Suomen toimenpiteet koronaviruspandemiaa vastaan

Suomen toimenpiteet koronaviruspandemiaa vastaan olivat Suomen valitsemia toimintatapoja koronaviruspandemian hoitamisessa. Toimenpiteet ovat olleet pääosin epidemiologisia ja taloudellisia. Epidemiologiset toimenpiteet olivat olleet erilaisia rajoituksia. Niiden tarkoitus oli hillitä koronaviruksen leviämistä, jotta tehohoitopaikat ja varusteet eivät loppuisi. Rajoitusten taloudelle aiheuttamien haittojen vuoksi Marinin hallitus ryhtyi erilaisiin tukitoimiin ja otti lisää velkaa. Rajoituksia lievennettiin touko–kesäkuussa 2020 epidemian ensimmäisen aallon vaimennuttua huomattavasti. 
Vastaisen varalle hallitus muutti tartuntatautilakia niin, että monia, joskaan ei kaikkia rajoituksia voi asettaa alueittain ilman valmiuslakia. Syksyllä määrättiin alueellisia rajoituksia tautitilanteiden mukaan niille alueille, joissa epidemia oli kiihtymässä tai tauti leviämässä. Syksyllä ja talvella 2020–2021 lisättiin taas rajoituksia. Suurin osa suomalaisista oli tarkoitus rokottaa koronavirusta vastaan vuonna 2021.
Britanniassa kehittyneen virusmuunnoksen leviämisvaaran takia rajoituksia kiristettiin tammi–helmikuussa 2021. Hallitus määräsi maaliskuulle kolmen viikon sulkutilan.
Koronarajoituksista luovuttiin kokonaan 1. maaliskuuta 2022. Tartuntatautilain mukaiset, esimerkiksi tapahtumia, asiakastiloja ja ravintoloita koskeneet väliaikaiset velvoitteet päättyivät 30. kesäkuuta 2022. 
Resurssien riittävyys.
Suojavarusteet.
Suuri ongelma Suomessa oli terveydenhoidossa käytettävien suojavarusteiden saamisessa maahan. Suomi oli infektioylilääkäri Juha Salosen mukaan paremmin varautunut vuoden 2009 sikainfluenssaan kuin koronavirukseen. Sikainfluenssan jälkeen Suomessa säästettiin terveydenhuollossa, joten muun muassa potilaspaikkoja sairaaloissa ja terveyskeskuksissa on paljon vähemmän. Varusteet uhkasivat loppua sairaaloilta jo epidemian alkuvaiheessa. Ajoittain pulaa oli visiireistä, suojalaseista ja korkeimman tasoisista hengityssuojaimista sekä suojatakeista.
Suojavarusteiden vähyys johti siihen, että joitakin kertakäyttöisiksi tarkoitettuja varusteita käytettiin useaan kertaan. Muun muassa HUSissa alettiin keräämään kertakäyttöisiä suojavarusteita talteen. Tuotteet, jotka normaalisti menevät roskiin, vietiin puhdistettavaksi uusiokäyttöä varten. Toukokuussa oli yhä pulaa suojatakeista ja kesäkuussa hengityssuojaimista. Tarkoitus oli kasvattaa hengityssuojainvarastoja.
Suojavarusteiden loppumisen takia Huoltovarmuuskeskuksen varastot avattiin sosiaali- ja terveysministeriön päätöksellä 23. maaliskuuta 2020. Varaston riittävyyttä ei kerrottu julkisuuteen, mutta varustemääriä on kuvattiin ”aikamoisen isoiksi”. Kävi kuitenkin ilmi, että pandemian aikaan suojavarusteiden kulutus oli niin suurta, ettei Huoltovarmuuskeskuksen varastoihin talletettu määrä kasvosuojaimia riittänyt täyttämään koko maan tarvetta kuin parin päivän ajaksi. Sosiaali- ja terveysministeriö arvioi toukokuussa, että Suomen sairaaloissa käytettiin enimmillään puoli miljoonaa kirurginmaskia ja noin 50 000 hengityssuojainta päivässä.
Huoltovarmuuskeskus joutui maaliskuussa hankkimaan kiireellisesti lisää hengityssuojaimia. Yhteistyökumppaneiksi valikoituivat Tiina Jylhä ja Onni Sarmaste, joiden piti järjestää kaupat kiinalaisten yritysten kanssa. Sarmasteelle oli jo maksettu viisi miljoonaa euroa suojaimista. Ensimmäisen suojainerän saavuttua todettiin, ettei se soveltunut sairaalakäyttöön. Tästä nousseen kohun seurauksena pääministeri Sanna Marin ilmoitti menettäneensä luottamuksensa Huoltovarmuuskeskuksen päällikköön, joka erosi tehtävästään. Sarmaste puolestaan syytti sotkusta hallitusta. Maskien osalta suojavarustepula helpotti touko–kesäkuussa, jolloin alkoi hengityssuojainten puhdistus ja kotimainen tuotanto.
Ennen pandemiaa Suomessa ei valmistettu hengityssuojaimia. Pandemian alettua useat yritykset pyrkivät aloittamaan hengityssuojainten tuotannon Suomessa rakentamalla uusia tuotantolinjoja ja muuttamalla olemassaolevia linjojaan uuteen käyttöön sopiviksi. Hengityssuojaimissa tarvittavan suodatinkankaan saatavuus oli kuitenkin ongelma, ja ratkaisuksi esitettiin, että myös suodatinkankaita ryhdyttäisiin valmistamaan Suomessa.
Hengityskoneet ja henkilökunta.
Teknologiayhtiöt Mariach ja Innocal Medical ilmoittivat, hengityskoneiden ja muiden lääkinnällisten laitteiden valmistusta voidaan lisätä Suomessa, jos koronaviruksen leviäminen sitä edellyttää. Innocal Medicalin toimitusjohtaja ilmoitti, että tuotantoketjun mutkikkuuden takia valtiovallan tai muiden isojen toimijoiden olisi syytä tehdä päätökset nopeasti.
Hoito- ja tehohoitopaikat ja henkilökunta.
Maaliskuussa 2020 Suomessa oli 11 000 potilaspaikkaa, 300 täysivarusteista tehohoitopaikkaa ja 200 hengitysavusteista paikkaa. Määrät voitaisiin ripeällä aikataululla puolitoistakertaistaa ja jopa kaksinkertaistaa tilanteen niin vaatiessa. Arvioitiin, että paikkojen pitäisi riittää riippuen siitä, kuinka hyvin tautipiikin madaltaminen Suomen rajoitetoimilla onnistuu.
Hengityskoneiden käyttämiseen koulutetun henkilökunnan määrä rajoitti hoitoa aikaisemmin kuin tehohoitopaikkojen määrä. Sairaanhoitajaliiton puheenjohtaja Nina Hahtelan mukaan henkilökuntaa saadaan lisää, kun kiireetöntä hoitoa lakkautetaan, jolloin vapautuu henkilöstökapasiteettia vaativampaan hoitoon, mutta se vaatii myös koulutusta ja perehdytystä. Valmiuslain perusteella voidaan ottaa käyttöön kapasiteettia yksityiseltä terveydenhuollon sektorilta, mutta sielläkin pitää kouluttaa ja perehdyttää siirrettävää henkilöstöä. Valmiuslain perusteella voidaan myös kutsua lomalla tai eläkkeellä olevaa sairaanhoitohenkilökuntaa takaisin töihin. Lähtötilanne oli niukka, sillä Suomessa on sairaanhoitajapula ja sairaanhoitajien jaksamisessa liikutaan äärirajoilla. HUS varautui touko-kesäkuussa koronaviruksen mahdolliseen uuteen aaltoon kokeilemalla kenttäsairaalaa.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2020.
Varautuminen.
Tammikuussa 2020 terveyden ja hyvinvoinnin laitos (THL) päivitti terveydenhuollon toimijoille ja matkailijoille tarkoitettuja ohjeita käytännössä päivittäin ja sairaanhoitopiirit kävivät läpi omia prosessejaan. 29. tammikuuta THL:n ylilääkäri kehotti suomalaisia huolehtimaan käsi- ja hengityshygieniasta, muttei suositellut hengityssuojaimia.
Valtioneuvosto piti helmikuun lopussa ja vielä maaliskuun alussa Suomen varautumista koronavirusepidemiaan hyvänä, ja pyrki välttämään yhteiskunnan sulkemista. 14. helmikuuta epidemia-alueilta palanneita hengitystieoireisia kehotettiin karanteeniin ja ottamaan yhteyttä terveydenhuoltoon.
Koronavirus levisi helmikuun lopussa Italiassa, mutta sieltä palaaville ei asetettu lentoasemalla erikoistoimenpiteitä. Helsinki-Vantaan lentoasemalla kiinnitettiin huomiota tehokkaampaan siivoukseen ja käsihygieniaan THL:n ohjeistuksen mukaisesti. Myös laivoilla ja VR:n junissa kiinnitettiin huomiota huolelliseen siivoukseen. Viking Linellä siivottiin tiheämmin ja valittiin oikeita siivouskemikaaleja, sekä käsidesin tarjoamista. Henkilökuntaa kehotettiin pesemään käsiään mahdollisimman usein. Asiakkaita muistutettiin ja ohjeistettiin hygieniasta kuulutuksin ja kyltein.
Sosiaali- ja terveysministeriö asetti 25. helmikuuta työryhmän tukemaan koronavirukseen varautumista muun muassa tehostamalla johtamista ja koordinoimalla toimenpiteitä. Lisäksi työryhmän on tarkoitus tukea Terveyden ja hyvinvoinnin laitosta, Fimeaa, Valviraa, aluehallintovirastoja sekä kuntien ja kuntayhtymien viranomaisia uhan torjumisessa. Helmikuun lopussa sosiaali- ja terveysministeriön osastopäällikkö Päivi Sillanaukee piti todennäköisimpänä skenaariona, että koronavirustartuntoja tulee Suomessa ”muutama lisää”.
Kokoontumisrajoitukset ja etätyöt.
Kovien torjuntatoimien tarve tuli ilmeiseksi 11. maaliskuuta, kun tartuntojen määrä lisääntyi jyrkästi. Tehohoitopaikkojen pelättiin loppuvan. Ulkoministeriön 12. maaliskuuta antamien ohjeiden mukaan koronaviruksen saamisen riski oli kohonnut koko maailmassa, eikä matkustamista suositeltu mihinkään. THL kehotti 12. maaliskuuta ihmisiä pysymään poissa väkijoukoista ja matkustamaan kotimaassa vain tarpeellisista syistä. THL myös kehotti pitämään yli metrin turvaväliä, pesemään käsiä, sairastamaan kotona, pitämään kokoukset etänä ja välttämään julkista liikennettä.
Marinin hallitus suositteli yli 500 hengen yleisötilaisuuksien perumista. Tämä ei ollut täysin yksiselitteinen raja. Myös muita kokoontumisia tuli harkinnan mukaan välttää. Viruksen aiheuttamiin kustannuksiin ilmoitettiin varauduttavan lisätalousarviossa, joka voidaan antaa nopeallakin aikataululla.
Lähikontakteja kehotettiin välttämään. Isot urheilutapahtumat peruttiin tai niitä pelattiin tyhjille katsomoille. Tappara perui lisäksi fanitapaamisensa. Etätyötä tuli tehdä, jos työtehtävät sen mahdollistivat. Muista kuin välttämättömistä työmatkoista oli syytä luopua ja lomamatkoja siirtää. Päätösvallan yleisötapahtumien rajoittamisesta tai koulujen ja päiväkotien sulkemisesta ilmoitettiin olevan toistaiseksi aluehallintovirastoilla ja kunnilla tartuntatautilain mukaisesti.
THL:n ohjeet kansalaisille.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos suositti koronaviruspandemian takia 12. maaliskuuta 2020 suomalaisille seuraavaa:
Lievistä hengitystieinfektio-oireista kärsivien oli THL:n mukaan tärkeää sairastaa kotona ja välttää sosiaalisia kontakteja. Myös terveiden ihmisten oli tärkeää vähentää kontakteja, koska siten hidastettiin epidemian leviämistä. Pääjohtaja Markku Tervahaudan mukaan matkustamista oli tarpeen rajoittaa kotimaassakin vain välttämättömään. Lähimatkoille suositeltiin kävelyä ja pyöräilyä.
15. maaliskuuta annettujen ohjeiden mukaan muun muassa harrastuksiin menoa ei suositeltu, ja isoja kauppakeskuksia suositeltiin välttämään. Myös armeijan kertausharjoitukset peruttiin.
Valmiuslaki, koulujen sulkeminen, muut päätökset.
17. maaliskuuta hallitus julisti voimaan valmiuslain. Hallitus kielsi yli 10 hengen kokoontumiset. Julkiset palvelut, kuten koulut, kirjastot ja uimahallit suljettiin. Suomi sulki ulkorajansa. 17. maaliskuuta THL kehotti kaikkia ulkomailta palaavia välttämään lähikontakteja.
16. maaliskuuta päätettiin mittavista epidemian leviämisen hidastamiseen tähtäävistä toimista. Suomessa otettiin käyttöön valmiuslaki ensimmäistä kertaa sotien jälkeen. Kaikki maan koulut päiväkoteja ja esiopetusta lukuun ottamatta suljettiin. 1.–3.-luokkien oppilaiden opetus järjestetään, mikäli he eivät voi jäädä kotiin vanhempiensa yhteiskunnan toiminnalle oleellisen työn vuoksi. Muilta osin kouluissa siirryttiin 18. maaliskuuta alkaen etäopetukseen. Julkiset kokoontumiset rajoitettiin kymmeneen henkilöön, ja kehotettiin välttämään tarpeetonta oleskelua yleisillä paikoilla. Yli 70-vuotiaita suositeltiin pysymään erillään muista ihmisistä mahdollisuuksien mukaan karanteenia vastaavasti lukuun ottamatta kansanedustajia, valtiojohtoa ja kunnallisia luottamushenkilöitä.
Vanhusten ja muiden riskiryhmien asumispalveluyksiköihin tehtävät vierailut oli kielletty. Vierailut hoitolaitoksissa, terveydenhuollon yksiköissä ja sairaaloissa oli kielletty tapauskohtaisia poikkeuksia lukuun ottamatta. Liikkumista maan sisällä voitiin rajoittaa. Valtion ja kuntien museot, teatterit, kansallisooppera, kulttuuritalot, kirjastot, harrastustilat ja -paikat, urheilutilat, kerhotilat, järjestöjen kokoontumistilat, vanhusten päivätoiminta, kuntouttava työtoiminta ja työkeskukset suljettiin. Yksityisen ja kolmannen sektorin toimijoiden sekä uskonnollisten yhteisöjen suositeltiin toimivan samoin. Kaikki julkisen sektorin työntekijät määrättiin etätöihin, mikäli heidän työtehtävänsä sen mahdollistivat.
