Höxter

Höxter on kaupunki Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa Saksan länsiosassa. Se on saman nimisen piirikunnan hallintokeskus. Höxterissä toimii muun muassa teknillinen oppilaitos Technische Hochschule Ostwestfalen-Lippe. Kaupungissa sijaitseva Corveyn luostari kuuluu Unescon maailmanperintöluetteloon. Höxter on niin ikään yksi historiallisista Hansakaupungeista.
Maantiede.
Höxter sijaitsee Pohjois-Saksan hedelmällisen alangon ja Keski-Saksan vuorimaan vaihettumisvyöhykkeellä. Se on Nordrhein-Westfalenin itäisin kaupunki. Höxterin etäisyys Hannoverista on noin 70 kilometriä etelälounaaseen, Göttingenistä noin 50 kilometriä luoteeseen, Kasselista noin 50 kilometriä pohjoiseen ja Bielefeldistä noin 65 kilometriä kaakkoon. Höxter kuuluu Nordrhein-Westfalenin koillisosan kattavaan noin kahden miljoonan asukkaan Ostwestfalen-Lippen alueeseen, joka vastaa Detmoldin hallintopiiriä.
Höxterin keskusta sijaitsee kaupungin itäosassa Weserin rannalla. Höxterin korkein kohta on Köterberg, joka kohoaa lähes puoli kilometriä merenpinnan yläpuolelle. Vuori sijaitsee kaupungin pohjoiskolkassa Lippen piirikunnan rajalla. Höxterin pinta-alasta noin 45 % on maatalouskäytössä ja metsiä on noin 40 %. Kaikkinensa Höxterin piirikunta on varsin harvaanasuttua suhteessa Nordrhein-Westfalenin keski- ja länsiosaan.
Höxter koostuu kantakaupunki Höxteristä ja tusinasta entisiä maalaiskyliä, jotka liitettiin Höxteriin 1970. Lähes puolet väestöstä asuu kantakaupungissa ja kymmenesosa aivan sen koillispuolella sijaitsevassa Lüchtringenissä. Nordrhein-Westfalenin itäisin piste on Höxterin koillisosassa Stahlen alueella.
Höxterin osa-alueita kutsutaan termillä "Ortschaft".
Historia.
Höxter on pohjoisen Saksan vanhimpia kaupunkeja: siitä on ensimmäinen maininta vuodelta 823 muodossa "villa hucxori". Keisari Ludvig Hurskas lahjoitti kaupungin vuonna 815 perustetulle Corveyn luostarille ja se kehittyi suotuisan sijaintinsa ansiosta kaukokaupan keskukseksi. Höxter sai markkina- ja rahanlyöntioikeudet, minkä seurauksena vaurastuvan kaupungin asujaimisto joutui rakentamaan kaupunginmuurin rikkauksiensa suojaksi. Höxterin asukkaat olivat tuon tuosta kahnauksissa Corveyn herrojen kanssa, ja verenvuodatustakin nähtiin. Höxter sai kaupunkioikeudet 1250.
Uskonpuhdistuksen aikaan 1533 Höxter kääntyi luterilaisuuteen, mutta ympäröivä maaseutu pysyi katolisena. Aikakaudelta on säilynyt Weserin renessanssia edustavaa arkkitehtuuria. Kolmikymmenvuotinen sota oli tuhoisa: Höxterin verilöylyssä vuonna 1634 kuoli noin 1 500 ihmistä. Vuonna 1674 Höxterin asema itsenäisenä kaupunkina kaventui olennaisesti. 1800-luvun alussa maallinen hallinto syrjäytti hengellisen, ja 1813 Höxteristä tuli osa Preussin kuningaskuntaa. Kaupunki kehittyi voimakkaasti 1800-luvulla ja kasvoi keskiaikaisten muuriensa ulkopuolelle. Rautatieverkkoon Höxter kytkettiin 1865.
Vuoden 1970 kuntaliitosten jälkeen Höxteristä tuli piirikuntansa hallintokeskus ja Weserberglandin aluekeskus.
Höxterin keskustan ilme on pysynyt melko keskiaikaisena ristikkotaloineen ja vanhoine kirkkoineen. St. Kilianin kirkon kaksitorninen julkisivu on Höxterin maamerkki.
Talous ja liikenne.
Höxterissä toimii elintarvikepakkausten valmistaja Wentus Kunststoff GmbH. Pieniä ja keskisuuria teollisuusyrityksiä on runsaasti. Palvelualoja edustaa muun muassa kaksi sairaalaa.
Rautatieliikennepaikka Höxter Rathaus sijaitsee rataosuudella Altenbeken–Kreiensen, jota liikennöi NordWestBahn. Maantiet Bundesstraße 64, 83 ja 239 risteävät Höxterissä. Lähin moottoritieyhteys on Warburgissa, jossa on liittymä BAB 44:lle. Polkupyöräreitit Europaradweg R1 (Lontoo–Helsinki) ja Weser-Radweg (Hann. Münden–Cuxhaven) risteävät Höxterissä.