Vantaan pikaraitiotie

Vantaan pikaraitiotie (markkinointinimeltään Vantaan ratikka) on rakenteilla oleva pikaraitiotie Vantaalla. Pääosin poikittaissuuntainen 19,3 kilometriä pitkä reitti johtaa ensimmäisessä vaiheessaan Mellunmäestä Hakunilan, Tikkurilan ja Vantaanportin kautta Aviapolikseen noin 1,5 kilometrin päähän Helsinki-Vantaan lentoaseman terminaalista. Mahdollinen päätepysäkki lentoasemalle toteutetaan myöhemmässä vaiheessa.
Raitiotien rakentaminen vahvistettiin Vantaan kaupunginvaltuustossa 22. toukokuuta 2023, ja valmistelutyöt alkoivat toukokuussa 2025. Liikenteen on määrä alkaa vuoden 2029 lopulla. Rakentamisen kustannusarvio on 750 miljoonaa euroa, josta Vantaan rahoitusosuus on 541 miljoonaa. Raitiotiestä tulee Vantaan kaupungin historian suurin investointi.
Reitti.
Vantaan pikaraitiotien reitti mukailee suurimmaksi osaksi Mellunmäki–lentoasema-reittiä liikennöivää runkolinjaa 570. Itä-Vantaalla reitti tosin vaihtuu Rajakylän ja Jakomäen sijasta Fazerilan kautta kulkevaksi. Rajakylä ei kuulu reittiin, koska raitiotie ei mahdu sinne. Hakkilassa ja Jokiniemessä reitti vaihtuu Tikkurilantieltä ja Urheilutieltä suoremmalle osuudelle Kyytitielle ja Jokiniemenkadulle. Jokiniemenkadun länsireunassa raitiotie kulkee omalla suoralla ajourallaan Tikkurila–Hakkila-radan vieressä ja ylittää Keravanjoen uudella raitiosillalla.
Väritehtaankadun ja Lauri Korpisen kadun välissä raitiotie laskeutuu Tikkurilan aseman ja Kirjastopuiston alittavaan 560 metriä pitkään Tikkurilanraitio-nimiseen tunneliin, josta se siirtyy Lummekujan kohdalla Kielotielle. Kielotieltä reitti etenee yli kolmikilometriselle suoralle osuudelle Tikkurilantielle, josta se jatkuu kauppakeskus Jumbon ohi Aviapolikseen. 
Päätepysäkki.
Raitiotie oli alun perin tarkoitus rakentaa Helsinki-Vantaan lentoaseman terminaalin edustalle. Lokakuussa 2025 kuitenkin ilmoitettiin, että raitiotietä lyhennetään ainakin toistaiseksi Aviapoliksen rautatieaseman pohjoiselle sisäänkäynnille, noin 1,5 kilometriä lentoasemasta etelään. Maanalainen kehärata yhdistää Aviapoliksen ja Lentoaseman rautatieaseman noin minuutin matka-ajalla.
Reittiä lyhennettiin kulujen vähentämiseksi mutta myös siksi, että päätepysäkin toteuttaminen terminaalin eteen osoittautui teknisesti hyvin vaikeaksi, ja sen jatkosuunnittelu olisi lykännyt rakennustöitä ja aiheuttanut lisäkustannuksia. Lentoaseman päätepysäkkiä on suunniteltu rakennettavan sillalle 10 metrin korkeuteen Lentäjäntien ja linja-autoterminaalin päälle. Siltaratkaisua on luonnehdittu kalliiksi ja vaikeasti toteutettavaksi. Mikäli lentoaseman linja-autoasema päätetään siirtää muualle, raitiotien päätepysäkille vapautuu tilaa ilman siltaratkaisua. 
Lentoaseman päätepysäkistä laaditaan uusi suunnitelma kesäkuun 2026 loppuun mennessä, ja sen rakentamisesta päätetään viimeistään vuoden 2027 lopussa. Tällöin päätepysäkin ehtisi rakentaa valmiiksi ennen liikennöinnin alkamista vuonna 2029. Eri vaihtoehtoja tarkastellaan yhteistyössä Finavian kanssa. 
