tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pikku Koirajärvi (Mänttä-Vilppula)

Pikku Koirajärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Jouttikylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,8 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Haapaojan valuma-alueeseen (35.374) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,5 metriä mpy.
Ahkiolammi

Ahkiolammi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Jouttikylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Elänteen valuma-alueella (35.37), jonka Haapaojan valuma-alueeseen (35.374) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 111,4 metriä mpy.
Petääjärvi (Tampere)

Petääjärvi tai myös Petäjäjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Terälahden kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 19,7 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 3,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Kiimajoen alueeseen (35.381) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 107,7 metriä mpy.
Tuhkurijärvi

Tuhkurijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Kiimajoen alueeseen (35.381) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 122,8 metriä mpy.
Eteläjärvi (Tampere)

Eteläjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Velaattan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 10,7 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Kiimajoen alueeseen (35.381) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,7 metriä mpy.
Haukilammi (Tampere, Ukaa)

Haukilammi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Kiimajoen alueeseen (35.381) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,8 metriä mpy.
Kurjenjärvi (Tampere)

Kurjenjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Yrjölänkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria ja se on 1,2 kilometriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 117,8 metriä mpy.
Paskolammi (Tampere, Velaatta)

Paskolammi on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 126,4 metriä mpy.
Vähä Kurjenjärvi

Vähä Kurjenjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Yrjölänkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,7 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 127,5 metriä mpy.
Valkeajärvi (Tampere, Särkänperä)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Tampereella Särkänperän kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,3 hehtaaria ja se on 1,5 kilometriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 130,6 metriä mpy.
Vähä Valkeajärvi (Tampere, Velaatta)

Vähä Valkeajärvi tai Vähä-Valkeajärvi on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,3 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Velaatanjärven alueeseen (35.382) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 131,8 metriä mpy.
Iso Riihilammi

Iso Riihilammi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ukaanjärven alueeseen (35.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,8 metriä mpy.
Ahvenlammi (Tampere, Ukaa)

Ahvenlammi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,2 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ukaanjärven alueeseen (35.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 133,5 metriä mpy.
Paskolammi (Tampere, Terälahti)

Paskolammi on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,0 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 350 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ukaanjärven alueeseen (35.383) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,3 metriä mpy.
Tapiojärvi (Tampere)

Tapiojärvi on Pirkanmaalla Tampereella Ukaan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,2 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 132,8 metriä mpy.
Kinnaslammi (Orivesi)

Kinnaslammi on Pirkanmaalla Orivedellä Enokunnan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.
Alainen Pitkäjärvi

Alainen Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Enokunnan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,7 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,1 metriä mpy.
Yläinen Pitkäjärvi

Yläinen Pitkäjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Yliskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,4 hehtaaria ja se on 600 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 139,9 metriä mpy.
Hasiajärvi

Hasiajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Yliskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 3,0 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141 metriä mpy.
Valkeajärvi (Orivesi, Yliskylä)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Yliskylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 22 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 600 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 152,3 metriä mpy.
Haukilammi (Tampere, Terälahti)

Haukilammi on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Tiikonojan valuma-alueeseen (35.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 147,9 metriä mpy.
Syväjärvi (Tampere, Velaatta)

Syväjärvi on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 114,5 metriä mpy.
Särkijärvi (Tampere, Terälahti)

Särkijärvi on Pirkanmaalla Tampereen Terälahdessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 6,9 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Iso-Jakama

Iso-Jakama tai myös Iso Jakama on Pirkanmaalla Tampereen Velaatassa sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,3 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 157,8 metriä mpy.
Ilveslammi

Ilveslammi on Pirkanmaalla Tampereella Vehokylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,1 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy.
Uasjärvi

Uasjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Vehokylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 8,4 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,7 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 133,2 metriä mpy.
Rajalammi (Tampere, Vehokylä)

Rajalammi on Pirkanmaalla Tampereella Vehokylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 143,2 metriä mpy.
Vääräjärvi (Tampere, Terälahti)

Vääräjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Terälahdessa sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria ja se on 450 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 950 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Velaattajärven valuma-alueella (35.38), jonka Ilvesjoen valuma-alueeseen (35.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,7 metriä mpy.
Asuntilanjärvi

Asuntilanjärvi on Pirkanmaalla Tampereella Asuntilan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 17,5 hehtaaria ja se on 800 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kaletonjärven alueeseen (35.391) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 95,8 metriä mpy.
Haukkalammi (Tampere)

Haukkalammi on Pirkanmaalla Tampereella Asuntilan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kaletonjärven alueeseen (35.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy.
Aittolammi (Tampere)

Aittolammi on Pirkanmaalla Tampereella Myllykylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kaletonjärven alueeseen (35.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 150,1 metriä mpy.
Loppisjärvi (Tampere)

Loppisjärvi tai myös Loppijärvi on Pirkanmaalla Tampereella Myllykylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 11,0 hehtaaria ja se on 650 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,2 metriä mpy.
Pikku-Viljamoinen

Pikku-Viljamoinen tai myös Pikku Viljamoinen on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,2 hehtaaria ja se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 120,4 metriä mpy.
Kaakkolammi (Tampere, Savonkylä)

Kaakkolammi on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 144,8 metriä mpy.
Erijärvi (Tampere)

Erijärvi on Pirkanmaalla Tampereella Savonkylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,6 hehtaaria ja se on 300 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Lauttajärven–Hankajärven alueeseen (35.392) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,5 metriä mpy.
Ahvenlammi (Orivesi, Hanhilahti)

Ahvenlammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria ja se on 500 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 136,5 metriä mpy.
Loppisjärvi (Orivesi)

Loppisjärvi tai myös Muurainlammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,0 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143 metriä mpy.
Hirvijärvi (Orivesi)

Hirvijärvi tai myös Loppislammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 2,9 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 700 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 149,2 metriä mpy.
Muurainjärvet

Muurainjärvet on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,1 hehtaaria ja se on 150 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 155,6 metriä mpy.
Valkeajärvi (Orivesi, Pukala)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 13,4 hehtaaria ja se on 900 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 136,6 metriä mpy.
Rökäslammi (Orivesi, Pukala)

Rökäslammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,5 hehtaaria ja se on 350 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Pukalan alueeseen (35.393) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158 metriä mpy.
Valkeajärvi (Orivesi, Kielikänjärvi)

Valkeajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 16,2 hehtaaria ja se on 950 metriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 3,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma-alueeseen (35.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,3 metriä mpy.
Iililammi (Orivesi, Pukala)

Iililammi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva lampi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,7 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 500 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma-alueeseen (35.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 146,5 metriä mpy.
Tuurajärvi (Orivesi)

Tuurajärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,9 hehtaaria ja se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Kielikänjärven valuma-alueeseen (35.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 148,8 metriä mpy.
Neejärvi

Neejärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 19,6 hehtaaria ja se on 1,0 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 140,9 metriä mpy.
Iso-Musturi

Iso-Musturi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 7,1 hehtaaria ja se on 700 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,3 metriä mpy.
Vähä-Musturi

Vähä-Musturi on Pirkanmaalla Orivedellä Pukalan kylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,5 hehtaaria ja se on 400 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,4 metriä mpy.
Kintturinjärvi

Kintturinjärvi on Pirkanmaalla Orivedellä Leinolankylän lähellä sijaitseva järvi, joka kuuluu Kokemäenjoen vesistöön.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 1,3 hehtaaria ja se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 450 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Pukalan valuma-alueella (35.39), jonka Neejärven valuma-alueeseen (35.395) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,7 metriä mpy.
David Delfino

David Delfino (s. 29. joulukuuta 1965 Medford, Massachusetts, Yhdysvallat) on uransa lopettanut yhdysvaltalais-italialainen jääkiekkomaalivahti. Delfino pelasi Yhdysvalloissa neljä kautta yliopistokiekkoa University of Lowellin joukkueessa. Häntä ei koskaan varattu NHLaan eikä hän myöskään saanut sopimusta vapaana pelaajana mihinkään NHL-organisaatioon. 
Ura seurajoukkueissa.
Päätettyään yliopisto-opintonsa kevääseen 1988, Delfino suuntasi pelaamaan Italiaan. Delfino aloitti Italian pääsarjassa pelaavan HC Fassan maalivahtina syksyllä 1988 ja pelasi siellä neljä kautta. Kaudelle 1992-1993 Delfino siirtyi Fassasta HC Alleghen maalivahdiksi. Alleghessa Delfino pelasi kauteen 1996-1997 asti, joista viimeisellä kaudella Alleghen pudottua B-sarjaan hän oli lainalla A-liigan Meranossa.
Kauden 1997-1998 Delfino pelasi Saksassa DEL-joukkue Kölner Haien riveissä ja päätti tämän jälkeen pelaajauransa.
Ura maajoukkueessa.
Kahden Italiassa pelatun vuoden jälkeen Delfino sai Italian kansalaisuuden ja pääsi ensi kertaa edustamaan uutta kotimaataan B-sarjan MM-kisoissa 1991. Seitsemän pelin maalikeskiarvo oli vain 1.50 ja hänen avullaan Italia varmisti nousunsa A-sarjaan kaudeksi 1992. Delfino pelasi myös joukkueen ykkösmaalivahtina vuoden 1992 olympiaturnauksessa Albertvillessa.
MM-turnauksissa Delfino pelasi Italian maalivahtina vuosina 1992, 1993, 1994 ja 1996. Albertvillen olympiaturnauksen lisäksi hän pelasi myös Lillehammerin vuoden 1994 olympiaturnauksessa. Delfino oli mukana myös vuoden 1998 joukkueessa mutta hänen roolikseen jäi kolmannen maalivahdin rooli ilman peliaikaa Mike Rosatin kantaessa päävastuun.
Pelaajauran jälkeen.
Pelaajauransa jälkeen Delfino palasi takaisin Yhdysvaltoihin ja toimi kausilla 2011-2012 ja 2012-2013 Stonehill Collegen maalivahtivalmentajana.
Jõgevan kunta