Terveyden- ja sosiaalihuollon kapasiteettia julkisella ja yksityisellä sektorilla kasvatettiin, ja kiireetöntä toimintaa vähennettiin. Yksityisen sektorin kapasiteetti otettiin yhteiseen käyttöön tarpeen mukaan. Lakisääteisistä määräajoista ja velvoitteista joustettiin. Koronaviruksen laboratoriotestauksen kapasiteettia kasvatettiin Terveyden ja hyvinvoinnin laitoksen tuella. Työaika- ja vuosilomalain säännöksistä poikettiin yksityisellä, sekä julkisella sektorilla poikettiin kriittisen henkilöstön osalta. Sosiaali- ja terveydenhuoltoon, sekä sisäiseen turvallisuuteen koulutettuja ammattilaisia varauduttiin velvoittamaan töihin.
Matkustaja- ja henkilöliikenne Suomeen keskeytettiin lukuun ottamatta Suomen kansalaisten paluuta. Valmistelu Suomen rajojen sulkemiseksi mahdollisimman nopeasti aloitettiin. Suomen kansalaisten ja Suomessa asuvien henkilöiden matkustaminen ulkomaille kiellettiin Suomalaisten matkailijoiden tuli palata välittömästi Suomeen. Pohjois- ja länsirajan yli sallittiin välttämätön asiointi. Rahtiliikenne jatkui kuitenkin tavanomaisesti. Ne ulkomailta palaavat suomalaiset, jotka asuvat pysyvästi Suomessa, laitettiin kahden viikon karanteeniin. Puolustusvoimat turvasi toimintansa jatkuvuuden ja valmiuden, sekä valmistautui tukemaan muita viranomaisia.
Kieltoja ja toimia maaliskuussa.
Tampereella oli määrä järjestää 18. maaliskuuta 2020 Lääkäripäivät, joihin oli osallistumassa jopa 3 000 terveydenhuollon ammattilaista, mutta tapahtuma päätettiin peruuttaa. Riskinä nähtiin, että kaikki Lääkäripäivien osallistujat joutuisivat koronavirustartuntaepäilyn vuoksi karanteeniin, joka heikentäisi terveydenhuoltojärjestelmää merkittävästi keskellä pandemiaa.
19 maaliskuuta STM ohjeisti ulkomailta palaavia karanteenia vastaaviin olosuhteisiin. Ulkomailta palasi Suomeen ohjausten ohi ihmisiä tämän jälkeenkin.
Eduskunnassa peruttiin viisi henkeä suuremmat vierailuryhmät, kiellettiin kättely ja suositeltiin omaehtoisia karanteeneja altistuneille.
Uudenmaan sulku.
Hallitus ilmoitti 24. maaliskuuta sulkevansa Suomen ravintolat ja aikovansa eristää Suomen pahimman epidemia-alueen Uudenmaan muusta Suomesta. 27. maaliskuuta Helsinki-Vantaan lentoaseman valvontatoimia tiukennettiin.
Uudenmaan sulkeminen astui voimaan 28. maaliskuuta 2020 klo 0.00. Poliisi ja puolustusvoimat valvoivat maakunnan rajoja tarkastuspisteillä. Vain välttämättömäksi katsottu liikenne pääsi läpi.
4. huhtikuuta ravintoloiden sulku.
Ravintolat päätettiin sulkea 4. huhtikuuta alkaen. Vain annosten nouto- ja kotiinkuljetus oli sallittua. Tosin suurin osa ravintoloista sulki ovensa oma-aloitteisesti jo maaliskuun aikana. 
15. huhtikuuta Uudenmaan avaaminen.
Huhtikuussa ensimmäinen tautihuippu tasaantui, jonka takia rajoituksia voitiin alkaa purkaa vaiheittain.
Hallitus päätti avata Uudenmaan 15. huhtikuuta. Ei ollut riittäviä lakiperusteita jatkaa Uudenmaan sulkua. Tätä perusteltiin myös tehohoitopaikkojen lisäämisellä ja epidemian todennäköisellä hidastumisella. Rajoitukset olivat hillinneet kohtalaisesti epidemiaa, joka ei ollut vielä päättynyt. Hallitus kuitenkin varoitti tulevasta tautihuipusta ja kehotti välttämään tarpeetonta liikkumista mökeille.
Rajoitusten purku keväällä 2020.
Pääministeri Sanna Marin sanoi 15. toukokuuta, että Suomi ei tavoittele laumasuojaa sairastamisen kautta. 22. huhtikuuta Marin ilmoitti Suomen siirtyvän pandemian hillitsemisessä niin sanottuun hybridistrategiaan, jossa toimittiin ”testaa, jäljitä, eristä ja hoida” -menetelmän mukaisesti. Yli 500 hengen yleisötapahtumien oli määrä pysyä kiinni heinäkuun loppuun asti.
Hallitus päätti 29. huhtikuuta 2020 avata peruskoulut. Perusteena oli se, etteivät lapset levitä koronatartuntoja niin paljon kuin aikuiset. Koulut alkoivat 14. toukokuuta.
Hallitus ilmoitti 4. toukokuuta, että rajoitustoimia lievennetään. Poikkeusolot pysyivät yhä voimassa. Kirjastoihin sai palauttaa kirjoja jo 5. toukokuuta. Rajojen ylitystä helpotettiin sallimalla työmatkat, mutta vapaa-ajan matkustamista ei suositeltu. Hoivakotien vierailukielto pysyi voimassa, ja yli 70-vuotiaita kehotettiin välttämään fyysisiä kontakteja muihin ihmisiin.
14. toukokuuta koulut siirtyivät takaisin lähiopetukseen pariksi viikoksi ennen kesälomaa.
29. toukokuuta hallitus kumosi suosituksen, jonka mukaan tarpeetonta kotimaan matkailua piti välttää. Matkustaa sai tästä lähtien, kun toimii turvallisuusohjeiden mukaan.
Kesäkuun alussa sallittiin alle 50 hengen kokoontumiset sisällä ja ulkona. 50–500 hengen ulkoilmatapahtumia sai järjestää erikoisjärjestelyin. Yli 500 hengen kokoontumiskielto pysyi silti voimassa heinäkuun loppuun. Tämä merkitsi sitä, ettei kesän suuria yleisötapahtumisia järjestetty: ei rockfestivaaleja eikä muita suurtapahtumia. Häät, hautajaiset ja jumalanpalvelukset sallittiin alle 50 hengelle. Yli 70-vuotiaita voi tavata ulkona jos piti turvaväliä. Kotimaan matkailu sallittiin.
Kesäkuun alusta alkaen avattiin muun muassa kirjastot, kulttuuritalot, museot, uimahallit, maauimalat, yleiset saunat, huvipuistot, ravintolat, kahvilat, harrastustilat, kesäleirit, urheilukilpailut, teatterit, joiden velvoitettiin noudattavan rajoituksia. Niitä olivat esimerkiksi yleisökatot ja turvavälien noudattaminen. Jos turvavälejä ei noudatettu, ravintola voitiin sulkea.
Ravintoloissa sai olla vain puolet normaalista asiakasmääristä. Asiakkaiden oli istuttava omissa pöydissään, anniskelu lopetettiin tuntia ennen sulkemista ja ravintoloiden tuli sulkea ovensa kello 23. Buffetruokaa ei haettu itse, mutta ravintoloilla ei kuitenkaan ollut pöytiintarjoiluvelvoitetta.. Sisällä sai olla vain puolet normaalista asiakaskunnasta, terassilla enemmän.
