MTT Vakola

MTT Vakola eli lyhyesti Vakola on Eurofins Expert Services Oy:n mittaus- ja testauslaitos, joka tutkii, testaa ja kehittää maa-, metsä- ja puutarhatalouteen liittyvää teknologiaa Suomen oloissa. Ennen Eurofinsille myymistä Vakola toimi Luonnonvarakeskuksen ja sitä ennen Suomen valtion alaisuudessa. Alun perin tutkimuslaitoksen nimi oli Valtion maatalouskoneiden tutkimuslaitos, ja se toimi Maa- ja elintarviketalouden tutkimuskeskuksen alaisuudessa. Sen jälkeen nimeksi tuli Valtion maatalousteknologian tutkimuslaitos.
Vakola tutkii työkoneteknologiaa Suomen oloissa, testaa suurta maatalouskalustoa ja muita koneita esimerkiksi olosuhde- ja lujuuskokein ja mittaa laitteiden käyttäjään tai ympäristöön kohdistuvaa melua ja tärinää ja kehittää automaatio- ja paikannusjärjestelmiä ja viljelyteknologiaa sekä koordinoi maa-, metsä- ja puutarhatalouden asuin- ja tuotantorakennusten tutkimusta.
Vakola sijaitsee Vihdin Olkkalassa ja sillä on käytössä 1800 metriä pitkä testirata sekä kaksi tärinärataa. Vakolalla on myös tutkimuskäytössä olevaa metsää sekä yhteensä noin 150 hehtaaria peltoa ja kosteikkoa.
Historia.
1900-luvun alkuun saakka maatalouskoneiden koetus oli Suomessa tilapäisluontoista, ja se oli maatalouden neuvontajärjestöjen hoidossa. Konetarkastuksia tehtiin maatalousnäyttelyjen ja maanviljelyskokousten yhteydessä. Esimerkiksi Helsingin maalaiskunnan Malmilla tutkittiin auroja yleisen maanviljelyskokouksen aikana vuonna 1876. Vuonna 1896 Hausjärven Ryttylässä pidetyssä maatalousnäyttelyssä tutkittiin auroja ja äkeitä.
Maatalousseurojen Väliaikainen Konetarkastuslaitos perustettiin vuonna 1902. Vuoteen 1921 saakka maatalouskoneiden koetus- ja tarkastustoiminnasta vastasi maataloushallituksen maanviljelyskonekonsulentti. Maatalousministeriö vahvisti koestusta varten säännöt vuonna 1921 ja varasi sitä varten valtion määrärahan. Samalla laitoksen nimi muuttui Valtion Maatalouskoneiden Koetuslaitokseksi, ja vuonna 1946 Maataloudelliseksi Konekoetuslaitokseksi. Vuonna 1949 nimeksi tuli Maatalouskoneiden Tutkimuslaitos, ja nimilyhenne Vakola otettiin käyttöön vuonna 1952.
Maatalouskoneiden koetukset suoritettiin aluksi Helsingin maalaiskunnan Tikkurilaan rakennetuissa tiloissa, josta toiminta siirrettiin vuonna 1929 Maatalousnormaalikoulun yhteyteen. Koetustoiminta keskeytyi toisen maailmansodan aikana, ja vuonna 1946 se alkoi jälleen uusissa tiloissa Malminkartanossa.
Vakolan merkitys oli kohtalaisen merkittävä toisen maailmansodan jälkeen, jolloin se testasi muun muassa maahantuotavia ja Suomessa valmistettuja traktoreita antaen viitteitä muun muassa Valmet 15:n ja Valmet 20:n kehittämiseen. Sotien jälkeen ulkomaiset maatalouskoneet olivat tuontisäännöstelyn piirissä vuoteen 1957 saakka, ja Vakolan lausunnoilla oli ratkaiseva merkitys tuontilupia myönnettäessä. Vakola toimi vuosina 1946–1979 Malminkartanossa, ja sen tueksi perustettiin vuonna 1952 Maatalouskoneiden tutkimussäätiö. Säätiön perustajajäsenet olivat Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitto (MTK), Maatalousseurojen Keskusliitto (myöhemmin Maatalouskeskusten Liitto, nykyisin ProAgria) ja Metalliteollisuuden Keskusliitto.
