Changchun

Changchun (, , myös Tšangtšun) on Jilinin maakunnan pääkaupunki koillisessa Kiinassa.
Maantiede.
Changchunin kokonaispinta-ala on 20 532 neliökilometriä. Kaupunki sijaitsee koillisessa Kiinassa Songliaontasangon keskiosissa. Topografisesti alue vaihtelee kuitenkin vuoristo- ja tasankoseutujen välillä. Changchunissa on 222 järveä ja jokea. Kaupungin halki virtaavat muun muassa Yinma- ja Yitongjoet.
Changchun sijaitsee itäisten kosteiden vuoristoalueiden ja läntisen puolikuivan tasankoilmaston välimaastossa. Kevät ja syksy ovat lyhyitä ja säältään hyvin vaihtelevia. Kesä on kuuma ja kostea ja talvi kylmä, pitkä ja kuiva. Vuoden keskimääräinen sademäärä on 522–615 millimetriä ja siitä kesäkuukausina tulee 60 prosenttia. Vuoden keskilämpötila on 4,8 astetta. Kylmimmän kuukauden tammikuun keskilämpötila on –17,2 astetta ja lämpimimmän kuukauden heinäkuun 23 astetta.
Historia.
Mongoliherttua sai 1796 Qing-dynastialta luvan asuttaa nykyisen Changchunin alue Shandongin ja Hebein maakuntien talonpojilla. Changchunin alaprefektuuri perustettiin 1800. Sen hallintokeskus siirrettiin 1825 nykyiseen paikkaansa. Se sai prefektuurin statuksen 1882, ja 1800-luvun loppupuolelle se jaettiin edelleen piirikuntiin. Changchun oli kuitenkin edelleen vain pieni kauppakeskus ja Jilinin alaisuudessa.
Changchun alkoi 1900-luvun alussa todella kasvaa, kun siitä tuli rautateiden solmukohta. Siellä yhdistyivät japanilaisten Etelä-Mantšurian rautatie ja venäläisten Kiinan itäinen rautatie. Rautateillä oli kuitenkin eri raideleveydet, joten Changchunista tavaraa siirreltiin rautatieverkosta toiseen, ja tämän seurauksena kaupungin talous kehittyi. Japanin vaikutusvalta Mantšuriassa kasvoi Ensimmäisen maailmansodan jälkeen, ja se perusti 1932 sinne Mantšukuon nukkevaltion. Japanilaiset halusivat luoda mantšujen valtakunnalle arvoisen pääkaupungin ja siirsivät sen Mukdenista Changchuniin, jonka he nimesivät Xinjingiksi eli ”Uudeksi pääkaupungiksi”. Xinjingistä tehtiin Mantšukuon hallinnollinen, poliittinen ja kulttuurinen keskus, ja sinne rakennettiin leveitä teitä ja suuria aukioita. Kansallinen yliopisto perustettiin 1938.
Toisen maailmansodan lopussa neuvostojoukot valtasivat Xinjingin, joka nimettiin uudestaan Changchuniksi. Se siirtyi sen jälkeen kiinalaisille kommunisteille, mutta Kuomintang valtasi sen pian. Kaupunki kärsi pahoin, erityisesti kommunistien ja Kuomintangin välisissä taisteluissa 1946–1948. Changchun päätyi lopulta 1948 Kansan vapautusarmeijalle viisi kuukautta kestäneen piirityksen jälkeen. Sen aikana noin 100 000 kaupunkilaista kuoli nälkään, ja kommunistit saivat käsiinsä raunioituneen kaupungin.
Kommunistit muuttivat selvästi Changchunin luonnetta. Aiemmin siellä oli ollut vain vähän teollisuutta, mutta siitä tuli Koillis-Kiinan teollistumisen keskus. Vuosina 1948–1957 kaupungin teollisuustuotanto kasvoi 24-kertaiseksi, ja siitä tuli erityisesti Kiinan autoteollisuuden keskus.
Hallinnollinen jako.
Changchun jaetaan 10 hallinnolliseen alueeseen. Sen alaisuudessa on seitsemän piiriä, kaksi piirikuntatason kaupunkia ja yksi piirikunta (numerointi kuten oheisessa kuvassa):
Talous.
Changchunin bruttokansantuote on 284,86 miljardia renminbiä. Liikennevälineiden valmistut on kaupungin suurin teollisuuden ala, ja siellä tuotetaan noin yhdeksän prosenttia kaikista kiinalaisista autoista. Changchunissa valmistettiin aikaisemmin vain kiinalaisia autoja, mutta siellä on nykyään myös Toyotan ja Volkswagenin tehtaat. Siellä on myös elintarvike-, elektroniikka-, biotekniikan, lääketieteen ja energiateollisuutta. Kaupungin suurimmat yritykset ovat autonvalmistaja FAW ja Jilin Yatai.