Jõgevan kunta sijaitsee Keski-Virossa Jõgevamaan maakunnassa.
Sijainti.
Kunta rajoittuu etelässä Tarton kuntaan, lännessä Põltsamaan ja Järvan kuntiin, pohjoisessa Väike-Maarjaan ja Vinniin sekä idässä Mustveehen.
Hallinto.
Jõgevan kunta muodostettiin vuoden 2017 kuntauudistuksessa yhdistämällä vanha Jõgevan kunta, Jõgevan kaupunki, Palamusen ja Torman kunnat sekä osa Pajusin ja Puurmanin kunnista. Jõgevassa on 13 889 asukasta (1.1.2018).
Kunta muodostuu Jõgevan epäitsenäisestä kaupungista, Jõgevan, Kuremaan, Laiusen, Palamusen, Sadalan, Siimustin ja Torman pienkauppaloista (alevik) sekä 89 kylästä (küla). Kunnan keskuspaikka on Jõgevan kaupunki.
Liikenne.
Rautatie Tallinnasta Tapan kautta Tarttoon kulkee Jõgevan kautta.
Super Smash Bros. Ultimate

Super Smash Bros. Ultimate (, lyhenne "SSBU") on Nintendon julkaisema taistelupeli, joka julkaistiin 7. joulukuuta 2018 Nintendo Switchille. Peli sisältää enemmän hahmoja kuin mikään aiempi sarjan osa, sillä se tuo takaisin kaikki aiempien osien hahmot ja lisää useita uusia hahmoja. Peli on sisällöltään suurin "Smash Bros." -peli tähän asti myös muilla mittareilla, sisältäen esimerkiksi yli 100 kenttää ja yli 800 musiikkikappaletta.
Pelaaminen.
"Super Smash Bros. Ultimate" on taistelupeli yli kahdeksalle pelaajalle, jossa muista taistelupeleistä poiketen tavoitteena on lyödä vastustaja pois taistelualueelta. Jokaisella pelaajalla on prosenttimittari, jonka lukemat kasvavat, kun he ottavat osumaa. Mitä isompi pelaajan prosenttimittari on, sitä helpompi hänet on lyödä ulos alueelta. Pelaajat voivat valita ja tallentaa taistelujen asetuksia tulevia taisteluita varten.
Pelaajat voivat käyttää areenalle ilmestyviä esineitä apuna vastustajan päihitykseen. Näitä esineitä ovat esimerkiksi Pokémon-sarjasta tutut poképallot, jotka tuovat areenalle Pokémonin auttamaan esineen käyttäjää taistelussa sekä "Assist Trophyt", jotka luovat taisteluareenalle hahmon auttamaan pelaajaa. Jokaisella hahmolla on myös vähitellen latautuva loppuisku (engl. "Final Smash"), joka on huomattavasti voimakkaampi muihin hyökkäyksiin verrattuna.
World of Light.
Valon maailma (engl. "World of Light") on "Super Smash Bros. Ultimate"n yksinpelattava tarinatilamoodi. 
Tarina alkaa, kun pahuuden kokonaisuus "Galeem" tuhoaa pelin maailman napaten lähes kaikki pelin taistelijat ja muuttaen heidät pahoiksi. Ainoastaan Kirby selvisi hyökkäyksestä, ja hänen tehtävänään on pelastaa napatut taistelijat liikkumalla pelimaailman kartalla sekä taistelemalla yksitellen heitä vastaan. Jos pelaaja voittaa taistelun, hän ei saa hahmoa omakseen, mutta hän saa sielun (engl. "Spirit"), jota hän voi käyttää tulevissa taisteluissa apuna. Eri sieluilla on erilaisia kykyjä, ja pääsielun (engl. "Primary Spirit") käyttö määrää, montako tukisielua (engl. "Support Spirit") pelaaja voi käyttää samaan aikaan.
Tapani Talo

