Lahden seudun liikenne

Lahden seudun liikenne eli LSL on Päijät-Hämeen julkisen liikenteen viranomainen. Sen poliittinen olemus, Lahden kaupunginhallintoon kuuluva Lahden seudun joukkoliikennelautakunta, on Suomen ensimmäinen maakunnallinen julkisen liikenteen viranomainen. Lautakunta perustettiin 1. joulukuuta 2009 vastaamaan uuden joukkoliikennelain sovittamisesta alueelle. Sen toiminta LSL:nä alkoi linjastouudistuksella 1. heinäkuuta 2014, jolloin myös lain ensimmäiset vaikutukset astuivat voimaan.
LSL:ää ei tule sekoittaa Lahden Liikenteeseen, yksityisyritykseen, joka näkyi katukuvassa johtavana liikennöitsijänä vuosina 1950–2014. Nykyinen LSL-sopimusliikennöitsijä Koiviston Auto osti LL:n vuonna 1995 ja teki siitä omana aputoiminimenään brändin lähes kokonaan hallitsemalleen Lahden paikallisliikenteelle.
Liikenne.
LSL:n näkyvintä toimintaa on sen järjestämä linja-autoliikenne, jonka suurimmat toteuttajat ovat Koiviston Auto ja Lehtimäki Group.
Kaikki LSL:n sopimusliikennöitsijät käyttävät yhtenäiseen siniturkoosiin tilaajaväritykseen maalattua ja teipattua matalalattiakalustoa. Koko liikenne kuuluu valtakunnallisen Waltti-lippujärjestelmän ja Digitransit-tietoalustan piiriin. Waltti-liput eivät kelpaa Hollolan, Iitin, Kärkölän, Mäntsälän ja Orimattilan kautta kulkevissa VR:n lähijunissa mutta LSL ottaa nämä huomioon aikataulusuunnittelussaan ja on viranomaisena ilmaissut aikeita lippuyhteistyön edistämiseksi.
Liikenteen pääasiallisia solmukohtia ovat Lahden matkakeskus ja kauppatori, Orimattilan Orionaukio sekä Heinolan Kaivokatu.
Entinen liikenne.
Lahden seudun liikenteen vuoroja on menneinä vuosina liikennöity Pukkilaan sekä Orimattilan Hennaan. Tämä kuntien ostama liikenne lakkautettiin vuoden 2019 kesäaikataulujen astuessa voimaan.
Hartolasta Heinolaan, Sysmään ja Lahteen vakiovuoroja liikennöivä Järvisen Liikenne lopetti kaikessa hiljaisuudessa Waltin kelpuuttamisen vuoroillaan vuonna 2020. Järvinen on nykyään yksinomaan Matkahuollon sopimuskumppani joskin tiheää pikavuorotarjontaa hyödyntävät hartolalaiset menettivät suosimansa yleispätevän seutulipun. LSL on sittemmin poistanut Järvisen tiedot ja aikataulut julkaisuistaan eikä enää kohtele näitä vuoroja yhteistyöliikenteenä. Liikennöitsijä on menetellyt samoin viranomaisen suhteen.
LSL:n kanssa lippuyhteistyötä tehnyt Onnibus lakkautti Lahden ja Sysmän välisen markkinaehtoisen liikenteensä elokuussa 2022.
Tehtävät.
Kun maan joukkoliikennelaki uudistettiin vuonna 2009 Euroopan unionin lainsäädännön mukaiseksi, Lahdelle määrättiin viranomaisvastuu koko Päijät-Hämeen julkisen liikenteen järjestämisestä ja valvonnasta, mitä toteuttamaan kaupunki perusti Lahden seudun joukkoliikennelautakunnan ensimmäisenä laatuaan Suomessa. Lautakunnalle siirtyi Etelä-Suomen lääninhallitukselta päätäntävalta reittiliikenteen lupa-asioissa sen omalla toimialueella. Lakimuutoksen asettamista vaihtoehdoista Lahti valitsi joukkoliikenteensä suunnittelemisen itse kilpailutettavana tilauskokonaisuutena, viranomaisen yksinoikeudellisena ns. PSA-liikenteenä. Ennen LSL-aikaa liikenteen ja talouden suunnittelu oli liikennöitsijäyritysten tehtävä.
LSL ei ole yksityinen yritys, entisen Helsingin kaupungin liikennelaitoksen kaltainen kunnallinen liikelaitos tai Helsingin seudun liikenteen kaltainen kuntayhtymä. Juridisesti tarkasteltuna LSL on vain Lahden seudun joukkoliikennelautakunnan tilaamasta likenteestä koostuvan linjaston markkinointibrändi mutta usein nimeä käytetään puhuttaessa taustalla vaikuttavan päätöksentekoelimen toiminnasta.
Liput ja vyöhykkeet.
