K. F. Hellsten

Karl Fredrik Hellsten (21. lokakuuta 1866 Alastaro – 13. marraskuuta 1956 Turku) oli suomalainen poliitikko, joka toimi Suomen Työväenpuolueen puheenjohtajana vuosina 1900–1903 ja puolueen vaihdettua nimensä SDP:n väliaikaisena puheenjohtajana vuonna 1904. Hellsten oli Turun työväenliikkeen varhaisvuosien merkittävimpiä hahmoja, joka sosialidemokraattisen järjestötoiminnan ohella vaikutti ammattiyhdistysliikkeessä, sanomalehtialalla ja osuustoimintaliikkeessä. Hän työskenteli muun muassa "Länsisuomen Työmiehen" päätoimittajana ja kuului Turun Työväen Osuuskaupan perustajiin. 90-vuotiaana kuollut Hellsten oli viimeinen elossa ollut vanhan työväenliikkeen alkuvuosien merkkihenkilö. 
Elämä.
Nuoruusvuodet.
Alastaron Sikilässä syntyneen K. F. Hellstenin vanhemmat olivat Perttulassa syntynyt Heikki Hellsten (synt. Mäenpää, 1835-1896) ja Tammelasta kotoisin ollut Eva Liisa Heikintytär Harjula (1830-1918). Köyhän perheen poikana hän ei käynyt edes kansakoulua, vaan oppi luku- ja kirjoitustaidon itsenäisesti. Hellsten muutti 18-vuotiaana Turkuun puusepänoppiin ja kävi myös käsityö- ja piirrustuskoulun. Myöhemmin hän oli työnjohtajana K. A. Ahlströmin huonekalutehtaalla.
Työväenliikkeeseen.
Hellsten liittyi Turun työväenyhdistyksen (TTY) jäseneksi jo perustamisvuonna 1887 ja nousi seuraavan vuosikymmenen puolivälissä johtokuntaan. Hellsten kannatti aluksi suomalaista puoluetta, mutta omaksui myöhemmin sosialismin. Vuonna 1896 sosialistit saivat Hellstenin, J. K. Karin, J. A. Salmisen ja N. R. af Ursinin johdolla enemmistön työväenyhdistyksessä. Samana vuonna hän oli TTY:n edustajana Tampereen valtakunnallisessa työväenyhdistysten edustajakokouksessa. Hellsten toimi 16 vuoden ajan TTY:n alaisuuteen perustamansa puuseppien ammattiosaston puheenjohtajana. Hän oli myös Suomen Puuseppäin Ammattiliiton perustajajäsen ja puheenjohtaja. Vuonna 1897 Hellsten sai ammattiyhdistystoimintansa vuoksi potkut Ahlströmiltä. Seuraavana kesänä hän johti laajaa turkulaisten puuseppien lakkoa, joka päättyi lopulta työläisten voittoon. 
Heinäkuussa 1899 pidetyssä Suomen Työväenpuolueen perustavassa kokouksessa Hellsten valittiin puoluehallintoon. Työväenpuolueessa Hellsten edusti maltillista linjaa yhdessä muiden näkyvimpien turkulaisten kanssa. Vuosina 1900-1903 hän toimi puolueen puheenjohtajana. Hellsten kiersi ahkerasti eri puolilla maata agitoimassa ja perustamassa uusia työväenyhdistyksiä. Hän toimi myös Ypäjän Kartanonkylän torpparilakon, Voikkaan pillulakon ja Kotkan satamalakkojen sovittelijana. 
Nuoruudestaan lähtien eri sanomalehtiin kirjoittanut Hellsten oli vuonna 1898 perustamassa Turun ensimmäistä työväenlehteä "Länsisuomen Työmiestä". Hellsten oli lehden vastaava toimittaja 1899-1905. Suomen Työväenpuolueen puolueen muutettua nimensä hän toimi lyhyesti SDP:n väliaikaisena puheenjohtajana vuonna 1904. Suuralkon aikana Hellsten oli Turun suurlakkokomitean jäsen. Vuoden 1906 Oulun puoluekokouksessa Salminen putosi muiden turkulaisten tavoin SDP:n johdosta, kun puoluehallinto siirrettiin Helsinkiin. Samana vuonna Hellsten oli puuhaamassa "Länsisuomen Työmiehen" seuraajaa "Sosialistia" ja hänet valittiin vastaperustetun Turun sosialidemokraattisen kunnallisjärjestön ensimmäiseksi puheenjohtajaksi. 
