tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ljusdal

Ljusdal on samannimisen Ljusdalin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Hälsinglandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 6 230 asukasta.
Ljusdal oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Kunnassa on Färilan lentotukikohta, ICAO: ESNF.
Media.
Paikallislehti Ljusdals-Posten ilmestyy paperisena neljästi viikossa.
Heinäkuun 2018 maastopalot.
Ruotsin heinäkuun 2018 suurten maastopalojen aikana Ljusdalissa oli useita paloalueita. Palon sammutus- tai rajaustöihin osallistui kuusikymmentä puolalaista ja kuusikymmentä ranskalaista palomiestä. Maastotulipaloja sammutettiin lentokoneella ja helikoptereilla. 20. heinäkuuta 2018 Ljusdalissa paloja sammutti kaikkiaan 168 henkilöä, neljä helikopteria ja kaksi lentokonetta. 
Lääninhallitus siirsi maanantaina 23. heinäkuuta 2018 johtovastun palon sammutuksesta Ljusdalin kunnalta valtiolle. Johtopaikkana oli Farilan koulu. Johtovastuun siirtymistä kunnalta valtiolle pidettiin tärkeänä koska Ljusdalissa ajauduttiin asukkaiden evakuoimiseen pois kodeistaan. Tämä edellytti sammutustoimintaa laajemoia voimavaroja. Maanantaina kunnassa vieraili myös Ruotsin puolustusministeri Peter Hulqvist Ruotsin puolustusvoimien avustusjohtajan, prikaatikenraali Urban Molinin kanssa. Ruotsin puolustusvoimilla oli yhteensä 500 henkeä avustamassa pelatustointa kaikissa kymmenissä maastopaloissa yhteensä.
Ludvika

Ludvika on samannimisen Ludvikan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 14 498 asukasta.
Ludvika oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Ludvikan taajama kuuluu pieniltä osin myös Smedjebackenin kuntaan.
Media.
Paikallislehti Nya Ludvika Tidning ilmestyy paperisena kolmesti viikossa.
Água viva, ajatuksen takana

Água viva, ajatuksen takana () on Clarice Lispectorin merkittävimpiin kuuluva, joskus jopa hienoimpana pidetty teos. Se ilmestyi 1973. Suomeksi teos ilmestyi vuonna 2000, ja sen suomentaja on Tarja Härkönen.
Kun kirja ilmestyi, se julistettiin heti mestariteokseksi. Brasilialainen kriitikko kirjoitti: ”Tällä teoksella Clarice Lispector herättää Brasiliassa parhaillaan julkaistavan kirjallisuuden masentavasta ja halventavasta horrostilasta ja nostaa sen universaalille kestävälle ja loistavalle tasolle.”
Entinen nunna Olga Borelli, joka noihin aikoihin astui Lispectorin elämään ja josta tuli hänen uskollinen avustajansa ja ystävänsä, muisteli: 
Kriitikko Helena Sinervon mukaan Lispector pohtii kirjassa ”filosofisesti kirjoitusprosessia ja ilmaisee suoraan naisen ruumiillisuuteen vertautuvia esteettisiä pyrkimyksiä”. Lispector ja ehkä erityisesti tämä teos on vaikuttanut syvästi ranskalaisen filosofin Hélène Cixousin ajatteluun ja hänen käyttämiinsä käsitteisiin sukupuolieron poetiikka ja naiskirjoitus.
Teoksen päähenkilö on taiteilija, joka on luopunut maalaamisesta ja on ryhtynyt kirjoittamaan. Hän kirjoittaa entiselle rakastetulleen, mutta kirjoittaessaan hän etsii nyt-hetkeä, sitä mikä on rivien välissä, ei sitä mikä on näennäisesti sanottu. Kirjoittaminen on kirjan ”minän” mielestä kuin rakastelua, täydellistä, tarinaksi alistamatonta nyt-hetken kokemista. Teos on abstrakti ja filosofinen, ja se jää Sinervolle etäiseksi, sillä hän pohtii tehoaisivatko ”sortaviin rakenteisiin ja naisten ongelmiin [...] pikemminkin juuri naiskirjoituksen torjumat konstit: hyvin kerrotut tarinat”.
Lycksele

Lycksele (uumajansaameksi "Likssjuo", eteläsaameksi "Liksjoe") on samannimisen Lyckselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 513 asukasta.
Lycksele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Malung

Malung on Malung-Sälenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 126 asukasta.
Maastohiihtäjä Stina Nilsson on syntynyt Malungissa.
Mariestad

Mariestad on samannimisen Mariestadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Vänernin itärannalla Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 15 591 asukasta.
Mariestad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Vuoden 1952 kuntauudistuksessa Mariestadiin liitettiin Leksbergin maalaiskunta. Vuoden 1971 kuntauudistuksessa muodostettiin laajempi Mariestadin kunta, jonka keskustaajamana entinen Mariestadin kaupunki on siitä lähtien toiminut. Kaupungin entinen vaakuna on nykyään Mariestadin kunnan käytössä.
Entisen kaupungin aluetta vastaa Mariestadin seurakunta, johon liitettiin vuonna 2006 Leksbergin ja Torsön seurakunnat. Seurakunnan pääkirkko on Mariestadin tuomiokirkko, vaikka Mariestad kuuluukin Skaran hiippakuntaan.
Mariestadin halki kulkee Kinnekullebanan-niminen rautatie.
Historia.
Kustaa Vaasan poika Kaarle-herttua eli myöhempi kuningas Kaarle IX perusti kaupungin vuonna 1583. Nimensä kaupunki sai herttuan vaimon Marianin mukaan. Kaupungin ja sittemmin Mariestadin kunnan vaakunassa esiintyy vesistöstä nouseva härkä. Vaakunan katsotaan viittaavan tapaukseen, jossa Maria näki härän nousevan Tidan-joesta Mariestadin kohdalla.
Mariestad on Kalmarin ohella toinen niistä Ruotsin kaupungeista, joissa on tuomiokirkko, mutta ei piispaa. Vuonna 1583 Värmlannin maakunnasta sekä Länsi-Götanmaan maakuntaan kuuluneista Vadsbon ja Vallen kihlakunnista muodostettiin niin sanottu superintendentuuri, jota johti superintendentiksi kutsuttu pappi. Superintendentin istuin sijoitettiin Mariestadiin. Järjestely päättyi vuonna 1647, jolloin Mariestadin superintendentuurin tilalle perustettiin Karlstadin superintendentuuri sekä Vallen ja Vadsnom kihlakunnat liitettiin takaisin Skaran hiippakuntaan. Vuonna 1772 Karlstadin superintendentuurista tuli Karlstadin hiippakunta.
Mariestad on ollut pitkään hallintokaupunki, jossa ovat sijainneet niin lääninhallitus kuin maakäräjäkunnan keskushallinto. Länsi-Götanmaan läänin muodostamisen yhteydessä huomattava osa niin valtion kuin maakäräjäkunnankin hallinnosta katosi Mariestadista.
Toisen maailmansodan jälkeen kaupungissa on ollut monta suurta teollisuusyritystä, kuten tulitikkujen valmistusta ja panimo. Kaupungin panimotausta elää vielä "Mariestads"-nimisessä olutmerkissä. Sitä valmistaa Spendrupin panimo, joka ei kuitenkaan sijaitse Mariestadissa.
Media.
Paikallislehti Mariestads-Tidningen ilmestyy viidesti viikossa.
Mjölby

Mjölby on samannimisen Mjölbyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 12 245 asukasta.
Mjölby oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Motala

Motala on samannimisen Motalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itä-Götanmaan läänissä ja Itä-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 823 asukasta.
Motala oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Kun Götan kanava rakennettiin 1810–1822, kasvoi kanavan varrelle useita pieniä yhdyskuntia. Kun Baltzar von Platen vuonna 1822 perusti Motalaan mekaanisen konepajan, AB Motala Verkstadin, alkoi taajama kasvaa voimakkaasti. Vuonna 1881 sai Motala täydet kaupunkioikeudet. 
Tärkeitä työllistäjiä julkisen sektorin lisäksi ovat Electrolux, Dometic, Autoliv AB, AB Motala Verkstad, ContiTech Hycop ja Saab Underwater Systems.
Motalan radioasema valmistui vuonna 1927. Se aloitti suomenkieliset lähetykset talvisodan alla. Suomenkielistä yleisradiotoimintaa Ruotsissa jatkaa nykyään Sisuradio. Nimi Motala on monien vanhojen putkiradioiden taajuusvirittimen asemaluettelossa. 
Motalan mainetta radiokaupunkina lisäsi myös Axel Holstenssonin 1923 perustama radio- ja tv-vastaanottimia valmistanut Luxor-tehdas, joka työllisti suurimmillaan yli kaksi tuhatta ihmistä. Motalassa valmistettiin parhaimmillaan joka kolmas Ruotsissa myyty televisio, mutta vuonna 1976 sattunut suuri tulipalo merkitsi Luxorin alamäen alkua yhdessä kiristyvän kansainvälisen kilpailun kanssa. Vuonna 1983 sen osti Ruotsin valtiolta suomalainen Nokia.
Media.
Sanomalehti Motala &amp; Vadstena Tidning ilmestyy kuudesti viikossa.
Saaren kansanpuisto

Saaren kansanpuisto on kansanpuisto Tammelassa Kanta-Hämeessä. Sen pinta-ala on 48 hehtaaria, ja vuodesta 1980 sen omistajina ovat olleet Tammelan kunta ja Forssan kaupunki. Kansanpuiston perusti yleiseksi virkistys- ja vapaa-ajanviettopaikaksi vuonna 1932 Lounais-Hämeen Kotiseutu- ja Museoyhdistys Tammelan Saaren kartanolta vuokratulle maalle. Puistossa on järjestetty juhannusjuhlia vuodesta 1934.
Saaren Kansanpuisto sijaitsee Tammelan Saarensalmen rannalla Pyhä- ja Kuivajärvien välissä ja rajoittuu Kaukolanharjun maisemallisesti merkittävään, luonnonsuojelualueena suojeltuun harjujaksoon. Harjulla on kansanpuiston toimintaan läheisesti liittyvä Kaukolanharjun näkötorni, joka valmistui vuonna 1926.
Kansanpuiston omiin rakenteisiin kuuluvat Suujärven rantaan vuonna 1933 rakennettu ulkoilmateatteri ja vuonna 1948 valmistunut kesäisin ravintolana toimiva hirsirakenteinen kotiseututalo Lounais-Hämeen Pirtti. Pirtin on suunnitellut arkkitehti Veikko Kyander, ja sen lasimaalaukset on tehnyt Tapani Lemminkäinen vuonna 1948. Kuivajärven ja Suujärven rannoissa ovat uimarannat. Puistoon liittyy myös Pyhä- ja Kuivajärvien välisen Saarensalmen ylittävä, vuonna 1923 valmistunut Saaren maantiesilta.
Saaren kansanpuisto on yhdessä Saaren kartanon kanssa osa valtakunnalliseti merkittävää rakennettua kulttuuriympäristöä Saaren kartano ja kansanpuisto. Kaukolanharjulla, paikalla, jolle Kaukolanharjun näkötorni on rakennettu, taiteilija Albert Edelfelt maalasi tunnetun maalauksensa "Näkymä Kaukolanharjulta" (1889-1890).
Luontokohteista kansanpuistoon jää Tammelan Kuivajärven rantaa, kirkasvetinen suppalampi Suujärvi kokonaan ja rantaa toisesta suppalammesta Määrlammista. Luonnonsuojelualueelle jää osa Kaukolanharjusta sekä Tammelan Pyhäjärven, Kuivajärven ja näitä yhdistävän Saarensalmen ja useiden harjuun rajoittuvien suppalampien rantoja. Kansanpuiston ja luonnonsuojelualueen harjuilla kulkevat luontopolku ja retkeilyreitti.
Yhdessä Kaukolanharjun kanssa Saaren kansanpuisto kuuluu Kaukolanharjun Natura 2000 -suojelualueeseen. Samoin kansanpuisto on osa Ympäristöministeriön määrittelemää valtakunnallisesti arvokkaaseen maisema-aluetta Mustiala - Porras - Kaukolanharju. 
Osana hanketta "Lounais-Hämeen museot matkailukäyttöön" Saaren kansanpuistolle tehtiin vuonna 2010 hoito- ja kehittämissuunnitelma.
Korpraalikertut

Korpraalikertut (Hyliotidae) on varpuslintuihin kuuluva heimo. Aiemmin heimon lajit on sijoitettu vaihtelevasti kerttujen, monarkkien, sieppojen tai afrikansieppojen heimoihin, mutta molekyylifylogeneettisten tutkimusten perusteella ne muodostavat oman heimonsa. Korpraalikerttuihin kuuluu BirdLifen mukaan vain yksi suku korpraalikertut ("Hyliota") ja kolme lajia.
Korpraalikerttuja tavataan Saharan eteläpuolisen alueen metsistä. Selästään ne ovat väriltään usein tummia ja vatsastaan vaaleita. Lajien ravintoa ovat hyönteiset.
Sprague Cleghorn

Sprague Horace "Peg" Cleghorn (11. maaliskuuta 1890 – 12. heinäkuuta 1956) oli kanadalainen jääkiekkoilija, joka pelasi 10 kautta National Hockey Leaguessa seuroinaan Montreal Wanderers, Toronto St. Pats, Montreal Canadiens, Boston Bruins ja Ottawa Senators. Cleghornin NHL-ura sisälsi 251 ottelua, joissa hän teki 84 maalia ja antoi 39 maalisyöttöä (123 tehopistettä). Rangaistusminuutteja hän keräsi peräti 489; varhaisen NHL:n mittapuullakin väkivaltainen Cleghorn voitti useana kautena jäähykuninkuuden.
Kaikkiaan hänen ammattilaisuransa kattoi vuodet 1909 – 1929.
Per Olov Enquist

Per Olov Enquist (23. syyskuuta 1934 Hjoggböle, Västerbotten – 25. huhtikuuta 2020 Vaxholm, Uplanti) oli ruotsalainen kirjailija. Hän on yksi menestyneimmistä ruotsalaiskirjailijoista maailmalla, muun muassa Saksassa ja Ranskassa. Enquist on saanut tuotannostaan lukuisia palkintoja, muun muassa August-palkinnon kaksi kertaa, 1999 ja 2008.
Enquistin tunnetuimpia teoksia ovat "Livläkarens besök" ja "Boken om Blanche och Marie". Itävallan kirjallisuuspalkinnon myöntämisen yhteydessä kulttuuriministeri Claudia Schmied luonnehti hänen tuotantoaan:
Enquist kirjoitti kirjan Bureån synnytyssairaalassa vaihtuneiden lapsien tarinan teoksessaan "Kapteeni Nemon kirjasto". Yle TV1 esitti dokumentin "Vaihtuneet vauvat", jossa myös Enquist kertoo oman tarinansa, koska yksi vaihtuneista lapsista oli hänen serkkunsa.
Vapaus johtaa kansaa (kappale)

Vapaus johtaa kansaa on CMX:n, Kotiteollisuuden ja 51koodia-yhtyeen Tuuliajolla 2006 -kiertueen yhteydessä julkaistu kappale ja single. Se oli neljä viikkoa Suomen virallisen singlelistan ensimmäisenä.
Kappaletta ei esitetty kiertueella, mutta CMX on sittemmin esittänyt sitä omilla keikoillaan. Kappaleen sävelsi, sanoitti ja sovitti A. W. Yrjänä.
Nacka

Nacka on samannimisen Nackan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Södermanlandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.
Nacka ei varsinaisesti muodosta omaa taajamaansa, vaan se on osa kuntarajat ylittävää Tukholman taajamaa. Nacka oli aikaisemmin kaupunki, kunnes 1970-luvun alun kuntauudistuksessa kaupunkinimitys otettiin pois käytöstä. Samalla aiempaan Nackan kaupunkiin liitettiin Boon maalaiskunta ja Saltsjöbadenin kauppala, jolloin muodostui nykyinen Nackan kunta.
Nordmaling

Nordmaling on samannimisen Nordmalingin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 546 asukasta.
Taajamassa sijaitsee Nordmalingin kirkko.
Norrtälje

Norrtälje on entinen kaupunki ja nykyinen Norrtäljen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Uplannin maakunnassa Tukholman läänin pohjoisosassa. Norrtälje on Tukholman läänin kaupungeista pohjoisin ja sijaitsee Roslagenissa, jonka pääkaupungiksi sitä joskus kutsutaan. Norrtälje sijaitsee noin 68 kilometriä Tukholmasta koilliseen ja on 72 kilometrin päässä Uppsalasta.
Norrtäljenlahden luona on ollut kauppapaikka jo 1200-luvulla. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin Suuren Pohjan sodan aikana vuonna 1719. 1700- ja 1800-lukujen matala puutaloasutus laittaa oman leimansa kaupunkiin nykyisin.
Viking Line aloitti Norrtäljestä autolauttayhteyden Maarianhaminaan ja Turkuun vuonna 1960.
Vuonna 1971 kaupungista tuli ympäröivien maalaiskuntien kanssa osa Norrtäljen kuntaa. Norrtäljessä sijaitsee yksi Ruotsin isoimmista vankiloista ja aiemmin myös eräs ilmatorjunnan suurimmista rykmenteistä.
Nynäshamn

Nynäshamn on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Nynäshamnin kunnan keskustaajama. Nynäshamn sijaitsee Tukholman läänin eteläosassa Södermanlandin maakunnassa. Kaupunkitaajama sijaitsee Södertörnin niemimaalla Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 13 510 asukasta.
Media.
Paikallislehti Nynäshamns Posten ilmestyy kahdesti viikossa.
Orsa

Orsa on samannimisen Orsan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Taalainmaan läänissä ja Taalainmaan historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 5 308 asukasta.
Taajamassa sijaitsee Orsan kirkko.
Oskarshamn

Oskarshamn on samannimisen Oskarshamnin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 17 258 asukasta.
Oskarshamn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Oskarshamnissa on tärkeä satama, josta on muun muassa lauttayhteys Visbyhyn Gotlannin saarelle.
Piitime

Piitime () on samannimisen Piitimen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 913 asukasta.
Piitime oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Piitime on teollisuuskaupunki, jossa on säilynyt historiallista puutaloasutusta. Piitime onkin tunnettu kesä- ja matkailukaupunki. Siellä järjestetään mm. Piteå dansar och ler -festivaali ja Piteå Summer Games -niminen jalkapalloturnaus.
Historiaa.
Piitime on vanha kauppa- ja merenkulkupaikkakunta. Alueelta on löydetty kivi- ja pronssikautisia asuinpaikkoja. Ensimmäiset asukkaat olivat ilmeisesti saamelaisia ja kainulaisia. Myöhemmin 1200-luvulla alueelle saapuivat pirkkalaiset, joiden peruja ovat alueen suomalaisperäiset paikannimet. Ruotsalainen asutus on peräisin 1500–1600-luvuilta. Kaupunki sai kaupunkioikeudet vuonna 1621.
Piitimen nähtävyyksiä ovat Öjebyn kivikirkko (alkujaan 1400-luvulta), puukirkko (1686), Strömnäskyrkan (1968), Infjärdenkyrkan (1973) ja Furubergskyrkan (1976) ja raatihuone (1830).
Media.
Sanomalehti Piteå-Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa.
Pajala (taajama)

Pajala (pohjoissaameksi "Bájil") on samannimisen Pajalan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 958 asukasta.
Pajalan pommitus.
Talvisodan aikana 21. helmikuuta 1940 kello 12.46 ja 12.55 välisenä aikana Neuvostoliitto pommitti Pajalaa seitsemällä pommikoneella. Kylään pudotettiin 34 räjähdys- ja 100 palopommia, jotka aiheuttivat mittavaa tuhoa tiheään asutussa kylässä. Neljäsosa kylästä syttyi palamaan, mutta henkilövahingoilta säästyttiin. Kirkon ympäristöön putosi useita pommeja, mutta itse kirkko säästyi tuhoilta. Koulun liikuntasalin katon lävisti pommi, joka jäi kuitenkin suutariksi. Kylässä tuhoutui saha, josta ihmiset onnistuivat poistumaan ennen sen katon romahtamista. Pommitus tuhosi kokonaan yhden asuinrakennuksen ja navetan. Irtaimisto saatiin pääosin pelastettua palavista rakennuksista.
Pajalan apulaislääninviskaali raportoi pommituksesta kello 13.00 Luulajaan Norrbottenin läänin maaherralle ja vahvisti ylilentäneiden seitsemän koneen olleen venäläisiä. Ruotsin hallitus esitti illalla Neuvostoliitolle jyrkän vastalauseen Pajalan pommittamisesta. Edellisen kerran Neuvostoliitto oli pommittanut Pohjois-Ruotsia 14. tammikuuta 1940. Myöhemmin Neuvostoliitto selitti pommituksen syyksi suunnistusvirhettä ja pyysi anteeksi tapahtunutta. Venäläiset luulivat pommittavansa Rovaniemeä, mutta karkea suunnistusvirhe vei heidät Ruotsin puolelle.
Robertsfors

Robertsfors on samannimisen Robertsforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 004 asukasta.
Taajamassa sijaitsee Robertsforsin ruukki.
Ronneby

Ronneby on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Ronnebyn kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Itämeren rannalla Blekingen läänissä ja Blekingen maakunnassa. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 12 029 asukasta. Kooltaan Ronneby on Blekingen läänin kolmanneksi suurin taajama Karlskronan ja Karlshamnin jälkeen. Ronnebyn pohjoispuolella sijaitsee sitä pienempi Kallingen taajama, joka ei kuitenkaan ole kasvanut yhteen Ronnebyn kanssa.
Ronnebyn kaupunki oli myöhäiskeskiajalla Blekingen tärkein kaupunki ja 1800-luvulla suosittu kylpyläpaikka. Ronneby oli alun perin tanskalainen kaupunki, mutta se siirtyi Ruotsille Roskilden rauhassa vuonna 1658. Kuningas perui kaupunginoikeudet, ja määräsi asukkaat muuttamaan Karlskronaan perustettuaan sinne laivastotukikohdan. Kaupunginoikeudet palasivat vuonna 1882. Vuosien 1952 ja 1967 kuntauudistuksissa Ronnebyhyn liitettiin ympäröiviä maalaiskuntia, ja vuoden 1971 kuntauudistuksessa Ronneby muuttui jälleen kunnaksi.
Sandviken

Sandviken on samannimisen Sandvikenin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Gävleborgin läänissä ja Gästriklandin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 22 965 asukasta.
Sandviken oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Sigtuna

Sigtuna on Ruotsin vanhin kaupunki ja yli 8 000 asukkaan taajama. Sigtuna sijaitsee Mälarenin lahden Sigtunafjärdenin rannalla Tukholman läänissä Keski-Ruotsissa. Aikaisemmin Sigtuna oli itsenäinen kaupunki, mutta nykyisin se kuuluu Sigtunan kuntaan. Vaikka Sigtuna onkin antanut nimensä koko kunnalle, niin kunnan keskustaajama on Sigtunaa huomattavasti suurempi Märsta.
Sigtunan perusti Eerik Voittoisa 970-luvulla. Huomattavia rakennuksia ovat Pyhän Pietarin kirkon (piispankirkon) ja Pyhän Olavin kirkon rauniot (1100-luvulta) sekä vuonna 1237 perustetun dominikaaniluostarin yhteyteen vuonna 1255 valmistunut Pyhän Marian kirkko. Ruotsin (Sveanmaan) ensimmäinen piispanistuin oli Sigtunassa noin vuosina 1060–1130. Myöhemmin se siirrettiin Uppsalaan. Kaupungissa ja sen läheisyydessä on merkittäviä muinaisjäännöksiä ja museoita. Myöhempiä rakennuksia ovat muun muassa Venngarnin linna (1600-luvulta) ja raatihuone (1745). 1910-luvulla perustettiin nykyään hotelli- ja konferenssikeskusta ja kirjailijaresidenssiä tiloissaan ylläpitävä, arvopohjaltaan kristillinen Sigtuna-säätiö.
Skara

Skara on samannimisen Skaran kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 841 asukasta.
Skara on Ruotsin vanhimpia kaupunkeja, ja se säilytti kaupunginoikeutensa 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti. Skarassa on sijainnut Skaran hiippakunnan piispanistuin vuodesta 1014. Skaran tuomiokirkko on Ruotsin suurimpia kirkkoja. Sen vanhimmat osat lienevät 1000-luvulta, mutta sen goottilainen perusasu juontaa 1300-luvulle. Nykymuotoonsa kirkko restauroitiin 1800-luvun lopulla.
Lähteet.
Paikallislehti Skaraborgs Läns Tidning ilmestyy neljästi viikossa.
Sollentuna

Sollentuna on samannimisen Sollentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa.
Sollentuna muodosti aikaisemmin oman taajamansa, mutta on sittemmin kasvanut yhteen Tukholman taajaman kanssa. Koko Sollentunan kunta oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Sollefteå

Sollefteå on samannimisen Sollefteån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 562 asukasta.
Sollefteå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Storfors

Storfors on samannimisen Storforsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Värmlannin läänissä ja Värmlannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 2 337 asukasta.
Storfors oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Marsaxlokk

Marsaxlokk on yli 3 500 asukkaan kalastajakylä Maltan saaren kaakkoisosassa. Kylän nimi on muodostunut sisilian kielen satamaa tarkoittavasta sanasta "marsa" ja sirocco-tuulen maltankielisestä nimityksestä "xlokk", joka tarkoittaa myös kaakkoa.
Suuri osa Maltan kalastustoiminnasta on keskittynyt Marsaxlokkiin. Tyypillisiä saaliskaloja ovat tonnikala, kultamakrilli ja miekkakala. Nykyisin myös turismi on merkittävä elinkeino kalastuksen lisäksi.
Marsaxlokkin alueella sijaitsee Maltan tärkein voimalaitos. Myös saaren suurin satama, Maltan vapaasatama, on kylän välittömässä läheisyydessä.
Harry Caray

Harry Caray (synt. Harry Christopher Carabina 1. maaliskuuta 1914 St. Louis, Missouri – 18. helmikuuta 1998 Rancho Mirage, Kalifornia) oli yhdysvaltalainen urheiluselostaja, joka muistetaan erityisesti baseball-selostuksistaan.
Elämä.
Caray syntyi italialaiselle isälle Harry Christopher Carabinalle ja romanialaiselle äidille Daisy Argint St. Louisissa. Hänen äitinsä kuoli keuhkokuumeen aiheuttamiin komplikaatioihin, eikä Caraylla ollut paljoa muistikuvia isästään, joka lähti taistelemaan ensimmäisessä maailmansodassa. Ennen uraansa radiossa Caray pelasi baseballia puoliammattilaisena. Hänen sanottiin olevan olevan lahjakas baseball-pelaaja. Caray yritti myös värväytyä asevoimiin, mutta hänet evättiin huonon näkönsä vuoksi. Koska hän ei pystynyt etenemään ammatikseen baseballin puolella, hän myi sen sijaan kuntosalilaitteita. Työskenneltyään aluksi pienillä asemilla hän siirtyi St. Louisiin KMOX:lle, jolla hän toimi St. Louis Cardinalsien otteluiden selostajana 1945–1969. Riitaannuttuaan joukkueen omistajan kanssa Carey siirtyi Oaklandin kautta Chicagoon vuonna 1970, jossa hän selosti Chicago White Soxien ottelut seuraavan runsaan kymmenen vuoden ajan. Vuonna 1982 Carey siirtyi selostamaan Chicago Cubsien otteluita.
Harry Carey kuoli helmikuussa 1998. Huhtikuussa 1999 häntä esittävä patsas pystytettiin Chicago Cubsien kotistadionin edustalle.
Harry Caray nimettiin Radio Hall of Fameen vuonna 1989.
Olarin koulu

