Ikkunaremontti

Ikkunaremontti on remontti, jossa uusitaan rakennuksen ikkunat joko osittain tai kokonaan. Yleensä ikkunat joudutaan kunnostamaan, korjaamaan tai vaihtamaan 30–45 vuoden välein. Korjaustapoja on monenlaisia, mutta yleensä ikkunat vaihdetaan kokonaan uusiin. Tällöin tyypillisesti saadaan parempi lämmöneristävyys, äänieristys ja kestävämpi karmin ulkopinta, koska uusien ikkunoiden karmien ulkopinta on lähes poikkeuksetta alumiinia eikä puuta kuten ennen. Alumiini kestää luonnon rasitusta huomattavasti paremmin kuin puu ja vaatii huoltoa harvemmin.
Hyvin hoidettuna ja huollettuna ikkunoiden tekninen käyttöikä saattaa olla jopa 130 vuotta, mutta jos niitä ei hoideta, saattaa ikkunaremontti tulla eteen jo 15 vuoden kohdalla. On myös merkitsevää, mihin ilmansuuntaan ikkuna on.
Ikkunaremontti vaikuttaa usein koko rakennuksen toimintaan, sillä varsinkin painovoimaisen ilmanvaihdon rakennuksissa korvausilma tulee ikkunoiden raoista. Esimerkiksi Suomessa on tyypillistä, että taloon on rakennettu koneellinen poistoilma-ilmastointi, mutta ei koneellista tuloilma-ilmastointia. Tällöin korvaavan ilman on tultava sisään sieltä mistä se on mahdollista eli ikkunoista. Tämä on tyypillistä varsinkin 1970-luvun taloissa. Kovalla pakkasella tällaisen järjestelmän huomaa yleensä ikkunoiden lähellä tuntuvasta vedosta. Jos ikkunat vaihdetaan, mutta lämmitystä tai ilmanvaihtoa ei remontin yhteydessä oteta huomioon, tuloksena on yleensä ongelmia. 
Uusien ikkunoiden mitoitus on hyvin tärkeä vaihe remontissa. Jos uudet ikkunat mitoitetaan väärin, remontti luultavasti epäonnistuu ja uusien ikkunoiden kanssa tulee ongelmia. 
Ikkunoiden kestävyyteen vaikuttaa materiaalit. Usein on huomattu, että vanhan ajan puupokat ovat laadukkaampia kuin uudesta puusta tai muusta materiaalista tehdyt. Vanhat ikkunat kannattaakin aina kunnostaa ennenkuin päädytään vaihtaan ne uusiin.
Ikkunaremontin kustannukset.
Omakotitalouksissa ikkunaremontin hinnaksi tulee keskimäärin 800–1800 per aukko riippuen ikkunoiden koosta, mallista, varusteista ja asennettavasta määrästä, jos ikkunat vaihdetaan kokonaan uusiin ja työ ostetaan ns. "avaimet käteen" -periaatteella. Tyypillisen ikkunaremontin kokonaiskustannuksista varsinaisten ikkunoiden osuus on noin puolet. Noin neljännes koostuu asennuksesta sekä välttämättömistä tarvikkeista kuten pelleistä, puulistoista, kiinnitysmateriaaleista, eristeistä ja smyygeistä eli ikkunan ulkopuolella käytettävistä sovitelaudoista. 
Usein ikkunaremontin yhteydessä vaihdetaan myös ulko-ovet, jolloin niiden osuus kustannuksista on noin kuudennes. Viimeinen kuudesosa kustannuksista muodostuu rahdista, vanhojen ikkunoiden kierrätyksestä sekä lisävarusteista kuten tuloilmaventtiileistä ja kaihtimiista.
Yksittäisen ikkunan hintaan vaikuttaa eniten ikkunan lämmönläpäisykerroin eli U-arvo sekä ikkunan välikarmien määrä. Asennuskustannuksiin vaikuttaa merkittävästi talon tyyppi ja rakenne, sillä monikerroksisissa rakennuksissa ikkunoita ei voida asentaa maasta käsin, vaan apuna tarvitaan rakennustelineitä tai nosturia.
Työvaiheet taloyhtiössä.
Ikkunaremontti alkaa hankesuunnittelulla, johon taloyhtiöissä yleensä palkataan riippumaton rakennusalan asiantuntija. Hän tekee suunnitelman ikkunaremontista, joka sitten hyväksytään tai hylätään taloyhtiön yhtiökokouksessa. Jos yhtiökokous kannattaa remonttia, käynnistetään tarjouskilpailu, johon pyydetään mahdollisimman samanlaisia tarjouksia eri ikkunatoimittajilta (yleensä 3–6 eri toimittajaa). 
Kun toimittaja on valittu, remontti etenee asunto kerrallaan ja yleensä taloyhtiö maksaa remontista urakoitsijalle sitä mukaa kun työ etenee eikä siis koko summaa kerrallaan. Yhden asunnon ikkunat vaihdetaan yleensä yhden päivän aikana ja seuraavana päivänä työ viimeistellään listoittamalla ikkunat sisäpuolelta ja pellittämällä ikkunat ulkopuolelta. Työ voidaan tehdä myös talvella, kunhan pakkasta ei ole 15 astetta enempää.
Työvaiheet ovat tyypillisesti seuraavat: