Iso-Heikkilä

Iso-Heikkilä () on kaupunginosa Turussa. Se sijaitsee kaupungin keskustasta länteen ja kuuluu keskustan suuralueeseen. Ennen vuotta 1944 Iso-Heikkilä oli Maarian kunnan kylä.
Iso-Heikkilän väkiluku on 1 870 (2007). Asukkaista vain 4,57 prosenttia on alle 15-vuotiaita ja 35,17 prosenttia yli 65-vuotiaita. Iso-Heikkilä on väestöltään yksi Turun vanhimmista. Äidinkielenään suomea puhuu 94,86 prosenttia asukkaista, ruotsia 3,94 prosenttia ja muita kieliä 1,21 prosenttia.
Iso-Heikkilä rajoittuu pohjoisessa Uudenkaupungin rataan, lännessä siitä etelään kaartuvaan satamarataan ja etelässä Tukholmankatuun ja Pansiontiehen. Entinen Iso-Heikkilän kylän alue ulottui lounaassa nykyisen Länsisataman alueelle ja koillisessa paikoin nykyiselle Naantalin pikatielle asti.
Suurin osa Iso-Heikkilästä on 2010-luvun loppuun asti ollut teollisuusaluetta ja toimistoja, mutta kaupunginosassa on Patterinhaan asuinalue, jossa sijaitsee muun muassa vanhainkoti. Patterinhaan koillispuolella, Iso-Heikkilän mäen laella, sijaitsee Aarne Ehojoen suunnittelema asuinalue sekä Iso-Heikkilän tähtitorni. Iso-Heikkilän nimistö juontuu osittain tähtitieteestä.
Patterinhaan kerrostalot on rakentanut Puolimatka. Ennen kerrostalojen rakentamista alueella sijaitsi 1400-luvulta periytynyt Iso-Heikkilän kartano ja vuosina 1924–1956 Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha. 2020-luvulla Iso-Heikkilän itäosan teollisuusalueelle rakennetaan uusi Kirstinpuiston kerrostaloalue.
Turun joukkoliikenteen runkolinja 3 kulkee Iso-Heikkilän kautta.
Patterinhaka.
Patterinhaka on Iso-Heikkilässä sijaitseva kerrostaloalue. Alueella toimi vuosina 1966–2009 Turun vesilaitoksen jätevedenpuhdistamo, joka lopetti toimintansa, kun Kakolan jätevedenpuhdistamo otettiin käyttöön. Patterinhaka on Turun ensimmäinen asumalähiö, ja se on rakennettu 1954. Alueen palveluihin kuuluvat vanhusten palvelutalo ja päiväkoti.
Aarne Ehojoen ja Veijo Kahran suunnittelema Patterinhaka koostuu viidestä taloyhtiöstä ja niiden 13 asuinrakennuksesta Latokartanonkadun ja Kanslerintien varrella. Seitsenkerroksisia taloja ei ole paalutettu, vaan ne on perustettu maanvaraisilla anturaperustuksilla. Puolimatka rakensi talot liukuvalumenetelmällä paikan päällä. Siksi rakennusten äänieristystä pidetään parempana kuin myöhemmin rakennettujen betonielementtitalojen. Asuntoja on kaikkiaan 735, keskikooltaan 43,5 neliömetriä. 2010-luvun keskivaiheilla Patterinhaassa asui 840 henkeä, eli valtaosa asunnoista oli yhden hengen talouksia. 1950-luvulla asunnoissa asui paljon lapsiperheitä, joista monet muuttivat Patterinhakaan vaatimattomista hellahuoneista, joissa ei ollut nykyajan mukavuuksia.
Patterinhaassa oli presidentti Mauno Koiviston ja Tellervo Koiviston ensimmäinen yhteinen koti 1950-luvulla.
Vaasantien varren puistossa sijaitsee Armas Puolimatkalle omistettu veistos "Vahva" (Maarit Nissilä, 1987).
Kirstinpuisto.
Ruissalontien ja Akselintien rapistunut teollisuusalue tullaan 2020-luvulla rakentamaan uudeksi Kirstinpuisto-nimiseksi, noin 40 kerrostalon ja 2 600 asukkaan asuinalueeksi. Teollisuutta alueelle jää edustamaan pakkaustehdas ja kirjapaino Jaakkoo-Taara, joka laajentuu myös sen vierestä puretun vanhan öljytehtaan tontille. Myös vanha Turun Saippuan rakennus eli nykyinen Saippua-Center säilyy. Ruissalontie lakkaa toimimasta läpiajokatuna, ja uudeksi alueen pääväyläksi tulee sen poikkikatu Artturinkatu, jota laajennetaan ja jolle rakennetaan risteys Tukholmankadulle.
