtokuntien kanssa. Ihmisoikeusjärjestöt ovat kritisoineet BDS:n vastaisia lakeja.
Israel julkaisi vuonna 2018 BDS-liikettä tukevista kansalaisjärjestöistä, joiden edustajia ei enää päästetä Israeliin. Kiellon syyksi mainittiin juuri BDS-liikkeen tukeminen. Listalla on esimerkiksi Ruotsin Palestiina-solidaarisuusyhdistys PGS ja Jewish Voice for Peace. Samana vuonna Israelin viranomaiset karkottivat Human Rights Watchin paikallisen johtajan maasta sanoen syyksi tämän väitetyn tuen BDS-kampanjalle.