Hyvinkään Tahko

Hyvinkään Tahko on vuonna 1915 perustettu hyvinkääläinen urheiluseura. Seura on ottanut nimensä pesäpallon kehittäjän, professori Lauri "Tahko" Pihkalan mukaan. Tahko on menestynyt vuosien saatossa monissa eri urheilulajeissa, kuten yleisurheilussa, hiihdossa, mäkihypyssä ja suunnistuksessa. 1980-luvusta lähtien menestyksestä ovat vastanneet koripallo ja pesäpallo. Seura on voittanut miesten pesäpallon suomenmestaruuden neljä kertaa vuosina 1979–1981, sekä 2007. Naisten mestaruuden Tahko on voittanut vuosina 1979 ja 1983.
Hyvinkään Tahko on pesäpallon erikoisseura, ja miesten joukkue pelaa Superpesistä. Naisten joukkue luopui paikastaan Ykköspesiksessä kauden 2010 jälkeen. Joukkue kuitenkin nousi takaisin ykköspesikseen vuonna 2015. Naisten joukkue nousi takaisin Superpesikseen kaudeksi 2018. Tahkon kotikenttänä toimii Pihkalan pesäpallostadion.
Historia.
Seuran perustaminen ja alkuvuodet.
Vuonna 1915 Jalmari Aunio, Toivo Suonio ja Akseli Vuoristo aloittivat suunnittelutyön Tahkon perustamiseksi. Joidenkin tahojen taholta ehdotettiin alajaoston perustamista Hyvinkään Suomalaisen seuran yhteyteen, mutta Vuoristo ajoi vahvasti itsenäisen seuran perustamista. Hyvinkään Tahkon perustava kokous pidettiin 26. toukokuuta 1915 Aseman koululla. Lokakuussa pidetyssä jatkokokouksessa hyväksyttiin seuran nimeksi "Tahko" Hyvinkäällä vierailleen Lauri Pihkalan mukaan. Naistoiminta oli mukana seurassa alusta alkaen, mistä osoituksena oli menestys 1916 SVUL:n Uudenmaan ja Hämeen piirin yleisurheilukilpailuissa.
Monilajiseura: menestys yleisurheilussa ja talviurheilussa.
Hyvinkään Tahkolla on ollut historiansa aikana kaikkiaan 25 jaosota eri lajeissa. Seuran edustamia lajeja ovat olleet yleisurheilu, hiihto, voimistelu, paini, pikaluistelu, pesäpallo, pyöräily, mäenlasku, yhdistetty, nyrkkeily, jalkapallo, jääpallo, suunnistus, pujottelu, koripallo, ampumahiihto, lentopallo, taitoluistelu, sulkapallo, käsipallo, uinti, curling ja squash. Seuran historiassa erityisesti joukkueurheilu ja palloilulajit ovat olleet vahvasti esillä. 1980-luvulla Tahkolla oli miesten ja naisten joukkueet pääsarjassa sekä pesäpallossa että koripallossa. Käsipalloa pelattiin ykkössarjassa ja lentopalloa kakkos- ja kolmossarjassa. Squashille Tahko rakensi oman hallin ja oli yksi kolmesta Suomen Curlingliiton perustajajäsenestä.
Alkuvuosina yleisurheilu oli Tahkon lajeista menestyksekkäimpiä. Nykyinen Hyvinkään urheilupuisto ja yleisurheilukenttä saivat alkunsa vuonna 1916 ja kentän rakentaminen aloitettiin vuonna 1918. Urheilukentän valmistuttua menestys alkoi valtakunnallisesti. Ensimmäinen Tahkon Suomen mestari oli 1923 Ilmari Nikander seiväshypyssä, jossa Väinö Salo jatkoi mestaruusmenestystä vuonna 1928. Turman veljekset menestyivät kymmenottelussa: Aki Turma saavutti SM-hopeaa 1929 ja Olavi Turma SM-kultaa vuonna 1933. Aarne Mattila voitti kymmenottelun mestaruuden 1945. Tahkossa juoksu-uran aloittanut Matti Järvinen edusti Suomea myöhemmin seitsemässä yleisurheilumaaottelussa. Tahko kasvatti myös pikajuoksijoita, kuten 1964 Suomen ennätyksen 100 metrillä juokseen Seppo Jussilan ja vuoden 1979 200 metrin Suomen mestari Jukka Sulalammen. Tahko järjesti myös Yleisurheilun maailmankisat 1967 ja Kalevan kisat vuonna 1973.
