Míkis Theodorákis

Míkis Theodorákis (; 29. heinäkuuta 1925 Chíos, Kreikka – 2. syyskuuta 2021) oli kreikkalainen säveltäjä ja poliitikko, ja yksi Kreikan merkittävimmistä nykysäveltäjistä. Hän on säveltänyt musiikin muun muassa elokuviin "Kerro minulle, Zorbas" (1964) ja "Serpico – kadun tiikeri" (1973). 
Elokuvamusiikin lisäksi Theodorákiksen monipuoliseen tuotantoon kuuluu sinfonioita, lauluja, kamarimusiikkia, oopperoita, poliittista musiikkia ja muuta taidemusiikkia. Erityisesti hänet tunnetaan rebetikon, alkujaan kreikkalaisen alamaailman, ”katujen musiikin” taitajana. Theororákiksen musiikkia ovat tulkinneet erityisesti María Farantoúri, Giórgos Ntaláras, Néna Venetsánou, Melína Merkoúri ja Giánnis Pários. 
Elämä ja ura.
Theodorákis vastusti jyrkästi vuosina 1967–1974 Kreikkaa hallinnutta sotilasjunttaa ja teki useita sitä protestoivia sävelmiä ja lauluja. Sotilashallitus kielsi Theodorákiksen musiikin ja tuomitsi tämän 1960-luvun lopulla kotiarestiin. Sotilashallitus kuitenkin ilmoitti keväällä 1970 vapauttavansa hänet. Vapautusta perusteltiin Theodorákiksen epävakaalla terveydentilalla. Hän sairasti tuberkuloosia, ja hänen tuli päästä erikoishoitoon Ranskaan, Pariisiin, jossa vietti aikaa maanpaossa. Hänen musiikkinsa ja laulunsa säilyivät kuitenkin edelleen kiellettyinä.
Theodorákis sävelsi sotilasdiktatuurin aikana useiden kreikkalaisrunoilijoiden, kuten Giánnis Rítsoksen, Giórgos Sefériksen ja Manólis Anagnostákisin, runoja lauluiksi. Tällöin hän työsti myös Pablo Nerudan runoista koottua Canto General -oratoriota. Ensimmäiset laulut oratorioon Theodorákis sävelsi Chilen silloisen presidentin Salvador Allenden pyynnöstä vuonna 1971.
Theodorákis oli myös poliittisesti aktiivinen ja istui pitkään Kreikan parlamentissa vasemmiston riveissä, mutta hänet valittiin parlamenttiin syksyllä 1989 keskusta-oikeistolaisen Uuden demokratian sitoutumattomana ehdokkaana. Tuolloin hän nousi ministeriksi Konstantínos Mitsotákiksen hallituksessa. Hän taisteli aktiivisesti huumeita ja terrorismia vastaan ja teki politiikkaa kulttuurin, koulutuksen kehittämiseksi ja Kreikan ja Turkin suhteiden parantamiseksi. Hän kirjoitti 2000-luvulla lähinnä julkisia kirjeitä ja puheita Irakin sotaa vastaan ja Kyproksen yhdistymisen puolesta.
Theodorákis sävelsi myös keskitysleiri Mauthausenista kertovan neliosaisen Mauthausen-sarjan ("Mauthausen Cantata"). Theodorákiksen ystävä runoilija Iákovos Kampanéllis oli vankina Mauthausenissa ja kirjoitti kokemuksistaan neljä runoa, jotka Theodorákis sävelsi. Theodorákis omisti sävellyksensä kaikille fasismista kärsineille ja sitä vastaan taistelleille.
Lukuisten elokuvasävellysten, laulusarjojen ja sinfonioiden lisäksi Theodorákis sävelsi maailmanlaajuisesti tunnettuja, suomeksikin käännettyjä yksittäisiä lauluja, kuten "O kaimós (Tuska)", "Sto perigiáli to kryfó (Salaisella rannalla)", "Eítan 18 Noémvri / To gelastó paidí (18. marraskuuta / Naurava poika)" ja "Stróse to stróma sou (Valmista vuode kahdelle)". Monet hänen lauluistaan on sävelletty kreikkalaisten runoilijoiden lisäksi muun muassa Pablo Nerudan ja Federico García Lorcan runoihin.
Theodorákis teki yhteistyötä suomalaislaulaja Arja Saijonmaan kanssa. Hän kiinnitti Saijonmaan silloisen maailmankiertueensa solistiksi 1970-luvun alussa. Sen jälkeen Saijonmaa on esittänyt Theodorákiksen musiikkia pääasiassa Pohjoismaissa. Saijonmaa kuuluu myös Canto General -oratorion kantaesittäjiin, yhdessä María Farantoúrin ja Pétros Pandíksen kanssa. Saijonmaa on myös kirjoittanut hänen ja Theodorákiksen yhteistyöstä kirjan "Nuori alaston nainen".
Theodorákis kuoli 96-vuotiaana 2. syyskuuta 2021 kärsittyään pitkään sydänongelmista. Kuolinuutisen jälkeen Kreikan hallitus julisti kolmen päivän kansallisen suruajan. Theodorákis haudattiin tahtonsa mukaisesti sukunsa lähtöpaikkaan Kreetan Galatákseen 9. syyskuuta. Laulaja Arja Saijonmaa ja turkkilainen kirjailija, muusikko ja ihmisoikeusaktivisti Zülfü Livaneli olivat ainoat hautajaisiin kutsutut ulkomaiset vieraat.
Työt.
Laulut ja laulusarjat.
Theodorákis on säveltänyt yli tuhat laulua tai laulusarjaa, osasta on tullut kreikkalaisuuden tunnusomaisia sävelmiä. Tunnetuimpia lauluja ovat muun muassa "Sto perigiáli", "O kaimós", "Aprílis", "Dóxa to Theó", "Sotíris Pétroulas", "Lipotáktes", "Stis nýchtas to balkóni (T'óneiro kapnós)", "Agápi mou (Faídra)", "Poú pétaxe t'agóri mou", "Ánoixe lígo to paráthyro", "O ýpnos se týlixe", "To gelastó paidí", "Déndro to déndro", "Eímaste dyo", "Ásma asmáton" ja "O Antónis", joista kaksi viimeisintä ovat osa Mauthausen-sarjaa.