Ruvaslahti

Ruvaslahti on kylä Pohjois-Karjalassa Polvijärven kunnan itäosassa Höytiäisen rannalla. Ruvaslahdelta Polvijärvelle on noin 20 kilometriä, Kolille noin 35 kilometriä ja Joensuuhun 60 kilometriä. Höytiäisen luonnollista rantaviivaa on kylän alueella noin 40 kilometriä.
Kylällä on asukkaita noin 250 ja kotitalouksia 120. Kesäisin Ruvaslahden asukasmäärä lähes kaksinkertaistuu. Kesämökkejä Ruvaslahdella on yli 150.
Ruvaslahden elikeinojen perustana on maatalous. Tasaiset järvenpohjamaat ovat luoneet hyvät mahdollisuudet viljelylle. Maatalouden rinnalle on tullut enenevässä määrin uusimuotoista yrittäjyyttä. Suurimmat yksittäiset työllistäjät ovat hoitokoti Ukonhattu ja suojatyökeskus. 
Historia.
Ruvaslahden historia voidaan jakaa aikaan ennen Höytiäisen laskua ja Höytiäisen laskun jälkeen. Ruvaslahden historia alkaa varsinaisesti vasta Höytiäisen laskun jälkeen . Ruvaslahden historia liittyy läheisesti myös Höytiäisen historiaan – Höytiäisen laskuun. Suurin osa nykyisen Ruvaslahden pinta-alasta on entistä järvenpohjaa. 
Professori Veijo Saloheimon tutkimuksen mukaan vanhimpana asuttuna paikkana (1640–1685), ennen Höytiäisen laskua, mainitaan Ruvasniemi. Ruvaslahdella vanhalle maalle aikoinaan rakennetut talot oli maarekisterissä merkitty Martonvaaran kylään kuuluviksi. Höytiäisen laskun jälkeen muodostetut tilat rekisteröitiin Ruvaslahden kylään kuuluviksi. Vesijättömaat kartoitettiin ensi kerran 1862. Virallisesti Ruvaslahden kylä merkittiin maarekisteriin 31.1.1962. 
Höytiäisen laskun vaikutuspiiriin kuuluvista kunnista Polvijärvi hyötyi eniten järvenlaskusta ja sai 65 % vesijättömaata. Myöhemmin aina vuoteen 1962 jatkuneissa vesijättömaiden järjestelytoimituksissa muodostettiin viisi maarekisterikylää: Kuljunlahti 98 tilaa, Ruvaslahti 149 tilaa, Kaijanlahti 169 tilaa, Rauanlahti 161 tilaa ja Niskaniemi 56 tilaa. 
Ruvaslahdella on ollut parhaimmillaan kuusi kauppaa. 1980-luvulla kauppoja oli kaksi ja vuonna 2002 yksi. Apteekki toimi aina vuoteen 1923 saakka nykyisen koulun paikalla. Nykyinen Ruvaslahden koulu valmistui vuonna 1925. Sotien jälkeen oli Ruvaslahdella myös Osuuspankin sivukonttori ja Osuuskaupan yhdeydessä postitoimisto. Ennen sotaa Ruvaslahden koulussa oli yli sata oppilasta ja viisi opettajaa. Väestönlisäys siirtolaisten tullessa sodan aikana ja sotien jälkeen aiheutti sen, että Ruvaslahden koulupiiri jaettiin kolmeen osaan, Varosen, Ruvaslahden ja Oriniemen koulupiireihin, ja koulut toimivat kolmiopettajaisina. 1960–70-luvuilla alkoi voimakas muuttoliike Etelä-Suomen kaupunkeihin ja Ruotsiin. Työtilaisuuksien puuttuessa kotiseudulla nuoret hakeutuivat asutuskeskuksiin opiskelemaan tai työhön. Kun väestö väheni vajaaseen 400 asukkaaseen, koulupiirit yhdistettiin takaisin entiselleen. Kyläläisten sinnikkäällä tuella Ruvaslahden kyläkoulu jatkoi toimintaansa vuoteen 2016 asti.
Kylätoiminta.
Ruvaslahdella on toiminut kyläyhdistys vuodesta 1980. Tapahtumien keskipisteenä on usein Ruvaspirtti (Noisniementie 3, Ruvaslahti).
Ruvaslahdelle perustettiin 1982 oma vesiosuuskunta ja vesilaitos. Nykyisin liittymiä on runsaat 400. 
Vuonna 2002 julkaistiin Ruvaslahden kyläkirja, joka kertoo kylän muodostumisesta, elinkeinojen ja asutuksen kehittymisestä, järjestöistä, tapahtumista, keskeisistä henkilöistä, kulttuurielämästä ja asuinpaikkojen historiasta. 
Ruvaslahden kyläyhdistys ylläpitää kahta yleistä venerantaa.
Kylän tiedotusta varten on omat nettisivut . 
Ruvaslahden urheilukentällä on kesäisin urheilutoimintaa lapsille ja aikuisille. 
Ruvaslahden kylälle laadittiin kyläsuunnitelma 2007.