Volkswagenin päästöhuijausskandaali

Volkswagenin päästöhuijausskandaali (myös dieselgate) alkoi syyskuussa 2015, kun Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto (EPA) julkaisi ilmoituksen, jonka mukaan saksalainen autonvalmistajakonserni Volkswagen Group oli rikkonut Clean Air Act -lakia vääristellessään automalliensa päästölukemia.
Yhdysvalloissa paljastuneessa Volkswagenin dieselautojen päästöhuijauksessa oli kyse autoon asennetusta tietokoneohjelmasta, joka tunnistaa mittaustilanteen ja tuolloin alentaa moottorin tehoja alle normaalin sekä laskee typpioksidipäästöjä. Normaalissa käytössä rajoite kytkeytyy pois päältä, jolloin autojen todelliset päästöt ovat jopa 40 kertaa ilmoitettuja suuremmat. Väärennöksessä ovat kyseessä dieselmallit Jetta, Beetle ja Golf vuosilta 2009–2015 ja Passat vuosimallia 2014–2015 sekä myös Audi A3 -malli vuosilta 2009–2015. 
Volkswagen on Saksan liikenneministerin mukaan manipuloinut myös paketti- ja avolava-autojensa päästötestien tuloksia. Volkswagen joutui myöntämään, että 11 miljoonassa sen valmistamassa dieselautossa oli päästöjä väärentävä laite. Viranomaiset eri puolilla maailmaa ilmoittivat aloittaneensa tutkimukset päästöhuijauslaitteista ja uhkasivat yhtiötä oikeustoimilla. Yhtiötä vastaan on käynnistetty rikostutkimukset sekä Yhdysvalloissa että Saksassa. 
Pelkästään Yhdysvalloissa Volkswagen joutuu maksamaan sakkoa huijauksesta jopa 16 miljardia euroa ja maksamaan autojen korjauskulut. Volkswagenin maine luotettavana autovalmistajana kärsi ja sen taloudellinen tilanne heikkeni skandaalin seurauksena. Volkswagenin pörssikurssi romahti sen jälkeen, kun tieto väärennöksestä paljastui. Myös Volkswagenin dieselautojen myynti romahti Saksassa päästöskandaalin vuoksi. Volkswagenin toimitusjohtaja Martin Winterkorn ilmoitti eroavansa päästöskandaalin vuoksi. Myös yhtiön tutkimuksesta ja tuotekehityksestä vastaava johtaja erotettiin määräajaksi väärinkäytösepäilyjen takia. Volkswagen joutui myöntämään päästöhuijauksen tapahtuneen myös eurooppalaisissa päästötesteissä. Euroopassa päästöhuijaus koskee ainakin 1,2-, 1,6- ja 2,0-litraisia dieselmoottoreita.
Volkswagen-konserniin kuuluva Audi on ilmoittanut päästöhuijauksen koskevan myös Audin A1-, A3-, A4-, A5-, A6-, TT-, Q3- ja Q5-malleja. Päästömittausten vääristelyohjelma on asennettu 2,1 miljoonaan Audiin ympäri maailmaa. Noin 1,42 miljoonaa näistä Audin ajoneuvoista on myyty Länsi-Eurooppaan. Volkswagen-konserniin kuuluva Škoda tunnusti, että myös sen valmistamissa autoissa on päästömittauksia vääristelevä ohjelma. Kaikkiaan ohjelma on asennettu 1,2 miljoonaan Škodaan. 
Päästöhuijaus koskee Škodan Fabia-, Octavia-, Superb-, Roomster-, Rapid- ja Yeti- malleja. Volkswagen-konserni on asentanut päästötuloksia vääristelevää ohjelmistoa myös SEAT-merkin autoihin. Ohjelmisto on asennettu 700 000 SEAT-autoon. Suomessa päästöhuijaus koskee 64 266 autoa. Näistä 26 215 on Volkswagen-henkilöautoja, 4 612 Volkswagen-hyötyajoneuvoja, 17 142 Škoda-henkilöautoja, 13 896 Audi-henkilöautoja ja 2 401 SEAT-henkilöautoja. Päästöhuijaus koskee myös Volkswagen-konserniin kuuluvaa Porschea. Yhtiö on vetänyt Porsche Cayenne -katumaasturinsa pois myynnistä Pohjois-Amerikassa. Päätös koskee dieselmoottorilla varustettuja vuosien 2014–2016 Cayenne-malleja.
Konsernin toimitusjohtajaksi tuli Winterkornin jouduttua eroamaan Matthias Müller. Jo aiemmin oli Ferdinand Piech menettänyt konsernin hallituksen puheenjohtajan paikan valtataistelun seurauksena, mutta hän on yhä vaikutusvaltainen Porsche-Piech-suvun edustajana.
Päästöhuijaus koskee myös Volkswagen-konsernin bensiiniautoja. Huijaus koskee Volkswagen Poloa, Golfia ja Passatia sekä Audin A1- ja A3-malleja, Škoda Octaviaa, SEAT Ibizaa ja SEAT Leónia. Volkswagenin mukaan autojen hiilidioksidipäästöt ja kulutus on ilmoitettu liian mataliksi. Yhtiön mukaan ne koskevat aiemmin ilmoitettujen 11 miljoonan ajoneuvon lisäksi 800 000 autoa. Päästöhuijaus koskee ainakin 1,4-, 1,6- ja 2,0-litraisia bensiinimoottoreita. Konserni kertoi myös vuosimallin 2016 autoistaan, joiden bensiinimoottoreita huijaus koskee. Kyseisiä autoja on yli 430 000. Näitä ovat muun muassa 1,0-, 1,2-, 1,4-, 1,8- ja 2,0-litraiset moottorit.
Saksalaisen oikeusistuimen välipäätöksessä toukokuussa 2025 Volkswagenin dieselmoottorien kehitysjohtaja sai neljä vuotta ja kuusi kuukautta ja autojen sähkötekniikasta vastannut johtaja kaksi vuotta ja seitsemän kuukautta ehdotonta vankeutta. Kaksi muuta johtajaa tuomittiin ehdollisiin vankeusrangaistuksiin. Tuomiot eivät ole lainvoimaisia, vaan niistä voi valittaa. Martin Winterkornin osalta oikeuskäsittelyä on jouduttu useaan otteeseen lykkäämään hänen terveydentilansa takia ja asia on vielä kesken.