Olarin koulu on Espoon Olarissa sijaitseva matemaattis-luonnontieteellisesti painottunut yli 800 oppilaan yhtenäinen peruskoulu. Koulu toimii kahdessa paikassa, Opinmäen kampuksella sekä Olarinniityntiellä. Koulu oli aiemmin 600 oppilaan ja opiskelijan Olarin koulu ja lukio, jonka lukiopuolella oli 370 opiskelijaa. Koulun rehtori on Anssi Iivonen ja virka-apulaisrehtori Mikko Hömmö.
Olarin koulu on erityisen tunnettu matemaattis-luonnontieteellisistä luokistaan (MaLu). Olarin koulu ja Olarin lukio erosivat vuonna 2017 ja niistä tuli erilliset yksiköt. Olarin lukion toiminta loppui kevätlukukauteen 2019, kun se yhdistettiin Pohjois-Tapiolan lukion kanssa Otaniemen lukioksi.
Olarin koulun kiinteistö Olarinniityntiellä tulee peruskorjattavaksi tai vaihtoehtoisesti tontille rakennetaan uudisrakennus lähivuosina. Sen jälkeen Olarinniityntiellä opiskelee n. 1000 oppilasta, alaluokkien oppilaiden jatkaessa Opinmäen kampuksella.
Historia.
Olarin lukio perustettiin vuonna 1990 ja se siirtyi omaan rakennukseensa 1993, jolloin siellä aloitti lukion lisäksi myös yläkoulu. Matinkylän Ison Omenan lähelle oli suunnitteilla Suomen suurin lukio Meri-Matti, johon Olarin lukion kaavailtiin siirtyvän. Meri-Matti oli tarkoitus rakentaa vuosina 2017–2019. Projekti laitettiin kuitenkin jäihin ja Olarin yhdistyi Pohjois-Tapiolan lukion kanssa uudeksi Otaniemen lukioksi lukuvuoden 2019–2020 alussa. Yhdistymisen myötä lukio muutti uusiin tiloihin Otaniemeen osoiteeseen Tietotie 6.
Saavutukset.
Lukio sijoittui STT:n lukiovertailussa, jossa huomioidaan opiskelijoiden lähtötaso, keväällä 2013 sijalle 97 ja keväällä 2014 sijalle 170.. Valtion taloudellisen tutkimuskeskuksen (VATT) teki vuosina 2002–2013 tutkimuksen, jossa arvioitiin lukioiden laatua. Tutkimuksen mukaan julkisuudessa esitetyt erilaiset lukiovertailut ovat harhaanjohtavia, eikä lukioita voida luotettavasti asettaa paremmuusjärjestykseen niiden laadun perusteella.
Timrå

Timrå on samannimisen Timrån kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Medelpadin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 10 443 asukasta.
Timrå oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Timrån taajama sijaitsee 13 kilometriä Sundsvallin kaupungista pohjoiseen, ja se on käytännössä Sundsvallin esikaupunki. Joskus keskustaajamasta käytetään nimeä "Vivsta centrum".
Timrå on ollut Ruotsin suurimpia puuteollisuuspaikkakuntia. Indalinjoessa on Bergeforsen vesivoimala (teho 150 MW). Timrån kirkko on vuodelta 1796. Timrålainen jääkiekkojoukkue Timrå IK pelaa SHL:ssa eli Ruotsin korkeimmassa jääkiekkosarjassa.
Uumaja

Uumaja (, ) on Västerbottenin läänin pääkaupunki ja Uumajan kunnan keskustaajama. Vuoden 2010 lopussa kaupunkitaajamassa oli 79 594 asukasta. Uumaja oli vuoden 2014 Euroopan kulttuuripääkaupunki yhdessä Riian kanssa.
Uumajan lentoasema sijaitsee noin viisi kilometriä keskustasta etelään, ja sieltä on useita lentoyhteyksiä muualle maahan. Uumajassa on oma jokisatama sekä ulkosatama (Holmsund). Lauttaliikenne Vaasaan lähtee Holmsundin satamasta, joka sijaitsee noin 15 kilometriä keskustasta etelään. Autolla noin 20km E12-tietä. 
Uumaja on saanut nimensä Uumajanjoen mukaan, jossa sana "uuma" tarkoittaa jylisevää jokea. Uumaja sai kaupunginoikeudet vuonna 1622. Venäläiset polttivat kaupungin vuonna 1714 isonvihan aikana. Uudelleen se paloi 1888.
Nähtävyyksiä.
Keskustassa on raatihuonetta ympäröivä Raatihuoneentori (ruots. "Rådhustorget"). Torilta lähtevän Storgatanin varrella ovat muun muassa Uumajan kaupunginkirkko (1894) ja maaherran residenssi (ruots. "residenset", 1894). Muita nähtävyyksiä ovat maaseurakunnan kirkko (ruots. "Backens kyrka", 1508) sekä Västerbottenin museo ja Gammlian ulkoilmamuseo. Uumajan lähistöllä on Arboretum Norr, Holmön-saaren luonnonsuojelualue ja Norrforsenin kalliopiirrokset. Kaupungissa sijaitsee myös Volvo kuorma-autojen hyttitehdas sekä kitaramuseo Guitars. 
Vuosittain kaupungissa pidetään kamarimusiikki- ja jazzfestivaalit (ruots. "Umeå kammarmusikfestival" ja "Umeå jazzfestival"). 
Uumajassa toimii kaksi yliopistoa: vuonna 1963 perustettu Uumajan yliopisto ("Umeå universitet") sekä Ruotsin maatalousyliopiston "(SLU)" kampus.
Urheilu.
Umeå IK:n maailmankuulussa naisten jalkapallojoukkueessa pelasi vuosina 2004–2008 muun muassa Brasilian Marta. Kaupungista on kotoisin myös jääkiekkoseura IF Björklöven, joka on voittanut Ruotsin-mestaruuden. Vuodenvaihteessa 2000 kaupungissa järjestettiin jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut.
Väestönkehitys.
Uumajan väestönkasvusta suuri osa selittyy muualta Ruotsista tulleilla Uumajan yliopiston opiskelijoilla. Kaupungin asukkaista merkittävä osa on opiskelijoita. Osa opiskelijoista jää Uumajaan.
Kaupunginosat.
Keski-Uumaja
Etelä-Uumaja
Länsi-Uumaja
Kaakkois-Uumaja
Pohjois- ja Koillis-Uumaja
Uumajan lentoasema sijaitsee Alvikissä.
Vallentuna

Vallentuna on samannimisen Vallentunan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 29 519 asukasta.
Taajama kuuluu osittain myös Täbyn kuntaan.
Vara

Vara on samannimisen Varan kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 889 asukasta.
Vara oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Laura Cerón

Laura Ceron (s. 28. syyskuuta 1964 México, Meksiko) on yhdysvaltalainen näyttelijä. Hän on näytellyt muun muassa hoitaja Chuny Marquezin roolissa televisiosarjasta "Teho-osasto".
Vaxholm

Vaxholm on samannimisen Vaxholmin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Tukholman läänissä ja Uplannin historiallisessa maakunnassa Keski-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 857 asukasta.
Taajama sijaitsee Vaxönin saarella. Vaxholm oli aikaisemmin kaupunki, kunnes Ruotsissa siirryttiin yhtenäiseen kuntamuotoon 1970-luvun alussa.
Vilhelmina (täsmennyssivu)

Vilhelmina tai Wilhelmina voi tarkoittaa seuraavia:
Vänersborg

Vänersborg on samannimisen Vänersborgin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Länsi-Götanmaan historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 699 asukasta.
Vänersborgin kaupunki sijaitsee Vänern-järven rannalla, ja se on perustettu 1641. Ruotsissa kaupungit lakkautettiin virallisesti 1970-luvun alun kuntauudistuksessa.
Pirkanmaalla sijaitseva Kangasala on Vänersborgin ystävyyskunta.
Media.
Sanomalehti "TTELA" ilmestyy kuudesti viikossa.
Vännäs

Vännäs on samannimisen Vännäsin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Västerbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 118 asukasta.
Vännäs oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Värmdö