Osa lentoasemalla sijaitsevista yksityisistä toimijoista on puoltanut siltavaihtoehdon sijaan halvempaa ratkaisua, jossa raitiotie päättyisi Tietotien päätyyn noin 400–500 metrin päähän lentoaseman terminaalista. Matkustajien siirtymää varten on harkittu katettuja ja lämmitettyjä liukukäytäviä. Raitiotien hankejohtajan mukaan päätepysäkki jäisi kuitenkin liian kauas terminaalista ja vähentäisi raitiotien houkuttelevuutta. Vantaan apulaiskaupunginjohtaja Tero Anttilan mukaan päätepysäkki Aviapoliksessa ei ole ihanteellinen, muttei toisaalta olisi järkevää rakentaa väliaikaista päätepysäkkiä, joka jouduttaisiin myöhemmin purkamaan pois. Raitiotien päättäminen Aviapolikseen on Anttilan mukaan 25 miljoonaa euroa halvempi ratkaisu. Apulaiskaupunginjohtaja pitää kuitenkin todennäköisenä, että liikennöinnin alkaessa vuonna 2029 päätepysäkki tulee sijaitsemaan lähellä lentoaseman terminaalia. 
Tunneli ja aiemmat reittivaihtoehdot.
Aseman alittavaan Tikkurilanraitio-betonitunneliin rakennetaan raitiovaunuille maanalainen liityntäliikenteen pysäkki, josta on yhteys asemalaitureille liukuportailla. Jo varhain suunnittelun aikana karsittuja reittivaihtoehtoja olivat muun muassa Jokiniemestä joko Asematielle tai Unikkotielle ulottuva lyhyt tunneli ja Tikkurilantielle asti ulottuva pitkä tunneli. Pidemmälle menestyneempiä vaihtoehtoja olivat lyhyehkö tunneli Jokiniemestä Lummetielle sekä pohjoisempi reitti Valkoisenlähteentien kautta ilman tunnelia. Tikkurilanraitio valittiin kuitenkin keväällä 2021 ensisijaiseksi vaihtoehdoksi, sillä suoraan aseman alle rakennettava pysäkki mahdollistaa nopeat vaihtoyhteydet, on kokonaismatka-ajan kannalta nopeampi ja takaa useita tuhansia matkustajia enemmän kuin kauemmaksi jäävä Lummetie-vaihtoehto.
Yhteydet muihin raitioteihin.
Vantaan raitiotie on suunniteltu yhdistettäväksi Viikin–Malmin pikaraitiotiehen, jonka itäinen haara ylettyisi Jakomäkeen. Vantaan raitiotietä hyödyntäen Malmin yhteys voisi jatkua Hakunilan urheilupuistoon asti. Yleissuunnitelmassa on myös mainittu mahdollisuus Malmin yhteyden jatkamisesta Tikkurilaan, jolloin Itä-Vantaan osuudella palvelisi kaksi raitiolinjaa. Mellunmäen metroasemalla voisi sijaita vaihtopaikka suunnitteilla olevaan Raide-Jokeri 2 -linjaan, joka liikennöisi Vuosaaresta Mellunmäen kautta Myyrmäkeen. Helsingin kaupunki suunnittelee myös Vantaan raitiotielle mahdollista jatkoa Mellunmäestä Itäkeskukseen, Bredbackan tulevan asuinalueen ja Itäväylän kautta.
Malmin raitiotietä voisi hyödyntää myös suunniteltu Tammiston raitiotie, jonka reitti johtaisi lentoasemalta Tammiston läpi Malmille ja edelleen Vuosaareen. Vantaan asemapiirustuksiin on merkitty raitiovaraus Jumbolta Kartanonkoskelle. 
Koivuhaan ja Veromiehen väliin Tuusulanväylälle on kaavailtu liityntäyhteyttä suunniteltuun Tuusulanväylän pikaraitiotiehen.
Tekniset tiedot.
Matkustajamäärät.
Vuonna 2030 raitiotielinjaa arvioidaan käyttävän noin 31 000 päivittäistä matkustajaa ja vuonna 2050 noin 47 000. Hankesuunnittelun alkuvaiheessa matkustajamääriksi arvioitiin 82 000 vuodelle 2030 ja 100 000 vuodelle 2050, mutta ennustetta laskettiin jatkosuunnitteluvaiheen aikana vuonna 2022. 
Nopeus ja matka-ajat.
Vantaan pikaraitiotien keskimääräinen nopeus on 22 kilometriä tunnissa, mitä on verrattu Helsingissä 14 kilometriä tunnissa kulkeviin raitiovaunuihin. Nopeimmillaan vaunu voi kulkea 50 kilometriä tunnissa. Vaunu kulkee reitistä 17,5 kilometriä omalla ajoradallaan, 1,4 kilometriä sekaliikennekaistalla ja 400 metriä joukkoliikennekadulla. Liikennevaloissa raitiovaunulle annetaan joukkoliikenne-etuus. Suurin osa radasta toteutetaan nurmipintaisena.