Tapani Talo (vuoteen 1988 Tapanainen, s. 1950 Lahti) on amerikansuomalainen arkkitehti, joka on työskennellyt myös ääniteknikkona. Hänet tunnetaan erityisesti The Rolling Stones -yhtyeen omistaman Rolling Stones Mobile -studion äänittäjänä 1970-luvun alusta.
Ura.
Vuonna 1950 Lahdessa syntynyt Talo muutti vanhempiensa mukana Australiaan vain vuoden ikäisenä, mutta perhe palasi Suomeen jo 1950-luvun lopussa. Myöhemmin Talo työskenteli Otaniemessä Dipolin kongressikeskuksen ääniteknikkona 1967–1972. Lisäksi hän toimi freelance-valokuvaajana sanoma- ja musiikkilehdille sekä soitti levyjä nimellä Dj Tapsa. Joulukuussa 1972 Talo matkusti Lontooseen Abbey Road -studiolle ja päätyi työskentelemään George Martinin perustaman Associated Independent Recording -yhtiön studiolle. Helmikuussa 1973 hän äänitti Black Sabbathin euroopankiertueen konsertteja, joista koostettiin livealbumi "Live at Last". Saman vuoden maaliskuussa Talo oli Ranskassa nauhoittamassa Tucky Buzzard -yhtyeen albumia tutustuen sen tuottajana toimineeseen Rolling Stonesin basistiin Bill Wymaniin. Hänet palkattiin äänittäjäksi yhtyeen omistamalle siirrettävälle Rolling Stones Mobile -studiolle, jolla Talo työskenteli vuodet 1973–1977. Hän oli äänittämässä muun muassa Rolling Stonesin albumeita "It’s Only Rock ’n’ Roll" ja "Black and Blue". Lisäksi Talo nauhoitti vuonna 1977 julkaistun "Love You Live" -konserttialbumin materiaalin.
Vuonna 1974 Talo aloitti arkitehdin opinnot Lontoossa ja jatkoi niitä Indianassa muutettuaan Yhdysvaltoihin vuonna 1977. Vuodesta 2002 lähtien Talolla on ollut New Yorkissa oma arkkitehtitoimisto NY Super Studio Architects.
Volkswagen Tharu

Volkswagen Tharu on Volkswagenin vuodesta 2018 lähtien Kiinan markkinoille valmistama crossover-tyyppinen automalli. Pohjois- ja Etelä-Amerikan markkinoille malli esiteltiin vuoden 2020 lopulla Volkswagen Taos -nimisenä. Auton akseliväli on samanpituinen kuin Tiguanissa, mutta malli on sitä neljä senttimetriä lyhyempi kokonaispituudeltaan. 
Tharun moottorivalikoimassa ovat 1,2- (116 hv), 1,4- (148 hv) ja 2,0-litraiset (187 hv) TSI-bensiinimoottorit. Suurimman yhteydessä on aina neliveto ja seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto. Pienempien moottorien yhteydessä on etuveto ja kuusivaihteinen manuaalivaihteisto, mutta niihin saa halutessaan myös DSG-vaihteiston. 
Taosin moottorivalikoima vaihtelee markkina-alueen mukaan. 1,4 TSI (148 hv) on saatavana Latinalaisessa Amerikassa ja Venäjällä. Latinalaisessa Amerikassa voimansiirtona on kuusiportainen automaattivaihteisto, Venäjällä puolestaan kahdeksanportainen automaattivaihteisto tai seitsemänportainen DSG-kaksoiskytkinvaihteisto. 1,5 TSI (158 hv) on saatavana ainoastaan Yhdysvalloissa ja Kanadassa. Vaihteisto on kahdeksanportainen automaatti tai DSG. Pelkästään Venäjällä on saatavana vapaasti hengittävä 1,6-litrainen (110 hv), jonka yhteydessä on viisivaihteinen manuaalivaihteisto tai kuusiportainen automaatti.
Ruojärvi (Ruovesi)

Ruojärvi on Pirkanmaalla Ruovedellä Pappilankulman lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 40 hehtaaria. Se on 1,1 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Järven rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Ruojärven valuma-alueeseen (35.334) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 96,5 metriä mpy.
Bruno Campese