Värmdö on saari ja entinen kunta Ruotsissa Tukholman läänissä ja Uplannin maakunnassa. Nykyään saari kuuluu pääosin laajempaan, mutta samannimiseen Värmdön kuntaan. Saaren länsiosa kuuluu Nackan kuntaan.
Värmdön entisen kunnan alueella sijaitsevia taajamia ovat Hemmesta, Skeppsdalsström, Kopparmora, Ängsvik, Värmdö-Evlinge ja Torsby. Alueella sijaitsee myös Värmdön kirkko.
Värmdö lähisaarineen on aikaisemmin muodostanut Värmdön pitäjän, josta on erotettu useita muita pitäjiä. Södra Ljusterö erotettiin vuonna 1631, Boo vuonna 1635, Möja vuonna 1638, Djurö vuonna 1683 ja Ingarö vuonna 1792. Vuoden 1862 kuntauudistuksessa pitäjän kirkolliset tehtävät siirrettiin Värmdön seurakunnalle ja maalliset tehtävät Värmdön maalaiskunnalle. Vuonna 1902 Värmdöstä erotettiin vielä Gustavsberg, joka muodosti oman maalaiskunnan ja seurakunnan. Vindö lähisaarineen liitettiin Djurön kuntaan vuonna 1926. Vaxholmin kaupunkiin puolestaan liitettiin vuonna 1913 Rindö lähisaarineen sekä vuonna 1950 Tynningö ja Skarpö. Maalaiskunta muutettiin vuonna 1971 Värmdön kunnaksi ilman rajamuutoksia. Vuonna 1974 tehdyssä kuntaliitoksessa muodostettiin nykyinen Värmdön kunta, joka on huomattavasti aiempaa kuntaa laajempi.
Västervik

Västervik on samannimisen Västervikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kalmarin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 21 140 asukasta.
Västervik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Media.
Sanomalehti Västerviks-Tidningen ilmestyy kuudesti viikossa.
Ystad

Ystad on samannimisen Ystadin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Skånen läänissä ja Skånen historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 18 350 asukasta.
Ystad oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Ystadin nimi tulee sanasta "Viistatha" (myöhemmin "Ystathae"), joka on muinaispohjoismainen nimi uhripaikalle. Vanhimmat viitteet Ystadin kaupunginoikeuksista on 1200-luvun puolivälistä. Vuonna 1267 perustettiin Ystadiin fransiskaani­luostari, jonka yhteyteen rakennettiin Pyhälle Pietarille omistettu kirkko.
Historia.
Ystad on perinteisesti ollut Pohjoismaiden yksi tärkeimmistä yhdyskaupungeista Manner-Eurooppaan. Jo Tanskan vallan aikana yhteydet olivat vilkkaat, mutta erityisesti Ruotsin suurvaltakauden aikaan Ystad oli tärkeä linkki Ruotsin alusmaihin Pommerissa. Aina 1800-luvulle saakka Ystad oli yksi Ruotsin tärkeimmistä satamista, mutta kun rautatie "Södra Stambanan" vedettiinkin Ystadin sijaan Malmöhön, menetti Ystad nopeasti merkitystään. Toisaalta tämä kehitys merkitsi sitä, että ajanjaksona, jolloin usein vanhat rakennukset kaupunkien keskustoista hävitettiin uusien tieltä, Ystad ei kasvanut, eikä tämä kehitys päässyt kaupungissa vauhtiin. Siksi Ystadin keskustassa on edelleen suuri määrä hyvin vanhaa rakennuskantaa, joka juontaa juurensa aina keskiajalle saakka. Ystadin kaupunkikuvaa ristikkotaloineen arvostetaan niin, että esimerkiksi vuonna 2017 kaupunki oli 20 ehdokkaan joukossa Arkitekturupproret-blogin () yleisöäänestyksessä Ruotsin kauneimmasta kaupungista.
Nykyään Ystad on satamakaupunki, josta on säännölliset matkustajayhteydet Bornholmille ja Puolaan.
Media.
Paikallislehti Ystads Allehanda ilmestyy kuudesti viikossa.
Ystad fiktiossa.
Henning Mankellin Kurt Wallander -sarjan romaanit tapahtuvat pääasiassa Ystadissa tai sen lähiympäristössä.
Åmål

Åmål on samannimisen Åmålin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Länsi-Götanmaan läänissä ja Dalslandin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 9 065 asukasta.
Åmål oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki. Kaupunginoikeudet sille myönsi 1. huhtikuuta 1643 kuningatar Kristiinan holhoojahallitus. 
Kaupunki alkoi kasvaa, kun sen kautta rakennettiin 1879 rautatie Bergslageniin. Taajaman vanhin rakennus on kirkko vuodelta 1669, jota käytettiin varastona, kun uusi kirkko valmistui 1809, aina 1960-luvulle saakka, kunnes kunta osti rakennuksen ja kunnosti sen 1968. Se ei kuitenkaan ole enää kirkko, sillä siltä poistettiin kirkon status jo 1800-luvulla ja siellä järjestetään musiikkitapahtumia.
Åmålissa on taidehalli ja vuosittain siellä järjestetään bluesfestivaali.
Loimaa on Åmålin ystävyyskaupunki Suomessa.
Media.
Paikallislehti Provinstidningen Dalsland ilmestyy kolmesti viikossa.
Åre

Åre on taajama, joka sijaitsee Åren kunnassa Ruotsissa. Se sijaitsee Åreskutan-tunturin juurella ja on suosittu talviurheilupaikka. Taajamassa oli vuoden 2010 lopussa 1 417 asukasta.
Åre on myös samannimisen entisen kunnan kirkonkylä. Entiset Åren pitäjä (vuoteen 1862), Åren maalaiskunta (1863–1970) ja Åren kunta (1971–1973) olivat kooltaan pienempiä kuin nykyinen Åren kunta, joka muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä Hallen, Kall, Mörsil, Undersåker ja Åre. Laajemman kunnan nimeksi tuli myös Åren kunta, mutta sen keskustaajamaksi päätyi Åren taajaman sijaan Järpen.
Åsele

Åsele on samannimisen Åselen kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västerbottenin läänissä ja Lapin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 1 798 asukasta.
Åsele oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala.
Älmhult

Älmhult on samannimisen Älmhultin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Kronobergin läänissä ja Smålandin historiallisessa maakunnassa Etelä-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 8 955 asukasta.
Älmhult oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppalana.
Älvsbyn

Älvsbyn on samannimisen Älvsbynin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Norrbottenin läänissä ja Norrbottenin historiallisessa maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 967 asukasta.
Älvsbyn oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kauppala. Kyseessä oli Ruotsin pohjoisin ja Norrbottenin läänin ainoa kauppala. Taajama sijaitsee Piitimenjoen varrella.
Öckerö

Öckerö on samannimisen Öckerön kunnan keskustaajama Länsi-Götanmaan läänissä ja Bohuslänin historiallisessa maakunnassa Länsi-Ruotsissa. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 3 488 asukasta.
Öckerön taajama sijaitsee samannimisellä Öckerön saarella, joka kuuluu Göteborgin pohjoiseen saaristoon.
Örnsköldsvik

