Suomen Setlementtiliitto

Suomen Setlementtiliitto on poliittisesti ja uskonnollisesti sitoutumaton sivistys- ja sosiaalista työtä tekevä kansalaisjärjestö sekä setlementtiyhdistysten keskusjärjestö. Sen jäseniä ovat 36 paikallista setlementtiä ja seitsemän alueellista lapsi- ja nuorisotyön piirijärjestöä. Setlementtiliikkeen palveluksessa Suomessa on runsaat 4 000 henkilöä ja heidän kanssaan setlementtityötä tekee joukko vapaaehtoisia.
Kansalaisjärjestönä Setlementtiliiton perustehtävä on edistää hyvää elämää, ihmisoikeuksien ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden toteutumista sekä ihmisten ja yhteisöjen osallisuutta ja osallistumista. Setlementtiliitto toimi seitsemällä toimialalla, joita ovat asumisen palvelut, monikulttuurinen työ, kansalaisvaikuttaminen, opinto- ja kulttuuritoiminta, lapsi- ja nuorisotyö, seniori- ja vanhustyö sekä vaikeat elämäntilanteet.
Keskusjärjestönä Setlementtiliitto tukee ja yhdistää paikallisia setlementtejä, tuottaa jäsenpalveluja sekä tarjoaa asiantuntijatukea. Yhdessä jäsentensä kanssa Setlementtiliitto levittää setlementtityön toimintamalleja ja koordinoi valtakunnallisia hankkeita.
Setlementtiliitto on pääomistajana yhteiskunnallisessa osakeyhtiössä. Vuonna 2000 toimintansa aloittanut Setlementtiasunnot Oy tuottaa yleishyödyllisiä asumisen palveluja, joiden tarkoitus on mahdollistaa hyvin suunniteltuja, tehokkaita, turvallisia, rauhallisia ja kohtuuhintaisia vuokra-asuntoja yksinasuville ihmisille sekä perheille. 
Setlementtiliitto on SOSTEn jäsenjärjestö.
Setlementtityön perusarvot.
Toimintaa ohjaavat arvot
Suomalaisen setlementtiliikkeen perustehtävät
Liiton historia.
Setlementtiliike syntyi Englannissa 1800-luvun lopussa, kun yliopistojen opiskelijat heräsivät teollistuneen yhteiskunnan lieveilmiöihin – slummiutumiseen, kurjistumiseen ja syrjäytymiseen. He perustivat Lontoon köyhien kortteleihin kansalaiskeskuksia, setlementtejä, joissa tarjottiin rohkaisua, koulutusta ja tukea sosiaalisten ongelmien kanssa kamppaileville. Ensimmäinen setlementti, Toynbee Hall, perustettiin vuonna 1884 Lontoon East Endin työläiskortteliin. Työn lähtökohtana oli, ja on edelleen, luottamus ihmisten ja yhteisöjen kykyyn ratkaista ongelmia.
Setlementtiliike levisi nopeasti maailmalle. Suomeen se tuli ensimmäisen kerran jo 1890-luvulla, kun Alli Trygg-Helenius (1852-1926) perusti Helsingin Kallioon Kansankodin. Varsinaisen setlementtityön käynnistäjä oli Sigfrid Sirenius (1877-1961), jonka toimesta setlementtiliike asettui pysyvästi Suomeen vuonna 1918. Samana vuonna perustettiin Teollisuusseutujen Evankelioimisseura, myöhemmin nimeltään Suomen Setlementtiliitto.
Ensimmäinen Lontoon-mallin mukainen setlementtitalo, Kalliola, perustettiin Helsingin Kallioon vuonna 1919. Seuraavina vuosina työkeskuksia, setlementtejä, perustettiin mm. Viipuriin, Tampereelle, Kemiin ja Rovaniemelle. Työmuotoina olivat nuorisotyö, lastentarhat ja eri kansalaisryhmiä yhdistämään tarkoitetut luento- ja keskustelutilaisuudet.
Suomalaisen setlementtityön perusta on aina ollut sillan rakentaminen eri ryhmittymien välille. Liikkeen tavoitteena on alusta asti ollut pyrkimys edistää ihmisten välistä vuoropuhelua ja etsiä yhteiskunnallista konsensusta.
Vuoden 1965 alussa valmistui Nurmijärven Nukarin kylään Sigfrid Sireniuksen lahjoittamalle maalle Vantalan kurssikeskus, kaksikerroksinen rakennus arkkitehti Unto Toivosen piirtämänä. Se tarjosi kokous- ja ruokailutilojen lisäksi majoitustilat 36 hengelle ja asunnot kolmelle työntekijälle. Nykyisin tiloissa toimii päihdekuntoutusta antava Kalliolan klinikka.
Suomen Setlementtiliiton ilme ja sen historia.
Suomen Setlementtiliiton ilme on vuosikymmenten kuluessa muuttunut maltillisesti. 
1918 perustettu Setlementtiliitto, tuolloin nimeltään Teollisuusseutujen Evankelioimisseura, käytti oman toimintansa tunnuksena ristinmerkkiä. Vuonna 1929 perustetun setlementtitoiminnan kuukausijulkaisun Yhdysside -lehden tunnukseksi luotiin ristinmerkin lisäksi kättelevät kädet.
1941 liiton nimi vaihtui Kristillis-yhteiskunnalliseksi Työkeskusliitoksi ja omaksui 1940-luvun kuluessa tunnuksekseen risti-ratas-merkin, joka oli alun perin toimintaan liittyvä kerhomerkki. 1983 liitto otti käyttöönsä nykyisen Suomen Setlementtiliitto nimen ja säilytti samalla risti-ratas-merkin virallisena tunnuksenaan.
2009 käyttöön otettu SETLEMENTTI-sana ja -kuvamerkki ovat koko setlementtiliikkeen Suomen toiminnan yhdistävä tunnus ja myös Suomen Setlementtiliiton virallinen tunnus.
Setlementtiliiton koordinoima Arvokas-ohjelma on järjestöjen verkosto, jonka tavoitteena on vuosina 2018–2021 eriarvoisuuden vähentäminen ja osallisuuden lisääminen järjestölähtöisin keinoin. Arvokas-avustusohjelma on Sosiaali- ja terveysjärjestöjen avustuskeskus STEAn toimeenpanema ja sitä rahoitetaan Veikkauksen tuotoilla. Arvokas-ohjelmassa on 25 hanketta.
Setlementtiliikkeen kansalaisopistot.
Liiton jäsenjärjestöillä on 14 kansalaisopistoa eri paikkakunnilla:
Talous.
Opetus- ja kulttuuriministeriön yleisavustus nuorisojärjestöille: