Al-Quraiš

Sūrat Quraiš (arab. سورة قريش‎, "Quraiš") eli Quraišin suura on Koraanin 106. suura ja sisältää 4 jaetta. Suuran nimi tulee ensimmäisessä jakeessa olevasta sanasta. Jaakko Hämeen-Anttilan suomentamana suura kuuluu seuraavasti:
Nöldeken ajoituksessa suura 106 kuuluu mekkalaisten suurien joukkoon ja niissä Koraanin kaikkein varhaisimpaan kerrostumaan.
Islamilainen tulkinta.
800-luvulla alkoi ilmestyä Koraania selittävää eksegeettistä kirjallisuutta "(tafsir)," jonka tehtävä oli kytkeä Koraanin tekstit profeetta Muhammedin elämäkertaan. Tätä kirjallisuutta seuraten Jaakko Hämeen-Anttila kertoo, että suura liittyy Mekkaan. "Quraiš" oli Mekan pääheimo, johon myös profeetta Muhammed kuului. Islamilaisen tulkinnan mukaan suura annettiin ilmestyksenä Muhammedille hänen asuessaan vielä Mekassa. Jumala kehottaa ilmestyksessä palvelemaan Jumalaa, joka on suojellut omiaan muun muassa kauppamatkoilla. 
Muita tulkintoja.
Hämeen-Anttilan mukaan Koraanin kääntäminen on vaikeaa arabian kielen erikoisen syntaksin takia, mikä hankaloittaa tekstin tulkintaa. Toiset orientalistit ovat huomauttaneet myös vaikeudesta tulkita yksittäisiä sanoja. Kielitieteellisten ongelmien ohella tieteellinen Koraanin tutkimus on kiinnittänyt huomiota islamilaisen tulkinnan kehämäisyyteen: Koraanin tekstejä selitetään Muhammedin elämäkerran pohjalta, joka kuitenkin on ensin luotu Koraanin avulla. 
Kaaba ja Mekka.
Hämeen-Anttilan mukaan kolmannen jakeen ilmaisu "tämä temppeli" tarkoittaa Mekassa sijaitsevaa Kaaban temppeliä. Näkemys perustuu islamilaiseen tulkintaan. Jakeessa käytetty sana on "bayt" (talo), joten sananmukaisesti puhutaan vain "tämän talon Herrasta" mainitsematta tarkemmin, mitä tarkoitetaan. 
Jakeessa kaksi puhutaan talvi- ja kesäkaravaanista, mikä viittaa kaupankäyntiin. Ibn Ishaq kuvaa Muhammed-elämäkerrassaan Muhammedin kotikaupunkia Mekkaa kauppakeskukseksi, missä myös Muhammed aluksi toimi kauppiaana. Patricia Crone toteaa klassisessa tutkimuksessa ""Meccan Trade and the Rise of Islam" (1987)", että historialliset lähteet eivät tunne Mekkaa, sen pyhäkköä tai Quraiš-heimoa ennen 700-luvun puoliväliä. Mekka ei liioin esiinny Arabian niemimaan vanhojen pyhiinvaelluskohteiden joukossa, vaikka lähteet luettelevat 16 muuta pyhiinvaelluskohdetta. Karttoihin Mekka ilmestyy vasta 900-luvulla. Crone päättelee, että kaikki väitteet Mekasta kauppapaikkana palautuvat suuraan 106 tai oikeammin sille tarjottuun eksegeettiseen selitykseen. 
Yhteenliittymä ja Quraiš -heimo.
Ensimmäisen jakeen sana "ilaf" on tuottanut orientalisteille vaikeuksia, sillä se esiintyy Koraanissa vain tässä kohtaa, eikä sanaa tunneta modernissa arabiassa. Ilmaisun tulkinta on perustunut samankaltaisuuteen arabian ystävää tarkoittavan sanan "ilf" kanssa. Eri käännöksissä puhutaan mm. Quraišin "ystävyydestä" (Kramer), "turvallisuudesta" (Sahih International), "kesyttämisestä" (Pickthall) tai "suosiosta" (suom.). 
Myös sana "quraiš" on Koraanissa niin sanottu "hapax" eli se esiintyy vain kerran. Tämän takia myös vakiintunut käsitys siitä, että "quraiš -"heimo hallitsi Mekassa palautuu suuran 106 islamilaiseen tulkintaan. Christoph Luxenberg on kuitenkin tarjonnut sanalle uutta tulkintaa. Hän katsoo, että sana قريش on lausuttu virheellisesti, kun se äännetään muodossa "Quraiš". Sana vastaa morfologisesti syyro-aramean kielessä passiivin partisiipin monikon maskuliinia "qarishe &gt; qrishe" (= kokoontuneet yhteen), jolloin se tarkoittaa liittolaisia (lat. "foederati"). Oikea arabialainen ääntämys olisi sen takia "Qarish." 
Liittolaisjoukkoja (lat. "foederati)" oli Rooman sotajoukkojen apuvoimina. Arabiheimoja palkattiin sekä Bysantin että sassanidien armeijoiden apuvoimiksi näiden keskinäisissä sodissa. Luxenbergin tulkinnan mukaan ensimmäisessä jakeessa puhuttaisiin näin ollen armeijaa täydentävistä liittolaisjoukoista. Islamilainen tulkinta siitä, että Quraiš tarkoittaisi arabiheimoa, olisi siten syntynyt suuran 106 väärinluennan pohjalta. Vaikka Luxenbergin tulkinta olisi virheellinen, sanan tulkitseminen heimon nimeksi on luonnollisesti vielä oma kysymyksensä. 
Yhteys Norsun suuraan 105.
Hämeen-Anttilan mukaan suura tulisi kielellisesti selvemmäksi, jos se liitettäisiin edelliseen suuraan 105 (al-Fil eli Norsun suura). Suura 106 vaikuttaakin useimpien orientalistien mielestä Norsun suuran loppuosalta. Islamilaisen tulkinnan mukaan Norsun suura kertoo Mekan lähellä vuonna 570 käydystä taistelusta Jemenin varakuningas Abrahaa vastaan. Abraha halusi hävittää Kaaban temppelin, mutta Jumalan avulla koki tappion.
Orientalisti Mohammed Lamsiah on ehdottanut, että Norsun suura todellisuudessa kertoisi Ganzakin eli Blarathonin taistelusta vuonna 591, jossa vastakkain olivat kuningas Khusrau II roomalaisine liittolaisineen sekä kapinakenraali Bahram. Voittanut osapuoli oli persialais-roomalainen liittolaisarmeija. Ilmaisu قريش ("quraiš") voisi tällöin viitata tähän liittosuhteeseen. Suurien 105 ja 106 muodostama kokonaisuus olisi siten uskonnollinen mieteruno, joka käsittelisi Ganzakin taistelua. Ilman erillistä tulkintaa suurasta ei löydy varsinaisesti islamilaista sisältöä.