Euroopan komissio

Euroopan komissio on Euroopan unionin (EU) toimielin, joka antaa EU:n lainsäädäntöesitykset ja valvoo perussopimusten noudattamista. Sen toimintaa johtaa 27 komission jäsentä (eli ”komissaaria”), joista yksi toimii komission puheenjohtajana. Komissioon kuuluva hallinnollinen henkilökunta koostuu noin 33 000 virkamiehestä. Heidät on jaettu pääosastoiksi kutsuittuihin yksiköihin, joista jokaisen toimintaa johtaa pääjohtaja, joka on vastuussa tietylle komissaarille.
Komission tehtävänä on laatia lainsäädäntöehdotuksista, valvoa lainsäädännön soveltamista jäsenvaltioissa, edustaa EU:ta eri puolilla maailmaa sekä vastata EU:n politiikan, toimintaohjelmien ja talousarvion täytäntöönpanosta. Komissio on poliittisesti riippumaton elin ja puolustaa EU:n yleistä etua, eivätkä komissaarit saa ottaa vastaan ohjeita jäsenmaiden hallituksilta.
Komission ehdottamista lainsäädäntöehdotuksista päättää Euroopan unionin neuvosto ja Euroopan parlamentti. Komissio on poliittisesti vastuussa toiminnastaan parlamentille, joka voi sanoa sen irti antamalla sille epäluottamuslauseen.
Vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen muodostettiin nykyinen Von der Leyenin II komissio, joka astui virkaansa joulukuussa 2024, ja jonka on määrä jatkaa vuoteen 2029 saakka.
Tehtävät.
Euroopan komissio on poliittisesti riippumaton toimielin, jonka tehtäviä ovat uuden lainsäädännön ehdottaminen, toimintapolitiikkojen ja varainkäytön hallinnointi, lainsäädännön soveltamisen valvonta sekä unionin edustaminen kansainvälisissä yhteyksissä. Komissio vastaa Euroopan parlamentin ja EU:n neuvoston tekemien päätösten toimeenpanosta.
Lainsäädännön ehdottaminen.
Euroopan komissio on ainoa Euroopan unionin toimielimistä, jolla on aloiteoikeus eli oikeus ehdottaa lainsäädäntöä. Euroopan parlamentti ja EU:n neuvosto, jotka lopulta hyväksyvät lainsäädännön, eivät voi itsenäisesti tehdä lainsäädäntöaloitteita. Tämän perussopimuksissa komissiolle annetun yksinoikeuden tarkoituksena on taata EU:n lainsäädännön yhtenäinen, asiantunteva ja itsenäinen valmistelu. Parlamentilla ja neuvostolla on kuitenkin mahdollisuus pyytää komissiota tekemään ehdotus lainsäädännöstä. Tämän lisäksi EU-kansalaisilla on mahdollisuus pyytää komissiota ehdottamaan lainsäädäntöä tietystä aiheesta eurooppalaisella kansalaisaloitteella.
Perussopimuksiin kirjatun läheisyysperiaatteen mukaan EU:n tasolla säädetyn lainsäädännön tarkoituksena on kansalaisten ja EU:n etujen suojeleminen kysymyksissä, joita ei voida ratkaista tehokkaammin kansallisella tai muulla alemmalla tasolla. Lainsäädännön valmisteluun komissiossa kuuluu asiantuntijoiden ja kansalaisten kuulemista.
Toimintapolitiikkojen ja varainkäytön hallinnointi.
Euroopan komissio vahvistaa Euroopan unionin varainkäytön painopisteet yhdessä Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan parlamentin kanssa. Tähän työhön kuuluu muun muassa EU:n vuotuisen talousarvion laatiminen, jonka parlamentti ja neuvosto hyväksyvät. Euroopan komission tehtävänä on myös valvoa Euroopan unionin varainkäyttöä. Komissio vastaa tästä Euroopan tilintarkastustuomioistuimelle.
Lainsäädännön soveltamisen valvonta.
Euroopan komission tehtävänä on varmistaa yhdessä Euroopan unionin tuomioistuimen kanssa, että unionin lainsäädäntöä sovelletaan asianmukaisesti kaikissa jäsenmaissa.
Edustaminen kansainvälisissä yhteyksissä.
Euroopan komissio toimii kaikkien EU-maiden edustajana kansainvälisillä foorumeilla, erityisesti kauppapolitiikan ja humanitaarisen avun alalla. Komission tehtävänä on myös neuvotella kansainvälisistä sopimuksista unionin puolesta.
Euroopan unionista tehty sopimus.
Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 17 artiklan 1 kohdan mukaan komissio ajaa unionin yleistä etua ja tekee tätä varten tarvittavat aloitteet. Se huolehtii siitä, että perussopimuksia sekä toimielinten niiden nojalla hyväksymiä toimenpiteitä sovelletaan. Komissio valvoo unionin oikeuden soveltamista Euroopan unionin tuomioistuimen valvonnassa. Se toteuttaa talousarvion ja hallinnoi ohjelmia. Komissio hoitaa yhteensovitus-, täytäntöönpano- ja hallinnointitehtäviä perussopimuksissa määrättyjen edellytysten mukaisesti. Yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa sekä muita perussopimuksissa määrättyjä tapauksia lukuun ottamatta se huolehtii unionin ulkoisesta edustuksesta. Se tekee aloitteet unionin vuotuisten ja monivuotisten ohjelmien laatimiseksi pyrkien toimielinten välisiin sopimuksiin.
Komissio voi lisäksi aloittaa uuden lainsäädäntöehdotuksen käsittelemisen EU:n perussopimusten nojalla.
Komissio on tehtävissään vastuussa Euroopan parlamentille, joka voi antaa komissiolle epäluottamuslauseen ja pakottaa sen eroamaan. Toiminnassaan komissio on riippumaton jäsenvaltioiden hallituksista. Komissio kokoontuu viikoittain.
Kokoonpano.
Komissiossa on nykyisin 27 jäsentä eli yksi kustakin jäsenvaltiosta. Heitä kutsutaan komissaareiksi ja heillä on kullakin omat vastuualueensa. 
Euroopan komission puheenjohtaja valitaan eurovaalien tulosten perusteella. Vaalien jälkeen Eurooppa-neuvosto esittää ehdokasta tehtävään, ja Euroopan parlamentti hyväksyy ehdokkaan. Puheenjohtajan valinnan jälkeen jäsenvaltiot ja puheenjohtaja valitsevat muut komission jäsenet. Lopuksi parlamentin tulee antaa luottamuslause koko komissiolle ennen sen viisivuotisen toimikauden alkamista.
Komissaarien lisäksi komissiossa työskentelee 33 039 virkamiestä, joista suurimman osan toimipaikka on Brysselissä. Virkamiehet ovat sijoitettuina pääosastoihin, joiden voi ajatella vastaavan ministeriöitä jäsenvaltioissa. Komissiolla on myös edustustoja jäsenvaltioissa sekä lähetystöjä EU:n ulkopuolisissa maissa. Komission päärakennus Berlaymont sijaitsee Brysselissä.
Pääosastot.
Komissio on jaettu pääosastoihin (, DG), joita voi verrata valtioiden ministeriöihin. Ne käsittelevät unionin sisäisiä asioita (esimerkiksi Tietoyhteiskunta ja viestimet-pääosasto), ulkopolitiikkaa (esimerkiksi Ulkosuhteet-pääosasto) tai sisäisiä palveluita (esimerkiksi Käännöstoimi-pääosasto). Kutakin pääosastoa johtaa korkea-arvoinen virkamies, jota kutsutaan pääjohtajaksi (). Hän raportoi suoraan vastaaville komissaareille.