Hiihto- ja talviurheilulajit olivat mukana seuran perustamisesta alkaen. Ensimmäisen hiihdon SM-mitalin hankki Tyyne Palojoki vuonna 1916. Ensimmäiset SM-hiihdot Tahko järjesti 1936 ja toiset 1955. Ensimmäisissä SM-kisoissa 1936 Tahkon Oiva Valonen voitti yhdistetyn kilpailun. Tahko hallitsi pitkään piirin maakuntaviestejä ja miesten joukkue saavutti vuoden 1956 SM-viestissä pronssia. Oman hiihtomajan Tahko rakensi Sahamäkeen vuonna 1958. Hyppyrimäen suunnittelu aloitettiin 1926 ja rakentaminen Hyvinkään Sveitsiiin käynnistyi 1934. 1950-luvulla Helga Ristolainen toi pujottelun Tahkoon ja sijoittui hopealle 1954. Marjatta Puisto saavutti vuosina 1956–1957 pronssia ja Heikki Hakala voitti mestaruuden 1959. Vuonna 1960 Tahko otti ensimmäisenä siviiliseurana ampumahiihdon ohjelmaansa.
Pesäpallon nousu päälajiksi 1950-luvulla.
Pesäpalloa alettiin harrastaa Tahkossa 1920-luvulla ja Pesäpalloliiton jäsenseuraksi Tahko liittyi 1930 osallistuen 1931 ensimmäistä kertaa liiton sarjatoimintaa B-sarjassa. Sotien jälkeen perustettiin pesäpallojaosto Aimo Vuorisen johdolla. Tärkeä vaihe koettiin 1954, kun pesäpallovaikuttaja Risto Haapakoski tuli opettajaksi Hyvinkäälle. Hyvinkään Itä-Länsi perinne alkoi 1955 ja nuorten kaupunkisarja käynnistyi 1956. Vuosikymmenen lopulla aloitettiin naisten pesäpallotoiminta Ritva Vilhun johdolla.
Vuonna 1960 miesten joukkue nousi Suomensarjaan. Naiset olivat 1961 jo SM-sarjan karsinnoissa ja nousu toteutui 1962. Tahkolla on vuoden 1965 jälkeen ollut pesäpallojoukkue yhtäjaksoisesti 50 vuotta joko naisten tai miesten SM-sarjassa tai Superpesiksessä. Samana vuonna Hyvinkäällä pelattiin naisten ensimmäinen valtakunnallinen Itä–Länsi-ottelu. Miehet nousivat SM-sarjaan 1972 ja 1973 Hyvinkäällä pelattiin miesten valtakunnallinen Itä-Länsi. Miesten joukkue nousi uudelleen SM-sarjaan kauden 1974 päätteeksi.
Nousu pääsarjan huipulle.
Aulis Paskin aika pelinjohtajana ja seuran toiminnanjohtajana alkoi vuonna 1975. Liiton Suurleiri pidettiin Hyvinkäällä 1977 ja samana vuonna tuli ensimmäinen nuorten SM-mitali. Miesten ensimmäiset SM-mitalit (pronssia) saavutettiin 1978, jonka jälkeen alkoi kolmen vuoden kultakausi 1979–1981. Naiset saavuttivat SM-pronssia 1978 ja samana vuonna käynnistyi kaupunginosapainotteinen Pesisliiga, jota pelattiin 20 vuoden ajan.
1980-luvulla menestys jatkui B-tyttöjen kultamitaleilla 1981 ja 1982 sekä naisten SM-kullalla 1983. Miehille tuli hopeaa 1983 ja nuorten joukkueet saavuttivat mitaleita läpi vuosikymmenen. Miehet ylsivät SM-pronssille vielä vuonna 1989. 1990-luvulla miehet saavuttivat viisi mitalia: hopeaa 1992, 1994, 1996 ja 1999 sekä pronssia vuonna 1990. A-pojat saavuttivat Jari Alasmäen johdolla kolme perättäistä mestaruutta vuosina 1995–1997. Seuraavan kerran miesten joukkue ylsi mestaruuteen vuonna 2007.
Tunnukset.
Peliasu.
Hyvinkään Tahko pelaa ottelunsa keltaisissa peliasuissa, joissa on tummat raidat. Peliasun aluspaita on musta. Miesten joukkueen kypärät ovat mustat, naisten ja juniorien keltaiset. Varapaita on valkoinen, jossa on mustat raidat.
Stadion.
Hyvinkään Tahko pelaa kotiottelunsa Pihkalan pesäpallostadionilla eli "Pihkalassa". Sen yleisöennätys syntyi 1992 ensimmäisessä SM-finaalissa Sotkamoa vastaan, jolloin ottelua oli katsomassa 7640 katsojaa. Pihkalan pesäpallostadion on yksi avarimmista pesäpallokentistä. Kenttää on kutsuttu leikkisästi myös lentokentäksi, sillä kentän takana on paljon tilaa. Kentän erikoisuutena pidetään kolmoskulmassa sijaitsevaa muuntajaa. Kentällä on myös kunnarikello, jota soitetaan kunniajuoksun merkiksi.
Junioritoiminta.
Hyvinkään Tahkon junioritoiminnasta vastaa omalla nimellään toimiva JunioriTahko. JunioriTahkon alaisuudessa toimii 14 juniorijoukkuetta, joista 3 on tyttöjen ja 13 poikien. Tytöillä on toimintaa C-, D- ja E-junioreissa ja pojilla A-junioreista G-junioreihin. Superpesiksen lisäksi seurassa toimii 4 muuta aikuisjoukkuetta.
Koripallo.
Tahko pelasi miesten koripallon pääsarjatasolla yksitoista kautta. Tahkon suurin saavutus koripallossa oli SM-pronssin voittaminen vuosina 1980 ja 1981. Naisten pääsarjassa Tahko pelasi viisi kautta sijoittuen parhaimmillaan viidenneksi. Seuran tunnettuja kasvatteja ovat Markku Larkio ja Peter Muhonen, joiden johdolla seura voitti kahdesti nuorten SM-kultaa. Kaudella 1997–1998 koripallotoiminta siirtyi Hyvinkään Pontevalle.
Palkinnot ja huomionosoitukset.
Palkitut.
Etenijäkuningas:
Lyöjäkuningas:
Kärkilyöntikuningas:
Etenijäkuningatar:
Lyöjäkuningatar:
Kärkilyöntikuningatar:
Vuoden jokeri:
Vuoden lukkari:
Vuoden pesäpalloilija:
Vuoden tulokas:
Kultainen maila:
Vuoden pelinjohtaja:
Muuta.
Hyvinkään Tahkon edustajat neuvottelivat promoottori Jorma Weneskosken kanssa vuonna 1964 The Beatles yhtyeen tuomisesta esiintymään Hyvinkään lentokentällä tai urheilukentällä 27.5.1965.
Neuvotteluissa oli jo päästy sopimukseen palkkioista, mutta tahkolaiset perääntyivät konsertista helmikuussa 1965, koska aikataulu olisi ollut liian tiukka talkoo- ja vapaaehtoisvoimin järjestää The Beatlesin konsertti.