Örnsköldsvik on samannimisen Örnsköldsvikin kunnan keskustaajama. Se sijaitsee Västernorrlandin läänissä ja Ångermanlandin maakunnassa Pohjois-Ruotsissa. Vuonna 2024 taajamassa oli noin 33 400 asukasta. 
Örnsköldsvik oli 1970-luvun alun kuntauudistukseen asti kaupunki.
Örnsköldsvikin kaupunki perustettiin kauppalana 1842 ja siitä tuli kaupunki 1894. Nimensä se on saanut maaherra Per Abraham Örnsköldiltä (1762–1769). Kaupunkitaajama sijaitsee noin 100 kilometriä Uumajasta lounaaseen. Kaupungin historiaan liittyy läheisesti metsäteollisuusyritys Mo och Domsjö AB, nykyiseltä nimeltään Holmen.
Kaupungissa on jääkiekkojoukkue "MODO Hockey" ja jalkapalloseura "Friska Viljor FC". MODO Hockey on tunnettu loistavana pelaajien kasvattajaseurana. Seuran kasvateista suurimmat tähdet ovat NHL-pelaajat Peter Forsberg, Markus Näslund, Samuel Påhlsson, Victor Hedman, sekä kaksoset Daniel ja Henrik Sedin.
Media.
Sanomalehti Örnsköldsviks Allehanda ilmestyy paperisena viidesti viikossa ja lisäksi sähköisenä viikonloppuisin.
Östhammar

Östhammar on entinen Ruotsin kaupunki ja nykyinen Östhammarin kunnan keskustaajama. Östhammar sijaitsee Uppsalan läänissä ja Uplannin maakunnassa Itämeren länsirannalla. Vuoden 2010 lopussa taajamassa oli 4 534 asukasta.
Asiakirjoissa Östhammarin kaupunki on mainittu nimeltä ensi kertaa vuonna 1368. Jo tätä ennen se oli toiminut kauppapaikkana. Menneinä vuosisatoina silakanpyynti oli merkittävässä asemassa.
Vuonna 1491 Östhammarin satamakaupungissa pantiin merkille, että rantaviivan etääntyminen on muuttanut sataman käyttökelvottamaksi. Syynä oli Fennoskandian maankohoaminen.
Äng

Äng on taajama Nässjön kunnassa Jönköpingin läänissä Smålandin historiallisessa maakunnassa Ruotsissa. Taajamassa oli 293 asukasta vuoden 2023 lopussa.
Khalkodon

Khalkodon (, ) oli kreikkalaisessa mytologiassa Abanteen kuningas, Elefenorin isä ja Alkyonen puoliso.
Khalkodon taisteli ateenalaisia vastaan. Hänet surmasi Amfitryon Thebassa. Toisen tradition mukaan Khalkodon auttoi Heraklesta hyökkäyksessä Elistä vastaan ja sai surmansa taistelussa.
Sinikoiratilapia

Sinikoiratilapia ("Cynotilapia afra") on afrikkalaisessa Malawijärvessä endeemisenä elävä kirjoahvenlaji. Lajia kasvatetaan myös akvaariossa ja siitä on lukuisia värimuunnoksia.
Koko ja ulkonäkö.
Sinikoiratilapiat kasvavat noin 10 cm pitkiksi. Lajista on useita värimuunnoksia, joista yleisimmät ovat niin sanotut ”Cobue”, ”Mbweca” ja Thumbin saaren muunnos. Cobue-muotoinen sinikoiratilapia on tyypillisesti vatsastaan hopeanharmaa ja selästään keltainen. Koko ruumiin alueella kulkee pystyjä sinisiä tai mustia viiruja. Toisinaan tavataan myös albiinoyksilöitä. Mbweca-muotoinen kala on väriltään rusehtavan keltainen ja pystyviirut ovat mustat. Naaras voi olla jopa lähes täysin musta. Thumbin saaren lähellä elävät yksilöt ovat pohjaväriltään mustia ja viirut ovat kirkkaansinisiä.
Käyttäytyminen.
Sinikoiratilapia käyttäytyy monia muita kirjoahvenlajeja rauhallisemmin muita kaloja kohtaan. Kalat saattavat kuitenkin olla aggressiivisia oman lajinsa edustajia kohtaan kutuaikanaan tai puolustaessaan reviiriään, joka on erityisesti koiraille tärkeä.
Vesiolot ja ravinto.
Sinikoiratilapiat viihtyvät parhaiten vedessä, jonka lämpötila on noin 23–27 °C ja pH noin 8,0–8,5. Lajin luonnollinen elinympäristö on kivikkopohjainen, joten akvaarionkin olisi hyvä sisältää kiviä. Ravintonaan laji käyttää eläinplanktonia.
Tööt-Filmi

Tööt-Filmi Oy oli suomalainen animaatioita tuottanut elokuvayhtiö. Yhtiön johtohahmoja olivat animaattori ja leikkaaja Antti Kari sekä säveltäjä ja tietokonegraafikko Jukka Ruohomäki. Tööt-Filmi oli 1980-luvulla tietokoneanimaation pioneeri Suomessa. Yhtiö teki muun muassa Eino Leinon Helkavirsiin pohjautuvan kolmen lyhytelokuvan sarjan. Elokuvista tunnetuin on "Mennyt manner", joka palkittiin Valtion elokuvapalkinnolla vuonna 1982 
. Se sai samana vuonna kunniamaininnan Tampereen elokuvajuhlilla sekä palkittiin sarjansa pääpalkinnolla Zagrebin kansainvälisillä animaatioelokuvan festivaaleilla.Elokuvaa varten tehtiin kolmiulotteinen linnan sali, joka oli aikanaan uraauurtava. Lyhyemmistä animaatioista tunnetuin lienee Ylen Tv-uutisten tunnusanimaatio, joka oli käytössä 1982–85.
Yhtiö teki myös erikoistehosteita pitkiin elokuviin, muun muassa Päivi Hartzellin vuonna 1986 valmistuneeseen lastenelokuvaan "Lumikuningatar".
Säkkijärvi (kylä)

Säkkijärvi eli Kondratjevo () on Tienhaaran eli Seleznjovon maalaiskuntaan kuuluva maaseututaajama Venäjän Leningradin alueen Viipurin piirissä. Se sijaitsee noin 15 km Suomen nykyrajasta itään E18-valtatien pohjoispuolella. Asukkaita on noin tuhat.
Vuoteen 1940 Säkkijärvi oli Suomen Säkkijärven kunnan kirkonkylä Viipurin läänissä. Moskovan rauhansopimuksessa 1940 alue jäi rajan taakse. Jatkosodan jälkeen uudet vallanpitäjät nimesivät sen uudelleen 1948 ensin Uljanovkaksi, sitten Kondratjevoksi hävittäjälentorykmentin komentajan kaartineversti Pjotr Vasiljevitš Kondratjevin (1909–1943) mukaan.
Savannihemppo

Savannihemppo ("Crithagra citrinipectus") on eteläisessä Afrikassa elävä varpuslintulaji.
Koko ja ulkonäkö.
Linnun pituus on noin 11 cm. Koiraalla on sitruunankeltainen rinta ja otsa, naaraalta puuttuu keltainen väri ja sen siivellä erottuu kaksi kapeaa valkoista juovaa.
Esiintyminen.
Savannihemppo on eteläisen Afrikan, Malawin, Mosambikin, Etelä-Afrikan, Sambian ja Zimbabwen pesimälaji. Eteläisen Mosambikin kannaksi arvioidaan 50 000 yksilöä. Pesimäajan ulkopuolella savannihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä viiksihemppojen ("Serinus mozambicus") kanssa. Laji on suuresti riippuvainen erään palmun ("Hyphaene natalensis") esiintymisestä.
Elinympäristö.
Savannihempot elävät etupäässä kuivilla savanneilla ja "Brachystegia"pensaikkomailla sekä puutarhoissa ja kylien reunamilla.
Lisääntyminen.
Pesintä tunnetaan puutteellisesti. Pesä voi olla palmun latvassa.
Ravinto.
Savannihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot.
Petri Peltoniemi

Petri Tapio Peltoniemi (s. 6. maaliskuuta 1970 Raahe) on entinen suomalainen seiväshyppääjä. Hän edusti Raahen Vesaa, ja häntä valmensivat Auvo Pehkoranta ja Rauli Pudas.
Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi 19-vuotiaiden MM-kilpailuissa Sudburyssa 1988. Saman ikäluokan EM-kilpailuissa Varazdinissa 1989 hän oli viides. Splitin EM-kilpailuissa 1990 Peltoniemi sijoittui kahdeksanneksi tuloksella 540 cm. Helsingin EM-kisoissa 1994 hän oli kahdestoista ylitettyään 560. Barcelonan sisäratojen MM-kilpailuissa 1995 hän sijoittui kymmenenneksi tuloksella 550. Tokion 1991 ja Stuttgartin 1993 MM-kilpailuissa hän putosi karsinnassa.
Peltoniemi voitti ulkoratojen Suomen mestaruuden Oulussa 1990 tuloksella 545 cm ja Helsingissä 1991 ylitettyään 535. SM-hopeaa hän sai Turussa 1989, Mikkelissä 1993, Tuusulassa 1994 ja Tampereella 1996 sekä pronssia Lapualla 1995 ja Lappeenrannassa 1997. Sisäratojen Suomen mestaruuden hän voitti Jyväskylässä 1994 tuloksella 538 ja Tampereella 1995 (tulos 550). SM-hopeaa hän sai Rovaniemellä 1997 ja Tampereella 1998 sekä SM-pronssia Jyväskylässä 1999.
Peltoniemi hyppäsi ennätyksensä 571 cm Raahessa 20. heinäkuuta 1994.
Laura (televisiosarja)

Laura on Tuija Lehtisen kirjoihin perustuva nuorten televisiodraamasarja, joka esitettiin Yle TV1 -kanavalla joulun välipäivinä 2002 aamupäivisin ja tammikuussa 2003 YLE TV2 -kanavalla iltapäivisin. Sarja on sittemmin esitetty uudestaan vuosina 2004, 2008 ja 2012. Pääosaa, Lauraa, esittää Oona Louhivaara.
"Laura" kertoo 13-vuotiaasta Laurasta ja hänen ystävästään Jennasta (Elina Mikkola), jotka aloittavat yläasteen. Heidän väliensä huononnuttua Jenna siirtyy Tauskin (Joni Virtanen) kaveriporukkaan, kun Laineen Terri ehdottaa sitä Jennalle. Jenna on saanut tarpeekseen "neiti täydellisestä" eli Laurasta. Samaan aikaan Lauran veli Sakke riitelee Antin eli Saken ja Lauran isäpuolen kanssa, koska hän kokee Antin olevan vain tiellä ja ärsyttämässä. Laura haluaa kuitenkin kutsua Anttia isäkseen. Jenna on Tauskin bileissä ja rikkoo siellä Lauran heavy metal -levyn, koska on vihainen Lauralle. Sarjan lopussa ystävykset sopivat riitansa.
Lauran tarina jatkuu sarjoissa "Laura kesäleirillä" ja "Laura kaupungissa". Myös nämä sarjat uusittiin vuoden 2008 marras-joulukuussa. Kaikki kolme sarjaa on katsottavissa Yle Areena -suoratoistopalvelussa yhteisnimellä "Lauran elämää".
RTS-2 Index

RTS-2 Index oli Russian Trading Systemin toinen yleinenindeksi. 
Alla olevat osakkeet kuuluvat indeksiin 15.9.2008-12.12.2008. Viimeksi indeksiin on lisätty BLNG (OAO Belonin kantaosake), IRAO (OAO Inter RAO JeES Rossiin kantaosake), MRKP(OAO MRSK Tsentra i Privolžjan kantaosake), MVID (OAO Kompanija M.videon kantaosake) Indeksistä irrotettiin PKBAR (OAO Pivovarennaja kompanija Baltikan etuoikeutettu osake), SILV (OAO Silvinitin kantaosake) ja SNTZ (OAO Sinarskij trubnyj zavodin kantaosake).
Viiksihemppo

Viiksihemppo ("Crithagra mozambica") on eteläisessä Afrikassa elävä peippolintu.
Koko ja ulkonäkö.
Linnun pituus on 11–13 cm. Koiras on alapuolelta ja naamasta keltainen ja sillä on tumma viiksijuova. Naaraan keltainen väri on himmeämpää ja viiksijuova epäselvempi. Nuori lintu on naarastakin värittömämpi.
Esiintyminen.
Viiksihemppo on Saharan eteläpuolisen Afrikan pesimälaji. Pesimäajan ulkopuolella viiksihempot kiertelevät parvina etsimässä ravintokasveja, usein yhdessä savannihemppojen ("Serinus citrinipectus") kanssa. Viiksihemppo on yleinen pesimälintu ja sitä pidetään myös usein lemmikkilintuna, joskaan Suomessa se ei ole kovin yleinen.
Elinympäristö.
Viiksihempot elävät etupäässä harvakasvuisissa metsissä ja ihmisasutuksen tuntumassa.
Lisääntyminen.
Lajin pesintä tunnetaan lähinnä vangittujen lintujen osalta. Kuppimainen pesä on puussa ja munia on tavallisesti kolme tai neljä. Vain naaras hautoo ja koiras ruokkii sitä haudonnan aikana. Haudonta kestää noin 13 päivää ja poikaset ovat lentokykyisiä 18 päivää vanhoina.
Ravinto.
Viiksihempot ovat pääasiassa siemensyöjiä kuten muutkin keltahempot.
Beat Zehnder

Beat Zehnder (s. 9. tammikuuta 1966 Zürich, Sveitsi) on sveitsiläinen Sauberin Formula 1 -tallin manageri. Zehnder aloitti uransa Sauberilla mekaanikkona toimien tehtävässään vuodet 1989-1990. Vuodesta 1994 lähtien hän toiminut Sauber tiimin managerina. 
Harrastuksina hänellä on hiihto ja leijalautailu.
Merksplas

Merksplas on kunta Antwerpenin provinssissa Flanderissa Belgiassa. Kunta kuuluu Turnhoutin arrondissementtiin. 1. tammikuuta 2008 Merksplasissa oli 8 321 asukasta. Pinta-alaa kunnalla on 44,56 km² ja asukastiheys on 187 asukasta neliökilometrillä. Kunnan pormestarina toimii Frank Wilrycx.
Merksplasin naapurikunnat ovat Baarle-Hertog ja Alankomaille kuuluva Baarle-Nassau pohjoisessa, Turnhout idässä, Beerse etelässä sekä Rijkevorsel ja Hoogstraten lännessä. Merksplasista on matkaa Turnhoutiin seitsemän kilometriä, Hoogstrateniin 10 km ja maakunnan pääkaupunkiin Antwerpeniin 40 km.
Merksplasin ystävyyskunta on Grodzisk Wielkopolski Puolassa.
Monestier (Allier)

Monestier on kunta Allier'n departementissa Ranskassa. Vuonna 2013 siellä oli arviolta 296 asukasta. Kunnan pinta-ala on 29,68 neliökilometriä.