Vaikka monia rajoituksia purettiinkin, suositeltiin muun muassa kulttuurikohteisin ja ravintoloihin seuraavaa: noudatettava paikan antamia ohjeita, asiakasmäärärajoituksia kunnioitettava, liikuttava paikkoihin vain oireettomina, pestävä käsiä, vältettävä tungosta, noudatettava turvavälejä, yskittävä ja aivastettava kyynärtaipeeseen, vältettävä turhaa tavaroiden ja pintojen koskettelua.
Valmiuslaki pysyi yhä voimassa. Etätöitä suositeltiin yhä.
Valmiuslaista luopuminen.
Edelleen kehotettiin noudattavaan muun muassa turvaväliä, pesemään käsiä, välttämään ihmisjoukkoja sekä sisällä että ulkona sekä olemaan menemättä sairaana ihmisten lähelle. Rajoituksia oli määrä tarkistaa kesäkuun lopussa epidemiatilanteen mukaan. Jos tautitapaukset lisääntyisivät, hallitus ilmoittaisi saattavansa muuttaa rajoituksia nopeasti. Hallitus keskusteli 9. kesäkuuta 2020 alustavasti mahdollisesti tulevasta valmiuslain ja poikkeustilan purusta. Perusteena oli sen hetkisen tautitilanteen kohentuminen. Päätös oli määrä tehdä 15. kesäkuuta. Hallitus piti taudin kiihtyvää leviämistä yhä uhkana. Tartuntatautilakia oli tarkoitus muuttaa niin, että joitain epidemiologisia toimia pystyttäisiin tekemään ilman valmiuslakia.
Hallitus ilmoitti 11. kesäkuuta sallivansa yli 500 hengen ulkotilaisuuksien järjestämisen, joissa on useita katsomolohkoja tai rajattavissa olevia alueita 1. heinäkuuta alkaen. Yli 500 hengen kokoontumisissa voi olla myös seisomapaikkoja. 15. kesäkuuta alkaen Suomesta voi matkustaa kaikkiin Baltian maihin sekä Norjaan, Tanskaan ja Islantiin. Ruotsista tulijat ja siellä kävijät joutuvat edelleen 14 päivän karanteeniin.
Hallitus luopui 15. kesäkuuta valmiuslain käytöstä, koska epidemiatilanteen kohennuttua sille ei ollut enää laillisia perusteita. Pääministeri Sanna Marin muistutti, ettei epidemian uhka ollut ohi. Hallitus pyrki jatkossa säätämään muita lakeja, joilla se kykenisi puuttumaan mahdollisiin lisääntyneisiin tartuntoihin.
Hallitus salli 17. kesäkuuta ravintoloiden olla auki 22. kesäkuuta lähtien kello 04–02 ja anniskelun kello 09–01. Asiakkaita sai ottaa nyt sisään 3/4 sallitusta määrästä, ja kaikilla oli oltava istumapaikka. Myös noutopöydät sallittiin 22. kesäkuuta alkaen. Lisäksi tungoksen syntyminen oli ehkäistävä ja paikalla oltava käsienpesumahdollisuudet. Yli 50 hengen kokoontumiset sisällä olivat yhä kiellettyjä. Hallitus salli vierailut hoitolaitoksissa ja sairaaloissa, mutta laitosten johtajat voivat kieltää vierailut tarvittaessa.
23. kesäkuuta hallitus purki yli 70-vuotiaille suositellut rajoitukset. Siitä huolimatta perhe- ja peruspalveluministeri Krista Kiuru korosti hygienian ja varovaisuuden noudattamista. Hallitus korosti THL:n antamia ohjeita, joissa mukana on oltava oma harkinta ja vastuu. Hallitus päätti matkustuksen sallimisesta niihin Schengen-maihin, joissa tautitilanne on hyvä. Niiksi luettiin maat, joissa koronatartuntoja oli 14 vuorokauden sisään ollut vähemmän kuin kahdeksan 100 000 asukasta kohden. Etätyösuositus oli määrä purkaa elokuun alussa, jos tautitilanne sen sallisi.
27. kesäkuuta sisäministeri Maria Ohisalo muistutti, ettei virus ollut kadonnut. Ohisalo kehotti pesemään käsiä, käyttämään käsidesiä, pitämään etäisyyksiä, välttämään kättelyä ja lähikontaktia sekä menemään flunssaoireisena testin kautta kotiin.
Rajoitusten höllentäminen.
Yli 500 hengen yleisötilaisuudet sallittiin, jos ne täyttävät seuraavat ehdot: jako 500 hengen lohkoihin ja turvavälit. Ravintolat voivat hyväksyä 75 prosenttia asiakkaistaan sisään ja kaikilla oli oltava oma istumapaikka. Lähikontakteissa täytyi noudattaa yksilöllistä harkintaa. Hoitokodeissa ei saanut pääsääntöisesti käydä vierailulla. Riskiryhmiin kuuluvilla oli oltava mahdollisuus tavata vieraita turvallisissa tiloissa. Sairaaloissa sai käydä, mutta eri alueilla harkinnan mukaan.
Sallittiin matkustaminen 26. kesäkuuta päätetyistä Schengen-maista. Samoin matkustaminen oli mahdollista esimerkiksi Australiaan, Kiinaan ja Japaniin.. Näihin maihin matkustuksen ehtona on, että kohdemaa sallii matkustuksen Suomesta. Ravintoloissa sai olla tästä päivästä lähtien koko asiakasmäärä sillä ehdolla, että kaikille asiakkaille löytyy istumapaikka. Myös aukiolo ja anniskelu saivat olla normaaleja. Käsienpesumahdollisuus tuli olla.
Elokuun 1. päivästä alkaen yli 500 hengen sisätilaisuudet sallittiin turvaväleillä. Laajasta etätyösuosituksesta luovuttiin. THL oli elokuun alussa muotoilemassa maskisuositusta mm julkisiin tiloihin ja joukkoliikennevälineisiin. THL antoi maskisuosituksen 13. elokuuta tilanteisiin, joissa turvavälejä ei voida pitää. Erityisesti maskeja tulee THL:n suosituksen mukaan käyttää joukkoliikenteessä, matkalla koronavirustestiin ja matkalla koronariskimaasta karanteenipaikkaan. Maskisuositus koski sairaanhoitopiirejä, joissa uusia koronavirustapauksia oli todettu kahden viikon sisään. Lisäksi viranomaiset saattavat antaa alueellisia, rajatumpia suosituksia.
Maskin käyttöohjeistus tuli lähes koko maahan. Suositus ei koskenut lapsia ja niitä, jotka eivät terveyden takia kykene maskia käyttämään. Etätyösuositus palautettiin alueellisesti. Etätyötä suositeltiin 13. elokuuta 2020 Uudellemaalle, Varsinais-Suomeen ja Länsi-Pohjaan.
19. elokuuta: testausta lisättävä.
STM julisti, että koronatestiin pitäisi päästä vuorokauden sisään ja päätti lisätä testausmääriä. Tähän pääsemiseen arvioitiin vievän 1,5–8 viikkoa.
Suomi rajoitti 18. elokuuta parasetamolin ja deksametasonin myyntiä.
24. elokuuta: matkustusrajoituksia.
THL tiukensi matkustusrajoituksia 24. elokuuta kymmenen maan osalta, koska koronavirustilanne oli huonontunut monissa maissa.
26. elokuuta: matkustamisen liikennevalomalli.
THL jakoi 26. elokuuta maat kolmeen ryhmään: vihreä, keltainen ja punainen. Tämän suosituksen tarkoitus oli helpottaa matkailijan koronan saantiriskin arviointia.
Liikenne- ja viestintäministeriö keskeytti 27. elokuuta alkaen Skopjesta, Pohjois-Makedoniasta tulevat lennot koronaviruksen leviämisen rajoittamiseksi.