Vakolan suorittamien koetusten määrä oli suurimmillaan 1950- ja 1960-luvuilla, jolloin markkinoille tuli runsaasti uusia koneita ja uusia malleja. 1970-luvulta lähtien koetusten määrä väheni, koska koneet eivät muuttuneet yhtä nopeasti kuin aiemmin. Vuosina 1947–1987 Vakola julkaisi yhteensä 1 190 koetusselostusta, joista yli kolmannes – 411 kappaletta – vuosina 1957–1967.
Koetukset olivat pääsääntöisesti vapaaehtoisia, mutta eräiden koneiden osalta koetus oli pakollista työturvallisuuden tai -terveyden, elintarvikehygienian tai paloturvallisuuden vuoksi ennen kuin kyseinen kone saatiin asettaa Suomessa yleiseen myyntiin. Valtioneuvosto voi Vakolan esityksestä kieltää Suomen oloihin soveltumattoman koneen tai laitteen myynnin Suomessa. Tällaisia esityksiä Vakola teki erityisen paljon 1950- ja 1960-luvuilla.
Toiminnan laajenemisen ja vähäisen peltopinta-alan vuoksi, sekä Helsingin kaupunkialueen levitessä Malminkartanon maille 1960-luvulta alkaen, Vakolalle alettiin etsiä uutta paikkaa. Traktorien koeajorata jäi vuonna 1975 valmistuneen Martinlaakson radan alle. Monien vaihtoehtojen selvityksen jälkeen laitos siirtyi vuonna 1979 Vihtiin. Vakolan käytössä oli Vihdin Olkkalassa yhteensä noin 200 hehtaaria peltoa ja noin 500 hehtaaria metsää, joten mahdollisuudet tutkia koneita käytännössä olivat hyvät. Vuonna 1985 laitoksen nimeksi tuli Valtion Maatalousteknologian Tutkimuslaitos. Vuonna 1993 Vakolasta tuli eduskunnan päätöksellä osa Maatalouden tutkimuskeskusta. Myöhemmin Vakola oli nimeltään MTT maatalousteknologian tutkimus.
Vakola teki koetus- ja tutkimustoimintaan liittyen yhteistyötä muiden muassa sosiaali- ja terveysministeriön, työsuojeluhallituksen, metsähallituksen, Työtehoseuran ja Metsäteho ry:n sekä maataloustuottajien ja maatalouden neuvontajärjestöjen kanssa.
Suomen liityttyä Euroopan unionin jäseneksi vuoden 1995 alussa Vakolan toiminnan painopiste siirtyi maa- ja metsätalouskoneiden koetuksesta maatalousteknologian tutkimukseen. Vastuu koneiden turvallisuudesta ja soveltuvuudesta käyttötarkoitukseensa siirtyi niiden valmistajille, ja koneiden virallinen koetustoiminta hiipui. 2000-luvulla Vakolan tutkimusalueita olivat maatilan töiden tekniset järjestelmät, kasvi- ja kotieläintuotannon teknologia, johtamisjärjestelmät, ergonomia ja turvallisuus, maatalousrakennukset ja ympäristöteknologia. Tutkimustoiminnan rinnalla Vakola teki konevalmistajille, maahantuojille ja yksityisille asiakkaille koneisiin liittyviä mittauksia, testauksia ja tarkastuksia.
MTT, Metla ja RKTL yhdistyivät 1. tammikuuta 2015 Luonnonvarakeskukseksi. Luonnonvarakeskuken alaisuuteen Vakola kuului 1. kesäkuuta 2016 asti, jolloin Luonnonvarakeskus myi Vakolan VTT Expert Services Oy:lle.
VTT Expert Services Oy ja sen mukana Vakolan mittaus- ja testauspalvelut myytiin Eurofins -konsernille vuonna 2018.