Reitin varrelle tulee 27 pysäkkiparia, ja keskimääräinen pysäkkiväli on 770 metriä. Pysäkkejä voidaan myös lisätä esimerkiksi Kuninkaalaan, mikäli maankäyttö alueella tehostuu. 
Raitiotien kokonaismatka-aika linjan päästä päähän on noin 54 minuuttia. Hakunila–Tikkurila-välin matka-aika on 10 minuuttia ja Mellunmäki–Tikkurila-välin 22 minuuttia. Matka Tikkurilasta kauppakeskus Jumboon kestää 13 minuuttia. Ruuhka-aikojen vuoroväli on 7,5 minuuttia, päivisin 10 ja hiljaisempina aikoina 15–30 minuuttia.
Kalusto.
Syksyllä 2025 kaluston toimittajaksi valittiin sveitsiläinen Stadler, jonka vaunut valmistetaan Puolassa. Vaunuista on tarkoitus Raide-Jokerin tavoin tehdä turkooseja. Vaunuista tulee kaksisuuntaisia, eikä niille toteuteta kääntösilmukoita reittien päissä. Ovet sijoitetaan vaunun kummallekin sivulle. 30-metristen vaunujen kapasiteetti on vuonna 2030 noin 1 200 matkustajaa suuntaansa tunnissa, jos vuoroväli on 7,5 minuuttia. Lyhyemmillä vuoroväleillä ja pidemmillä 45-metrisillä vaunuilla kapasiteetti on 2 400–4 000 matkustajaa suuntaansa tunnissa. Kaluston tulee olla akkukäyttöistä, koska ajolankoja ei saa rakentaa kauppakeskus Jumbon edustalla olevien voimalinjojen läheisyyteen. Tarvittavan kaluston minimimäärä on 18 vaunua ja 2 varavaunua.
Raitiotiehankkeeseen kuuluu yksi vaunuvarikko Vaaralaan. Varikko pyritään suunnittelemaan niin, että sitä voisivat hyödyntää myös suunniteltu Jokeri 2 sekä Viikin–Malmin pikaraitiotie.
Kustannusarvio.
Raitiotien rakentamisen kustannusarvio on 750 miljoonaa euroa, josta Vantaan rahoitusosuus on 541 miljoonaa. Hanke on Vantaan kaupungin kaikkien aikojen suurin investointi. Kustannusarvioon sisältyy koko allianssihankinnan arvo Helsingin seudun ympäristöpalveluiden eli HSY:n vesihuolto mukaan luettuna. Allianssihankinnasta Vantaan kaupungin osuus on noin 541 miljoonaa euroa, Suomen valtion osuus 30 prosenttia, HSY:n osuus 53 miljoonaa euroa sekä Helsingin kaupungin osuus noin 12 miljoonaa, sillä noin 500 metriä rataa sekä sähkönsyöttöasema ja päätepysäkki sijaitsevat Mellunmäessä. Rakennuskustannuksista Tikkurilanraitio-tunnelin osuus on 107 miljoonaa.
Rakennuskustannuksiin kuuluu myös uusia pyöräliikenteen väyliä ja kävely-yhteyksien parantamista, vaikkakin itse raitiotietä on sittemmin priorisoitu kustannuksissa ja joidenkin kävely- ja pyöräily-yhteyksien rakentamista on päätetty lykätä.
Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne vastaa Vaaralan raitiovaunuvarikon rakentamisesta ja kalustohankinnoista.
Valtion osuus.