LSL-alue jakautuu kymmeneen matkustusvyöhykkeeseen, joiden mukaan matkaliput hinnoitellaan. Vyöhykkeillä on omat tunnuskirjaimensa välillä A–I. Mitä suuremman kirjaimen vyöhykkeellä paikka sijaitsee, sitä etäämpänä Lahden keskustasta se on. Lipun hinta ja vaihto-oikeuden kesto kasvavat sitä mukaa, mitä useammalle vyöhykkeelle matkalipun ostaa. Lippuja kutsutaan vyöhykekirjainten mukaan; esimerkiksi Lahden kaupunkialueen sisäinen lippu on AB ja matkalle Lahden keskustasta Heinolan kirkonkylään tarvitaan A–G-lippu.
F-vyöhyke on jaettu teknisesti kahtia matkaketjujen erityisen veloitustarpeen vuoksi. F1-vyöhykkeen muodostavat Kärkölä ja Hämeenkoski, F2-vyöhykkeen Vääksy ja Heinolan eteläosat.
Vuoden 2023 vyöhykeuudistus.
LSL suunnittelee matkustusvyöhykkeiden vähentämistä kymmenestä neljään. Julkistetun suunnitelman mukaan:
Uudistukseen luetaan kuuluviksi myös hinnoittelua, lipputuotetyyppejä sekä esimerkiksi vaihtoaikoja koskevat muutokset.
Hankkeet.
Runkolinjasto.
LSL julkaisi alkuvuonna 2018 tiedon suunnitelmasta korvata nykyinen linjasto tulevaisuudessa "runkolinjamalliin" perustuvalla linjastolla. Runkolinja on lahtelaisen määritelmän mukaan "tärkeä ja tiheästi liikennöity joukkoliikennelinja, joka yhdistää taajaman tärkeimmät asuin- ja työpaikka-alueet keskustaan käyttäen mahdollisimman suoria reittejä[.]" Keskittämällä linjansa nykyistä harvemmille reiteille ja tiivistämällä vuorovälejä lähes metromaisiksi LSL tavoittelee matkustajamäärien kasvun kautta kestävää kaupunkikehitystä. Lahtelaiset suunnittelijat ja aktiivit ovat usein viitanneet Ruotsin Karlstadiin toimivana esimerkkinä julkisen liikenteen runkolinja-ajattelusta.
Ensimmäisen alustavan runkolinjaston viranomainen esitteli helmikuussa 2019. Kommenttien perusteella muokattu linjasto sai joukkoliikennelautakunnan hyväksynnän kesäkuussa ja lisää tarkennuksia saman vuoden marraskuussa. Linjaston käyttöönotto valmistui 1. heinäkuuta 2022, jolloin viimeisetkin uusista runkolinjaston mukaisista liikennöintisopimuksista astuivat voimaan.
Liisu 2030 -liikennesuunnitelma.
Vuonna 2020 Lahden kaupunki valmisteli ja julkaisi keskusta-alueitaan koskevan, nimensä mukaisesti vuosikymmenen aikavälille tähtäävän "Liisu 2030" -kehitys- ja liikkumissuunnitelman, jonka suhteen LSL on ollut yksi aktiivisimpia ja oleellisimpia sidosryhmiä. Yhtenä suunnitelman keskeisistä tavoitteista on lopettaa lähes kaikilla LSL:n linjoilla tapahtuva Lahden kauppatorin kiertäminen myötäpäiväisessä suunnassa tekemällä Vesijärvenkadusta joukkoliikenteen uusi solmukohta; rakentamalla terminaalimainen pysäkkikokonaisuus kauppakeskus Trion oheen. Lisäksi suunnitelmaan liittyy mittavia katu- ja kaavoitusprojekteja läpi kaupungin.
Suunnitelman käsittely on kesken. Kohtalaista julkista keskustelua paikallisesti herättänyt suunnitelma eteni suunnitteluvaiheestaan päättäjäseminaarien kautta marraskuussa 2020 kaupungin tekniselle lautakunnalle, joka lykkäsi päätöstä vuodella eteenpäin palauttaen asian valmisteltavaksi. Vielä samassa kuussa kaupunginhallitus käytti otto-oikeuttaan ja hyväksyi Liisu 2030:n periaatteet äänin 6–5, tehden yksityiskohtaisia tarkennuksia ja lähettäen suunnitelman sen ensimmäiselle valtuustokierrokselle. Kritiikkiä kokonaisuus ja siihen kuuluvat erillishankkeet ovat saanut esimerkiksi kustannustensa, ylimalkaisuutensa sekä poliittisen prosessinsa vähäiseksi väitetyn kansalaiskuulemisen vuoksi. Asiasta kansanäänestystä vaativa kansalaisaloite keräsi ensimmäisen kahden kuukautensa aikana noin 1700 nimeä. Puolustavat puheenvuorot ovat luonnehtineet suunnitelmaa paikka paikoin jopa liian konservatiiviseksi modernin kaupunkikehityksen kannalta.