Historiaa.
Iso-Heikkilän kartanoa kutsuttiin 1400-luvulla nimellä ”Åbo slotz ladegårdh” eli Turun linnan latokartano. Vuonna 1696 se muutettiin virkataloksi. 1870-luvulla rakennettu rautatie Turun satamaan erotti Iso-Heikkilän radan eteläpuolelle jääneestä Turun keskusta-alueesta, ja vuoteen 1944 asti Iso-Heikkilä kuuluikin monien Turun nykyalueiden ohella Maarian kuntaan. 1920-luvun taitteessa Iso-Heikkilän pohjoisosan läpi rakennettiin Uudenkaupungin rata, joka haarautuu Iso-Heikkilän länsipuolella myös satamaan kulkevaksi radaksi.
Toisen maailmansodan aikana Iso-Heikkilän lounaiskulmassa sijaitsi saksalaissotilaiden majoitukseen rakennettu Pikku-Berliiniksi kutsuttu etappitukikohta, jonka noin 70 rakennusta purettiin kun paikalle alettiin 1950-luvun alussa rakentamaan Patterinhakaa. Vielä 1950-luvun lopulla Iso-Heikkilä oli suurelta osin peltoa, josta nykyään muistuttaa keskellä kaupunginosaa oleva laaja puisto ja sen valtava liikenneympyrä.
Iso-Heikkilän vanhimpia säilyneitä rakennuksia ovat Ruissalontien ja Tukholmankadun väliset puutalot ja ilmeisesti ensimmäisen maailmansodan ajoilta peräisin oleva Kanslerintien tiilinen kasarmitalli, joka on nyt Turun työttömien toimintakeskuksena. Iso-Heikkilän kartano purettiin vuonna 1955 ja myytiin SOK:n teollisuuskäyttöön.
Kasvitieteellinen puutarha ja tähtitorni.
Vuosina 1924–1956 Iso-Heikkilän koilliskulmassa, Turun yliopiston omistukseensa saaman virkatalon mailla sijaitsi Turun yliopiston kasvitieteellinen puutarha. Siellä kasvatettiin 1920-luvun lopulla noin puoltatoista tuhatta eri kasvilajia, 1950-luvun puolivälissä jo 4 500 lajia. Vuonna 1956 tilat kävivät pieniksi, ja kasvitieteellinen puutarha siirrettiin nykyiseen paikkaansa Ruissaloon. Vuonna 1925 yliopiston maille nousi myös Iso-Heikkilän tähtitorni, joka on nykyisin Turun Ursan käytössä.
Teollisuushistoriaa.
Kaupunginosan koilliskolkassa Uudenkaupungin radan eteläpuolella toimivat aiemmin säilyke- ja pakastetehdas. Pakastetehdas oli toiminnassa vielä 2000-vuosikymmenellä Apetit Pakaste Oy:n tuotantolaitoksena. Besta-nimellä tunnetun pakastetehtaan aiempia omistajia olivat SOK ja vuodesta 1984 Valion Kalayhtymä. Niiden vieressä toimi Vaasan-yhtiön leipomo vuoteen 2011 asti. Nyt kiinteistössä toimii muun muassa ED-Design-muotoilutoimisto.
Ruissalontiellä toimi 1900-luvun alusta saakka Suomen ensimmäinen öljytehdas Ab Vineto Oil Oy, vuodesta 1959 Oy Esso Ab. Albert Richardtsonin piirtämät tehdas- ja varastorakennukset purettiin 2010-luvun lopulla viereisen Jaakkoo-Taaran laajennuksen tieltä. Jaakkoo-Taaran nykyinen sisaryritys Auraprint toimi pitkään Iso-Heikkilän Akselintiellä. 1950-luvun alusta 1970-luvun loppupuolelle Ruissalontiellä toimi G. W. Sohlbergin peltipakkaustehdas ja 1960-luvun puoleenväliin asti miesten paitoja valmistanut Leino-Tuote Oy. Akselintiellä on 1960-luvulta asti toiminut betoniasema, joka siirtynee Halisiin.
Turun kaupungin jätevesien puhdistuslaitos toimi Patterinhaan etelälaidalla vuodesta 1966 vuoteen 2009 asti, kunnes valmistui Kakolan jätevedenpuhdistamo.
Kaupunginosaseura.
Vuonna 2016 perustettiin kaupunginosaseura Iso-Heikkilä–Patterinhaka ry.