31. elokuuta: Koronavilkku.
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos julkaisi mahdollisten altistumisten jäljittämiseen tarkoitetun Koronavilkku-sovelluksen. Se keräsi tietoja lähellä käyneistä muista sovelluksen käyttäjistä. Koronatartunnan saaneet ilmoittivat tartunnastaan sovellukseen. Sovellus kertoi käyttäjälleen, jos lähellä oli käynyt koronaviruksen saanut ja siitä sovellukseen ilmoittanut henkilö. Sovellus helpotti koronan tartuntaketjujen jäljitystä esimerkiksi julkisessa liikenteessä.
31. elokuuta Kuhmo otti käyttöön paikallisia rajoituksia, koska siellä oli puhjennut koronarypäs.
3. syyskuuta: epidemian vaihejakoon pohjautuva suunnitelma.
Hallitus julkaisi 3. syyskuuta 2020 uuden toimintasuunnitelman koronavirusepidemia vastaan. Tartuntojen ilmaantuvuuden perusteella jaettiin epidemian kehitys kolmeen vaiheeseen, joiden pohjalta tuli määrätä vastatoimet. Epidemian vaiheet ovat perustaso, kiihtymisvaihe ja leviämisvaihe. Tavoite oli pysyä perustasolla, jossa on kahden viikon aikana vähemmän kuin 10 tartuntaa 100 000 asukasta kohti. Perustasolla hygieniaohjeet, paikalliset viranomaissuositukset ja varautuminen materiaaleilla.
Kiihtymisvaiheessa oli 10–25 tartuntaa kahdessa viikossa 100 000 asukasta kohti. Epidemian leviämisvaihe vaati 18–50 tartuntaa kahden viikon aikana 100 000 asukasta kohti. Tällöin sairaala- ja tehohoidon tarve kasvaa voimakkaasti. Alle puolet tartuntaketjuista kyettiin jäljittämään. Laajempia suosituksia ja rajoituksia tarvittiin, ja sairaalakapasiteetin lisäykseen oli varauduttava. Tämän mukaan laajat rajoitukset olivat mahdollisia viimesijaisina toimina.
11.-19. syyskuuta: hallitus hölläsi matkustusrajoituksia.
Hallitus salli 19. syyskuuta alkaen vapaan maahantulon niistä maista, joissa on kahden viikon aikana alle 25 tartuntaa 100 000 asukasta kohti. Näin Suomeen sai tulla esimerkiksi Ruotsista, Norjasta ja Saksasta. STM:n strategiajohtaja Voipio-Pulkki ilmoitti, että terveysviranomaiset vastustivat hallituksen päätöstä.
Kiihtymisvaihe.
THL tiukensi maskisuositusta niille alueille, jossa koronavirusepidemia on kiihtymisvaiheessa. Maskeja eli suu-nenäsuojaimia suositeltiin joukkoliikenteen lisäksi myös julkisiin sisätiloihin ja yleisötilaisuuksiin, jos koronavirustapausten ilmaantuvuus on kahden viikon aikana alueella 10–25 koronavirustapausta 100 000 asukasta kohti. Maskisuositus laajeni kiihtymisvaiheessa koskemaan myös toisen asteen oppilaitoksia, esimerkiksi ammattikouluja ja lukioita.
Hallitus tiukensi matkustussuosituksia. Esimerkiksi Ruotsi palautui maaksi, johon matkustusta ei suositella, ja josta saapuvalle suositeltiin omaehtoista karanteenia.
Ravintolat sulkeutuivat koko maassa kello 1 ja anniskelu tuli lopettaa kello 24. Maakunnan kiihtymisvaiheessa anniskelu loppui kello 22 ja ravintola sulkeutui kello 23. Kaupat antoivat vahvan maskisuosituksen.
THL lyhensi koronaan altistuneen karanteeniaikaa 14:stä kymmeneen päivään. Lievästi sairastuneen tuli olla karanteenissa vain viikon, mutta vakavasti sairastuneen yhä kaksi viikkoa.
Kiihtymisvaiheessa ravintolat suljettiin aiemmin ja niihin sai ottaa vain puolet normaalista asiakasmäärästä. Anniskelun lopetus kello 22, sulkeminen kello 23. Tuolloin ainakin viidessä maakunnassa epidemia kiihtyi tai levisi.
15. lokakuuta: epidemiatilanteen mukaisia rajoituksia.
Etätyösuositus yleisesti koko maassa. Muut suositukset alueellisia, jopa kuntakohtaisia.
Leviämisvaiheen suositukset: Yleisötilaisuuksien kielto. Yli 10 hengen kokoontumiskielto. Tiloja suljettiin harkinnan mukaan. Ryhmäharrastukset keskeytettiin.
Kiihtymisvaihe: Turvavälit, hygienia, maskit, jos lähikontaktia ei voi välttää. Yleisötilaisuuksissa vain puolet normaalista yleisömäärästä. Aikuisten ryhmäharrastuksien keskeytys, jos tilaisuudessa korkea tartuntariski, vältettävä muun muassa lähikontaktia ja voimakasta äänenkäyttöä. Suosituksien tarkoitus oli pyrkiä välttämään suurempi yhteiskunnan sulkeminen.
23. lokakuuta alueellisia ryhmäharrastusten rajoituksia.
Hallitus suositteli kiihtymisvaiheeseen ainoastaan korkean riskin harrastusmuotojen lakkauttamista tai harrastamista etänä. Leviämisvaiheessa ryhmäharrastukset tulisi keskeyttää tilapäisesti tai järjestää etänä. Mutta lasten, nuorten ja toimintakyvyltään rajoitteisten harrastuksissa tulisi ottaa huomioon sosiaaliset ja sivistykselliset vaikutukset.
29. lokakuuta tarkennettuja ravintolarajoituksia.
Hallitus tarkensi ravintolarajoituksia. Kiihtymisvaiheessa yökerhot ja baarit antoivat valomerkin kello 22, ja ne suljettiin kello 23. Alkoholia tarjoilevia ravintoloita rajoitettiin tiukemmin ja ruokaravintoloita lepsummin. Alueet jaettiin neljään luokaan tautitilanteen mukaan.
19. marraskuuta: hallitus ei höllennä maahantulon rajoituksia.
Hallitus ilmoitti jatkavansa aikaisemmilla maahantulon rajoituksilla 13. joulukuuta asti.
Uudenmaan alueelliset rajoitukset.
Uudenmaan seutu oli leviämisvaiheessa. Rajoitukset ja suositukset tiukkenivat. Yleisötilaisuuksien määrä rajoitettiin alle 20 henkeen Uudellamaalla. Yli 10 hengen yksityistilaisuuksia ei suositeltu. Yli 20-vuotiaiden joukkue- ja kontaktilajit keskeytettiin lukuun ottamatta SM-tason urheilua. Kirjastoissa ja uimahalleissa kävijöiden määrää rajoitettiin. Yläkouluihin asetettiin maskisuositus. Rajoitukset kestivät 23. marraskuuta 2020 alkaen ainakin kolme viikkoa.
STM ja Uudenmaan aluehallintovirasto päättivät aiempaa tiukemmista rajoituksista: lähinnä yleisötilaisuuksien ja oppilaitosten sulkeminen, monien julkisten tilojen sulku.