Valtion 30 prosentin osuus oli Vantaan kaupunginvaltuuston edellytys raitiotien rakentamiselle. Osuus ei kuitenkaan täysimääräisesti ole suoraa rahoitusta, vaan se koostuu 144 miljoonasta eurosta ja lisäksi maanluovutuksista: osana MAL- eli maankäytön-, asumisen- ja liikenteen sopimusta valtio ja Vantaan kaupunki sopivat syksyllä 2024, että valtion suora rahoitusosuus lasketaan 177 miljoonasta eurosta 144 miljoonaan, ja hyvitykseksi valtio luovuttaa kaupungille Hakkilan huoltorautatien ja sen päässä olevia maa-alueita. Hakkilan maa-alueet varataan asuinrakentamiseen, ja Vantaan kaupungin mukaan niiden arvo on noin 35 miljoonaa euroa. Vantaan kaupunki vastaa kuitenkin Havukoskelle rakennettavan Hakkilan radan korvaavan sepelinkuormauspaikan suunnittelu- ja toteuttamiskustannuksista, jotka ovat arviolta 5–7,2 miljoonaa euroa, sekä lisäksi Hakkilan radan purkukustannuksista. Syksyllä 2025 kaupunki ilmoitti arvioineensa, että Hakkilan radan alueelta saatavat maankäyttötulot ovatkin lähemmäs 70 miljoonaa euroa eli huomattavasti aiemmin arvioitua suuremmat. Hakkilan rataa ei kuitenkaan voi purkaa ennen kuin Havukosken kuormauspaikka valmistuu.&lt;ref name="Tasoristeys3/2025"&gt;&lt;/ref&gt; 
Kustannusarvion kehitys.
Raitiotiehankkeen kustannusarvio on vuosien saatossa noussut useasti. Vuoden 2019 yleissuunnitelmassa kustannusarvioksi laskettiin 393 miljoonaa euroa. Vuonna 2023 julkaistuissa tarkennetuissa laskelmissa kustannusarviota kuitenkin nostettiin 606 miljoonaan euroon inflaation nostettua rakentamisen yleisiä kustannuksia. Myös Tikkurilanraitio-tunnelin pohjarakennemuutosten todettiin nostaneen kokonaiskustannusta, kun tunnelin hinta-arvio nousi 77 miljoonasta eurosta 107 miljoonaan.
Vantaan kaupunginjohtaja Pekka Timonen ilmoitti toukokuussa 2025, että lopullinen tavoitekustannus selviää syksyllä 2025. Lokakuussa 2025 kokonaisarvion ilmoitettiin nousseen 606 miljoonasta 750 miljoonaan. Timonen perusteli nousua yleisen kustannustason nousulla sekä tarkentuneilla laskelmilla esimerkiksi erilaisten voimajohtojen ja putkien siirroista. Entistä suuremmalta hinnannousulta vältyttiin, kun katuympäristöjen laatutasoa supistettiin ja suunnitelmista poistettiin esimerkiksi pyöräily-yhteyksiä. Timosen mukaan pyöräväylien rakentamista siirrettiin myöhemmäksi. 
Maankäyttötulot.
Vantaan kaupungin mukaan raitiotien taloudelliset vaikutukset kattavat rakentamiskustannukset. Raitioliikenteen uskotaan lisäävän kaupunkikehitystä, ja kaupungin vuoteen 2040 mennessä saamiksi maankäyttötuloiksi on arvioitu noin 794 miljoonaa euroa ja verotuloiksi 42 miljoonaa. Raitiotien vaihtoehtona on pidetty superbussia, jonka rakentamiskustannuksiksi linja-autokaistoineen on laskettu 426 miljoonaa euroa. Vaihtoehtoon ei kuitenkaan kuuluisi valtion avustusta, ja sen maankäyttötulot on laskettu raitiotietä noin 200–300 miljoonaa euroa pienemmiksi.
Hankkeen eteneminen.
Raitiotiestä luotiin ensimmäiset suunnitelmat yleiskaavaa varten vuonna 1992, ja kaavan pääkartalle ne lisättiin vuonna 2007. Marraskuussa 2017 Vantaan kaupunginhallitus päätti yleissuunnitelman laatimisesta, ja se julkaistiin lopulta syksyllä 2019. Hankkeen suunniteluvaiheessa käytettiin myös nimitystä Raide-Jokeri 3, sillä sen tekniset ratkaisut ja poikittaisuuntainen reitti muistuttavat Raide-Jokeria ja Raide-Jokeri 2:ta.
Kaupunginvaltuusto äänesti jatkosuunnittelun puolesta joulukuussa 2019 äänin 45–22. Vuosina 2021–2023 pikaraitiotie oli jatkosuunnitteluvaiheessa, ja hankesuunnitelma julkaistiin huhtikuussa 2023. Toukokuussa 2023 sekä kaupunginhallitus että -valtuusto äänestivät raitiotien rakentamisen puolesta. Vantaan kaupunginvaltuusto päätti asiasta äänin 41–26, kun taas Helsingin kaupunginvaltuusto hyväksyi hankkeen yksimielisesti syksyllä 2023.