Hellsten oli Turun kaupunginvaltuuston jäsen 1906-1909. Hän yritti päästä ehdolle ruotsalaisten listalle jo vuoden 1903 valtuustovaaleissa, mutta he hyväksyivät TTY:n ehdokkaista vain J. K. Karin, Taavi Tainion ja J. A. Salmisen, jonka vuoksi yhdistys jäi pois vaalista kokonaan. Vuotta myöhemmin Hellsten oli ehdolla suomalaisten listalta, mutta ei tullut valituksi. Suurlakon jälkeen syksyllä 1905 Hellsten vihdoin pääsi valtuustoon ruotsalaisten listalta TTY:n ehdokkaana yhdessä Salmisen ja N. R. af Ursinin kanssa. 
Keväällä 1907 Hellsten erotettiin kaikista luottamustoimistaan sosialidemokraattisessa kunnallisjärjestössä, kun hänen tekemänsä virheen johdosta Karin, Tainion ja Ursinin muodostama lista oli jäänyt puolueen vaaliliiton ulkopuolelle. Hellsten jäi samalla syrjään kaikesta järjestötoiminnasta. Hän hankki elantonsa talonomistajana ja keskittyi osuustoimintaliikkeeseen. Hän oli jo vuonna 1902 toiminut puheenjohtajana Turun Työväen Osuuskauppaa perustettaessa. Hellsten oli pitkäaikainen TTO:n hallintoneuvoston jäsen sekä SOK:n hallintoneuvoston jäsen 1909-1915 ja Turun osuuskauppapiirin puheenjohtaja 1909-1916. Osuuskauppaliikkeen jakaantuessa vuonna 1916 Hellsten valittiin KK:n hallintoneuvostoon. Hän toimi myös 1917 perustetun edistysmielisen Varsinais-Suomen Osuuskauppaliiton puheenjohtajana. Hellsten oli lisäksi Turun Työväen Säästöpankin perustaja ja pitkäaikainen isännistön jäsen. Ensimmäisen maailmansodan aikana hän oli Turun ja Porin läänin elintarvikelautakunnan jäsen.
Sisällissota.
Helmikuun vallankumouksen jälkeen keväällä 1917 Hellsten palasi työväenliikeen järjestötoimintaan. Toukokuun kunnallislakon aikana hän oli Turun lakkokomitean toimeksiannosta kokoamassa kaupnkiin "Lentäväksi komppaniaksi" nimettyä liikkuvaa miliiisiosastoa. Kesäkuussa Hellsten valittiin Turun järjestystoimikunnan jäseneksi ja hän osallistui myös Helsingissä pidettyyn SDP:n puoluekokoukseen ilman äänioikeutta. Sisällissodan aikana Hellsten oli Turun elintarvikekomitean ja vallankumousneuvoston jäsen sekä toimi kaupungin miilisilaitoksen keskusneuvoston puheenjohtajana. Punaisten vetäytyessä Turusta huhtikuussa Hellsten pakeni punapakolaisten mukana Viipuriin. Hänet vangittiin valkoisten vallattua kaupungin ja toimitettiin Viipurin vankileirin kautta Tammisaaren vankileirille. Turun suojeluskunta vaati Hellstenille kuolemanrangaistusta, mutta valtiorikosoikeus antoi hänelle elinkautisen osallisuudesta valtiopetokseen. Valtiorikosylioikeus alensi tuomion viiden vuoden kuritushuonerangaistukseksi ja Hellsten armahdettiin toukokuussa 1920.
Vapauduttuaan Hellsten työskenteli asioitsijana. Työväenliikkeessä hän oli mukana lähinnä rivijäsenenä, mutta esiintyi eri tapahtumissa muun muassa puhujana arvostetun veteraanin asemassa. K. F. Hellsten kuoli Turussa 90-vuotiaana marraskuussa 1956. 
Perhe.
K. F. Hellstenin puoliso oli turkulainen Johanna Matilda Viktoria Westerholm (1861-1933). Perheeseen syntyi kaksi lasta, joista ensimmäinen kuoli jo muutaman kuukauden ikäisenä. Johanna Hellsten oli 1890-luvun lopussa toimintansa aloittaneen Turun Työväen Naisyhdistyksen (myöh. Turun sos.-dem. naisyhdistys) perustajajäsen ja puheenjohtaja. Lisäksi hän oli puolisonsa kanssa perustamssa Turun Työväen Osuuskauppaa. 
Aiheesta muualla.