Kaikki yleisötilaisuudet sisä- ja ulkotiloissa kiellettiin. Yli 10 hengen yksityistilaisuuksia ei suositeltu, paitsi pienimuotoiset perhetapahtumat. Julkiset tilat suositeltiin suljettaviksi, ottaen huomioon välttämättömät tarpeet. Kauppakeskusten kauppojen ulkopuoliset oleskelu- jne tilat kiinni. Liikuntatilat, leikkipuistot jne. kiinni. Ryhmäharrastustoiminta suositeltiin keskeytettäväksi, lukuun ottamatta lasten toimintaa, jos mukana olevien aikuisten osalta turvavälit ja hygienia toteutuvat. Keski- ja korkea-asteen koulut siirtyivät etäopetukseen. Etelä-Suomen aluehallintovirasto jatkoi yleisötilaisuuksien kokoontumisrajoituksia 10. tammikuuta 2021 asti. Edelleenkään ei suositeltu pidettäväksi yksityisiä kokoontumisia. Viranomaisten kokoukset suositeltiin pidettäväksi etänä. Lisäksi aluehallintovirasto suositteli järjestämään ainoastaan välttämättömimmät kokoontumiset, ja nämäkin turvajärjestelyin. Ei-välttämättömiä lähikontakteja on syytä välttää.
Työelämään suositeltiin maskin käyttöä ja etätyötä, jos se oli tilapäisestikin mahdollista. Ruokailuajat ja kahvitauot porrastettiin.
Ravintolarajoituksia tiukennettiin leviämis- ja kiihtymisvaiheeseen. Kaikissa leviämisvaiheen maakunnissa oli Uuttamaata vastaavat rajoitukset. Rajoituksia tiukennettiin myös kiihtymisvaiheen maakuntiin. Uudet asetukset voimassa ainakin 15. joulukuuta 2020 asti.
Britannian-lentojen keskeytys joulukuussa.
Suomi keskeytti lennot Isoon-Britanniaan, koska siellä ihmisiä oli alkanut tartuttaa uusi, nopeasti leviävä koronaviruksen muoto.
Ennakoivaa rajoitusten kiristämistä.
Tiukempi rajoitusten ja suositusten järjestelmän oli määrä tulla voimaan vuonna 2021 pandemian kestäessä. Ilmoitettiin, että jos kiihtymisvaihe uhkaa perustasolla, varotoimia kiristetään. Jos kiihtymisvaiheessa leviämisvaihe uhkaa, varotoimia kiristetään. Tiukkoja rajoituksia voidaan asettaa käyttöön jo perustasolla. Rajoitusten kiristäminen jo perustasolla ja kiihtymisvaiheessa riippuivat naapurialueiden tautitilanteesta ja koko Suomen tilanteesta. Rajoituksia ei tullut purkaa liian aikaisin.
Toimenpiteitä Suomessa vuonna 2021.
THL:n suositukset 20. tammikuuta.
Koska virusmuunnokset tarttuvat helpommin, THL pidensi 20. tammikuuta 2021 turvavälisuositusta yli kahteen metriin. Yli 12-vuotiaita suositeltiin pitämään maskeja julkisella paikoilla riippumatta siitä, voiko turvaväliä pitää vai ei. THL:n mukaan lähikontakteja tulisi vähentää aiemmastakin.
Hallituksen päätökset 21.-22. tammikuuta.
Hallitus päätti matkustusrajoituksista koronavirusmuunnosten leviämisen estämiseksi. Vain välttämättömin työmatkailu ja matkailu sukulaisten kesken sallittiin. Testausta kaikilla rajanylityspaikoilla lisättiin. Rajoitukset olivat voimassa 30 päivää 27. tammikuuta alkaen. Myös uudet rajoitusten kiristämiset olivat mahdollisia kotimaassa.
THL:n karanteenisuositus 22. tammikuuta.
THL pidensi karanteenia 14 päivään muuntoviruksen takia.
Hallituksen 3-tasoinen suunnitelma 25. tammikuuta.
Hallitus esitteli tammikuun 2021 lopulla kolmitasoisen suunnitelman, jolla pyrittiin vähentämään koronaviruksen leviämistä.
Tartuntatautilain muutos 22. helmikuuta.
Eduskunta päätti 19. helmikuuta tartuntatautilain muutoksesta, joka mahdollisti huomattavat tiukennukset rajoituksiin tautitilanteen niin vaatiessa. Se astui voimaan 22. helmikuuta. Sen mukaan aluehallintovirasto ja kunnat voivat tautitilanteen niin vaatiessa rajoittaa myös yksityisten palvelujen asiakasmääriä ja käyttöä ja sulkea niitä kokonaan ilman valmiuslakia. Laki mahdollistaa muun muassa kuntosalien sulkemisen. Tilojen sulkeminen on vasta viimesijainen keino.
Siirtyminen tasolle kaksi ja sulkutila 25. helmikuuta.
Hallitus valmistautui toteamaan Suomeen koronaepidemian vuoksi poikkeusolot. Hallitus valmistautui toteamaan poikkeusolot yhdessä presidentin kanssa. Hallitus ohjasi leviämisvaiheen alueita ottamaan lisärajoituksia. Samalla suositeltiin vastaavaa kiihtymisvaiheen alueille. Nämä alueet siirtyivät tasolle 2. Yli kuuden hengen kokoontumiset kiellettiin.
8.–28. maaliskuuta aloitetaan sulkutila leviämis- ja kiihtymisvaiheessa olleille alueille. Sulkutila vastasi kevään 2020 sulkua, mutta myös yksityisiä paikkoja suljettiin tartuntatautilain lisäyksen nojalla. Kaupat, pankit, kampaamot ja muut peruspalvelut toimivat yhä.
Hallitus totesi poikkeusolot 1. maaliskuuta.
Hallitus totesi 1. maaliskuuta poikkeusolot Suomeen.
Tanssi ja laulu kiellettiin ravintoloissa 5. maaliskuuta.
Esimerkiksi tanssiminen ja karaoke kiellettiin ravintoloissa 5. maaliskuuta alkaen. Ravintoloissa myös asiakkaat tuli ohjata istumapaikoilleen. Turhaa liikkumista ravintolassa oli vältettävä. Kielto oli voimassa 30. kesäkuuta asti.
Kuntavaalien siirto kesäkuulle 6. maaliskuuta.
Oikeusministeri ilmoitti 6. maaliskuuta, että kuntavaalit pidetään vasta 13. kesäkuuta.
Suunnitelmat joukkoliikenteen rajoittamiseksi 17. maaliskuuta.
Liikenne- ja viestintävirasto ilmoitti pitävänsä mahdollisena joukkoliikenteen rajoitusten käyttöön ottamista pääkaupunkiseudulla yksittäisillä linjoilla. Tarvittaessa rajoitukset kohdistuisivat ruuhkaisiin linjoihin. Maaliskuussa 2021 suurin osa linjoista ajettiin alle puolella matkustajamääristään.
EU:n koronapassin käyttöönottosuunnitelman julkistus 17. maaliskuuta.
Euroopan komissio ilmoitti suunnitelmista ottaa käyttöön koronapassin eli todistuksen koronarokotuksen saamisesta. Suomi oli ottamassa todistuksen käyttöön toukokuussa. Muualla Euroopassa sen käyttöönottoa suunniteltiin mahdollisesti jo kesäkuulle. Todistuksen virallinen nimi on "digitaalinen vihreä todistus" () Todistus olisi digitaalisessa muodossa ja se tulisi näyttää rajatarkistuksessa. Tarkoituksena oli saada koronapassi toimintaan kesään mennessä. Päämääränä oli saada kansalaisten terveystiedot liikkumaan Euroopan maiden välillä. Vihreän todistuksen voisi saada jos ei todennäköisesti levittäisi tautia. Tällaisia tilanteita ovat muun muassa jos on saanut rokotteen, on saanut hiljattain negatiivisen testaustuloksen tai on sairastanut taudin ja toipunut siitä.
Mahdollisia liikkumisrajoituksia ja maskipakko pahimmille tautialueille maaliskuun lopussa.
Viikolla 22.–27. maaliskuuta 2021 hallituksen oli määrä päättää rajoitusten kiristämisestä pahimmilla tautialueilla. Erillislailla säädettiin maskipakko ja liikkumisrajoituksia. Hallituksen oli määrä jatkaa ravintolasulkua kolmella viikolla.
Hallitus julkaisi 24. maaliskuuta esityksen liikkumisrajoituksista. Esityksen mukaan asuinpaikastaan tai pihapiiristä ei saisi poistua kuin pätevistä syistä tai ulkoilemaan rajatulla joukolla. Esimerkiksi ystävien luokse ei saisi mennä kyläilemään eikä kauppakeskuksiin viettämään aikaa. Sen sijaan kaupassa, töissä, lääkärissä ja muissa välttämättömissä toimissa saa käydä. Maakuntien välillä sai liikkua, mutta sitä ei suositeltu. Poliisilla oli lakiesityksen mukana oikeus hajottaa voimakeinoin kokoontumiskieltoa rikkova väkijoukko. Poliisilla oli oikeus myös sakottaa liikkumisrajoituksen rikkojaa.
Maskin tai hengityssuojaimen käyttämättä jättämisestä olisi suunnitelman mukaan voinut määrätä 40 euron rikesakon. Liikkumisrajoituksia ei kuitenkaan missään vaiheessa otettu käyttöön.
Esitys yleisötapahtumien järjestämisestä, kun pandemia rauhoittuu.
Opetus- ja kulttuuriministeriön työryhmä julkaisi kolmiportaisen suunnitelman yleisötapahtumien järjestämisestä, jos pandemia rauhoittuisi. Ensimmäisessä vaiheessa voitiin järjestää yleisötapahtumia, jos valtakunnallinen ilmaantuvuus laskisi alle 75/100000 as/ 2 viikkoa. Yleisötapahtumien koko olisi alle 50 henkeä. Toisessa vaiheessa ilmaantuvuus olisi alle 50 tapausta yhtäjaksoisen kolmen viikon tapausmäärän laskun jälkeen. Tällöin voisi järjestää tapahtumia tilan koon mukaan. Kolmannessa vaiheessa koronatapauksia olisi vähän ja suuri osa väestöstä rokotettu koronavirusta vastaan. Tällöin ei olisi rajoituksia.
Hallitus jatkoi pahimpien tautialueiden ravintolasulkua 28.3.
Hallitus jatkoi ravintoloiden sulkua pahimmilla tautialueilla 18. huhtikuuta asti.
Hallitus veti esityksensä liikkumisrajoituksesta pois 31.3.
Perustuslakivaliokunta ei hyväksynyt liikkumisrajoituksia. Ne olivat sen mielestä periaattessa hyväksyttäviä, mutta käytännössä laadittu lain vastaisesti. Perustuslakivaliokunta kannatti maskipakkoa. Hallitus veti tämän takia esityksensä pois eduskunnasta.
Hallitus esitti 8. huhtikuuta suunnitelman koronarajoitusten asteittaisesta purkamisesta tautitilanteen mukaan.
Hallitus esitti 8. huhtikuuta 2021 alustavan suunnitelman kororajoitusten purkamisesta. Huhtikuussa päättyisivät poikkeusolot, ja esimerkiksi ravintolat avattaisiin rajoituksin. Toukokuussa avattaisiin julkisia tiloja ja sallittaisiin työmatkaliikenne Euroopan unionin alueella. Kesäkuussa sallittaisiin yleisötilaisuudet rajoituksin ja sisärajavalvonta päättyisi. Heinäkuussa lievennettäisiin kokoontumisrajoituksia. Elokuussa sallittaisiin työmatkat EU:n ulkopuolelle.
16. huhtikuuta hallitus määräsi rokotusten kohdentamisen pahimmille tautialueille.
Hallitus kohdensi rokotuksia pahimmille tautialueille 31. toukokuuta 2021 asti, jos riskiryhmät on rokotettu.
19. huhtikuuta ravintolat avaavat tiukoin rajoituksin.
Ravintolat avattiin pahimmilla tautialueilla kuitenkin niin, että ne menivät kiinni jo alkuillasta. Tarjoilu loppuui klo 17, baarit kiinni klo 18 ja ruokapaikat kiinni klo 19 pahimmilla tautialueilla.
22. huhtikuuta ravintolarajoitusten lievennys alueittain.
Joillain alueilla lievennettiin ravintolarajoituksia perustasoa vastaaviksi.
27. huhtikuuta poikkeusolot päättyivät.
Hallitus kumosi 27. huhtikuuta poikkeusolot. Se katsoi, että terveydenhuollon kantokyky riittää, koska taudin leviäminen oli hidastumassa.
8. ja 24. kesäkuuta ravintolarajoitukset kevenevät koko maassa.
8. kesäkuuta perus- ja kiihtymisvaiheen alueilta poistettiin erillinen ”tanssi- ja karaokekielto” ja samalla tehtiin kevennyksiä aukiolo- ja anniskeluaikoihin perus- ja leviämisvaiheen alueilla. Perustason alueilla anniskelu lopetettiin klo 01 ja ovet suljettiin klo 02. Leviämisvaiheessa olevat ruokaravintolat saivat anniskella klo 20 asti ja ovet suljettiin klo 21.
24. kesäkuuta perustason alueilta poistettiin erilliset aukiolo-, anniskelu- ja asiakasmäärärajoitukset, ja kiihtymisvaiheen alueilla tehtiin kevennyksiä aukiolo- ja anniskeluaikoihin. Kiihtymisvaiheen alueiden ravintolat saivat anniskella klo 00 asti ja pitää auki klo 01 asti. 
8. elokuuta uusia ravintolarajoituksia leviämisalueilla.
Leviämisvaiheessa olevilla alueilla anniskelu oli lopetettava viimeistään klo 22 ja ravintolat suljettava klo 23. Samalla niihin tuli voimaan sisätiloissa tanssi- ja karaoke-kielto sekä asiakasmäärärajoitukset koski myös ulkotiloja. 
16. syyskuuta uusia kevennyksiä ravintolarajoituksiin.
Kiihtymis- ja leviämisvaiheen alueilla aukiolo- ja anniskeluaikaa pidennettiin tunnilla ja perustason alueilta poistettiin olemassaolevat istumapaikkavaatimukset. Kiihtymisvaiheen alueilla ravintolat saivat anniskella klo 01 asti ja pitää auki klo 02 asti. Leviämisvaiheen alueiden ravintolat saivat anniskella klo 23 asti ja pitää ovet auki klo 00 asti. 
1. lokakuuta rajoitusten keveneminen merkittävästi.
Viimeiset kokoontumisrajoitukset ovat päättyneet 1. lokakuuta 2021. 
Ravintolarajoituksia merkittävästi kevennettiin siten, että kiihtymisvaiheen alueiden rajoitukset siirrettiin perustason asetuksiin. Leviämisalueilta poistettiin erillinen ”tanssi- ja karaokekielto” ja samalla tehtiin kevennyksiä aukiolo- ja anniskeluaikoihin. 
15. lokakuuta valtakunnallinen etätyösuositus päättyy.
Rokotuskattavuuden vuoksi valtakunnallinen etätyösuositus päättyi ja se siirtyi alueellisiin toimiin.
16. lokakuuta koronapassin käyttöönotto.