Toukokuussa 2025 Vantaan kaupunginvaltuustossa järjestettiin ylimääräinen kokous, jossa käsiteltiin raitiotiehankkeen kustannuksia ja kaupungin taloudellista tilannetta. Kokouksessa ehdotettiin hankkeen palauttamista takaisin kaupunginhallituksen valmisteltavaksi, mutta ehdotus kaatui äänin 41–25. Saman vuoden marraskuussa hankkeen jatkamisesta äänestettiin sen jälkeen, kun kustannusarvion huomattavasta noususta oli ilmoitettu lokakuussa. Kaupunginhallitus oli jatkamisen kannalla äänin 11–4 ja kaupunginvaltuusto äänin 44–23. Hankkeen hylkäämisen puolesta äänestivät perussuomalaiset, kristillisdemokraatit, keskusta sekä noin puolet kokoomuslaisista.
Kesällä 2025 hankesuunnitelmasta karsittiin useita kalliita ratkaisuja, jotta rakennustöiden kustannukset pysyisivät alkuperäisessä suunnitelmassa. Kuluja karsittiin erityisesti siltaratkaisuissa: suunnitelmissa luovuttiin lentoaseman terminaalille rakennettavasta siltakannesta, ja Tuusulanväylän yli päätettiin rakentaa erillinen halvempi raitiotiesilta sen sijaan, että tien ylittävä maantiesilta olisi peruskorjattu. Kaskelassa Kyytitien alittava Lahdentie eli seututie 140 oli tarkoitus nostaa Kyytitien tasoon ja eritason rampit oli määrä poistaa, mutta kustannussyistä tasoliittymäsuunnitelmasta luovuttiin ja Lahdentien yli päätettiin rakentaa raitiotiesilta.
Marraskuuhun 2025 mennessä raitiohankkeeseen, kuten suunnitteluun ja esirakentamistöihin, oli käytetty 50 miljoonaa euroa. Kaavoituksessa raitiotie on ollut keskeinen, sillä sen reitin varrelle on hyväksytty yli 30 raitiotiehen perustuvaa kaavaa.
Pikaraitiotiestä on järjestetty verkkokyselyitä sekä useita esittelytilaisuuksia Itä-Vantaan eri kaupunginosissa. Lapsille ja nuorille kehitettiin aiheeseen liittyvä digitaalinen suunnittelupeli.
Joukkoliikenneyhtiö.
Vuonna 2021 Vantaan kaupunki ja Helsingin kaupungin liikenneliikelaitos suunnittelivat yhteisen seudullisen kaupunkiraide­liikenneyhtiön perustamista. Liikenneliikelaitoksen yhtiöittämistä perusteltiin sillä, että raitiotieverkko on laajenemassa Helsingin ulkopuolelle. Pääkaupunkiseudun Kaupunkiliikenne perustettiin lopulta helmikuussa 2022. Vantaa teki omistajuudesta ehdollisen päätöksen, jonka mukaan kunta liittyisi mukaan yhtiöön, mikäli Vantaan pikaraitiotie päätetään rakentaa. 
Rakennustyöt.
Rakennustöiden oli alun perin määrä alkaa vuoden 2024 aikana. Hanketta viivästytti MAL-neuvottelut, joiden tulokset lykkääntyivät syyskuuhun 2024. 
Esirakentaminen alkoi Tikkurilanraitio-tunnelia valmistelevilla asfalttipoistoilla Tikkurilan rautatieasemalla 19. toukokuuta 2025. Rakennustyöt poistivat käytöstä Väritehtaankadun liityntäpysäköintialueen. Työt vaikuttavat junaliikenteeseen 23. kesäkuusta alkaen pääasiassa laiturimuutoksina. Vaikutukset kestävät joulukuuhun 2025. Tikkurilan asemalle tunnelityömaan päälle rakennettiin junille tilapäiset raidesillat.
Raitiotien varsinaiset rakennustyöt alkavat 1. joulukuuta 2025 useilla eri osuuksilla samanaikaisesti.
Hanke toteutetaan allianssimallilla. Radan länsiosan suunnittelee Sitowisen ja Ramboll Finlandn ryhmittymä sekä rakentaa Destia. Itäosan suunnittelee AFRY Finlandin, Sweco Finlandin ja WSP Finlandin muodostama ryhmittymä, ja sen rakentaa GRK Suomi Oy:n ja Kreaten muodostama ryhmittymä.