Koronapassi on mahdollinen vaihtoehto jonkinlaisille koronarajoituksille.Leviämisvaiheessa olevilla alueiden ravintolat voivat toimia ilman rajoituksia, kunhan asiakkailla on koronapassi.
15. marraskuuta hybridistrategian uudistus.
Rokotekattavuuden vuoksi hybridistrategiaa uudistettiin siten, että epidemiatasoista (perustaso, kiihtymis- ja leviämisvaihe) luovutaan. Ne korvattiin leviämisalueiden tunnusmerkeillä. Strategiassa oli mukana muun muassa hätäjarrumekanismi, jota tarkoitti siirtymistä laajoihin rajoituksiin ja suosituksiin, mikäli tautitilanne muuttuisi yllättävän vakavaksi.
28. marraskuuta tiukennuksia ravintolarajoituksiin.
Valtioneuvosto tiukensi ravintolarajoituksia 28. marraskuuta 2021, jota koski leviämisalueita. Anniskelu päättyi klo 17 ja ovet saivat olla auki klo 18 asti. Ravintolat, joissa ei anniskeltu, saivat pitää auki klo 1 asti. 
Rajoituksista sai vapautua edellyttämällä asiakkailtaan koronapassi.
Toimenpiteitä Suomessa vuodenvaihteessa 2021-2022.
22. joulukuuta 2021 hätäjarrumekanismi.
Hallitus käynnisti hätäjarrumekanismin, jota käytännössä koski leviämisalueita. Tämä tarkoitti mm. koronapassin väliaikainen jäädyttäminen omikronmuunnoksen vuoksi sekä sisärajavalvonta palautettiin. Jo jouluna koronapassista huolimatta ravintoloissa anniskelu päättyi klo 21 ja ovet suljettiin klo 22. 
Ravitsemisliikkeiden rajoitukset koskivat myös koronapassin edellyttäjiä, jolloin anniskelu loppui klo 17 sekä ravintolat suljettiin klo 18, mutta 12. tammikuuta 2022 asti saivat ruokaravintolat pitää auki klo 20 asti koronapassin kanssa. Samalla hallitus suositteli koko maan alueita sulkemaan julkisia tiloja. 
Rajoituksia alettiin keventää helmikuussa 2022. 1. helmikuuta 2022 ravintolarajoituksia kevennettiin siten, että ruokaravintoloissa anniskelu päättyi klo 20 ja ovet sulkeutuivat klo 21. Koronapassilla ei voinut tuolloin kiertää rajoituksia. Samalla sisärajavalvonta lopetettiin sekä hallitus suositteli viranomaisia lopettamaan lasten- sekä nuorten harrastuksien rajoittaminen sekä luopumaan matalan riskin tilaisuuksien täyssulusta. Hallitus päivitti hybridistrategian ja samalla kumosi hätäjarrumekanismin 10. helmikuuta 2022. 14. helmikuuta 2022 hallitus suositteli alueita luopumaan kaikista rajoituksista. 
14. helmikuuta 2022 kevennyksiä ravintolarajoituksiin.
Ravintolarajoitukset kevennettiin 14. helmikuuta 2022 siten, että anniskelu kaikissa ravintoloissa päättyy klo 23 ja ovet sulkeutuvat klo 00. Koronapassin käytön rajoitukset jatkuivat 28. helmikuuta 2022 asti.
1. maaliskuuta viimeisistä rajoituksista luopuminen.
Valtioneuvosto luopui ravintolarajoituksista 1. maaliskuuta 2022 alkaen. Tämä tarkoittaa, että anniskelua, aukioloaikaa, asiakasmäärää sekä istumapaikkoja koskevat ravintolarajoitukset poistuivat käytöstä. Hygieniavelvoite oli kuitenkin voimassa 30. kesäkuuta 2022 asti.
1. heinäkuuta tartuntatautilain mukaisten väliaikaiset velvoitteet päättyivät.
Tartuntatautilaissa määritellyt hygieniavaatimukset ja mahdollisuudet asettaa rajoituksia päättyivät 1. heinäkuuta 2022. 
Ravitsemisliikkeiden rajoittaminen.
Ravitsemisliikkeiden toimintaa rajoitettiin epidemiatilanteen vuoksi. Rajoitukset olivat alun perin käytössä 4.4.–12.7.2020. Rajoituksiin palattiin 8. lokakuuta 2020 alkaen epidemiavaiheittain, jolloin ravitsemisliikkeiden toiminta rajoitettiin myös perustason alueilla, eli käytännössä koko maassa. Kiihtymis- ja leviämisvaiheen alueilla saattoivat olla käytössä perustasoa tiukemmat rajoitukset. Alueiden tilanne tarkastettiin viikoittain ja valtioneuvosto muutti alueiden asetuksia erikseen tautitilanteen mukaan. Kesäkuussa 2021 ravintolat vapautettiin rajoituksista perustason alueilta ja lokakuussa 2021 kiihtymisvaiheen alueilta, jolloin ravintolarajoitukset jäivät leviämisalueille voimaan 28. helmikuuta 2021 asti. Ravintolarajoitukset poistuivat käytöstä koko maassa 1. maaliskuuta 2022.
Hallituksen päätöksiä ja toimenpiteitä taloudesta.
Maaliskuussa 2020.
Hallitus ilmoitti aluksi kokoavansa arviolta viiden miljardin euron rahoituspaketin ja antavansa sadan miljoonan euron lisätalousarvion, jolla turvataan välttämättömät sosiaali- ja terveysmenot sekä yritysrahoitus. Samassa yhteydessä todettiin, että hallitus aloittaa keskustelut työmarkkinajärjestöjen kanssa työpaikkojen turvaamisesta. Valtion Eläkerahasto lisää sijoituksia yritystodistuksiin. Yrittäjien eläkevakuutusmaksuille ja työeläkevakuutusmaksuille myönnetään pidennetyt kolme kuukautta maksuaikaa.
Hallitus esitteli 20. maaliskuuta laajemman 15 miljardin euron talouden pelastuspaketin, joka on mittaluokaltaan Ruotsia vastaava asukaslukuun suhteutettuna. Yritysten rahoitusta turvataan useilla miljardiluokan toimenpiteillä, ja otetaan käyttöön uusia suoria tukia. Tarkoituksena on yritysten maksuvalmiuden turvaaminen kriisin yli sekä konkurssien estäminen. Toimet ovat voimassa kolme kuukautta ja tulevat voimaan mahdollisimman nopeasti. 20. maaliskuuta annettiin noin 400 miljoonan euron lisäbudjetti, ja niitä on tulossa lisää. Suomen Pankki on päättänyt kaksinkertaistaa yritystodistusten osto-ohjelman määrän miljardiin euroon.
Toimenpiteitä ovat:
Huhtikuussa 2020.
3. huhtikuuta hallitus ilmoitti tukevansa keskisuuria yrityksiä koronatilanteessa.8. huhtikuuta hallitus päätti toisesta lisätalousarvioesityksestä ja julkisen talouden suunnitelmasta.
Toukokuussa 2020.
6. toukokuuta hallitus päätti ravintoloille annettavasta tuesta.
8. toukokuuta professori Vihriälä luovutti raporttinsa koronakriisin vaikutuksesta kahdelle ministeriölle.
14. toukokuuta hallitus päätti yleistuesta yrityksille, mutta yksityiskohdat olivat avoimia.
Kesäkuussa 2020.
6. kesäkuuta hallitus päätti neljännestä lisätalousarvioesityksestä.
26. kesäkuuta eduskunta hyväksyi yrityksen kustannustuet.
Heinäkuussa 2020.
Kustannustuki tuli haettavaksi 7. heinäkuuta.