Bruno Campese (s. 13. elokuuta 1963 Nelson, British Columbia, Kanada) on uransa päättänyt kanadanitalialainen jääkiekkomaalivahti. Campese on kotoisin Brittiläisestä Kolumbiasta Kanadan länsirannikolta ja pelasi A-juniorina sikäläisessä BCHL-liigassa Penticton Knightsin riveissä.
Kaudella 1981–1982 Campese pelasi yliopistokiekkoa Yhdysvaltain puolella Northern Michigan Universityn joukkueessa. Kauden jälkeen Boston Bruins varasi hänet 12. kierroksella numerolla 249. Varaus ei kuitenkaan koskaan johtanut NHL-sopimuksen syntymiseen. Seuraavat kaksi kautta Campese pelasi Kanadan WHL-junioriliigassa Portlandin ja Kelownan joukkueissa. Kaudella 1984–1985 Campese pelasi WIHL amatööriliigassa Spokane Chiefsin riveissä. 
Kaudelle 1988–1989 Campese siirtyi pelaamaan Milanoon, Italiaan. Milanossa Campese pelasi kaksi kautta ennen visiittiä alemmalle sarjatasolle Torino Bullsin joukkueeseen. Yhden B-sarjassa vietetyn kauden jälkeen Campese palasi takaisin Milanoon kolmeksi vuodeksi ennen siirtymistään Asiagon riveihin. Kahden Asiagon vuoden jälkeen Campese siirtyi pelaamaan Saksaan Augsburger Panthersin joukkueeseen. Yksi kausi Saksassa riitti ja seuraavaksi vuodeksi Campese löysi tiensä Itävallan liigaan VEU Feldkirchin riveihin. Puolentoista kauden jälkeen Campese sai kuitenkin lähteä ja uudeksi osoiteeksi löytyi Englannin Superliigan Bracknell Bees jossa Campese pelasi kauden 1999 loppuun ja vielä seuraavan kauden ennen päätöstä lopettaa uransa.
Italian maajoukkuetta Campese edusti ensi kertaa vuoden 1993 MM-kisoissa. Lillehammerin vuoden 1994 olympiaturnauksessa Campese jakoi torjuntavastuun David Delfinon ja Mike Rosatiin kanssa. Delfino ja Campese pelasivat kumpikin neljä ja Rosati kaksi peliä. Tämän jälkeen Campese oli mukana kakkosmaalivahtina vielä vuosien 1995 ja 1996 MM-turnauksissa.
Peliuran jälkeen.
Pelaajauransa lopetettuaan Campese palasi takaisin Pohjois-Amerikkaan. Vuosina 2000–2002 hän toimi BCHL-liigassa Trail Smoke Eaters-joukkueen päävalmentajana, seuraavat kaksi vuotta WHL-joukkue Calgary Hitmenin apuvalmentajana ja tämän jälkeen jälleen BCHL:ssa Penticton Veesin päävalmentajana.
Vuodet 2010–2015 Campese toimi WHL:ssa Prince Albert Ridersin General Managerina ja siinä ohessa puolitoista ensimmäistä kautta myös päävalmentajana. Vuodesta 2016 alkaen Campese on toiminut NHL-joukkue Vegas Golden Knightsin Amateur Scoutin tehtävissä.
Kaiturinjärvi (Mänttä-Vilppula, Pynnöskylä)

Kaiturinjärvi on Pirkanmaalla Mänttä-Vilppulassa Suluslahden lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 5,1 hehtaaria. Se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Siinä ei ole kartan mukaan saaria. Järven rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kokemäenjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 35) Näsijärven–Ruoveden alueen (35.3) Ruoveden alueella (35.33), jonka Hanhilamminojan valuma-alueeseen (35.336) järvi kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 125,1 metriä mpy.
Ágios Konstantínos (Fthiotis)

Ágios Konstantínos () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Kaména Voúrlan kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Αγίου Κωνσταντίνου, "Dimotikí Enótita Agíou Konstantínou") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Fthiotiin alueyksikössä Keski-Kreikan alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 3 183 ja varsinaisen Ágios Konstantínoksen kaupungin väkiluku 2 471 (vuonna 2011).
Ágios Konstantínoksen kaupunki sijaitsee Pohjoisen Euboianlahden rannalla noin 30 kilometriä itäkaakkoon Lamíasta. Kaupunki on nimetty Pyhän Konstantinoksen mukaan. Kaupungissa on satama, josta on laivayhteys Euboialle sekä Pohjoisten Sporadien pääsaarille Skiáthokselle, Skópelokselle ja Alónnisokselle.
Ágios Konstantínos oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Kaména Voúrlan kunnaksi (tuolloin Mólos-Ágios Konstantínoksen kunnaksi) yhdessä Kaména Voúrlan ja Móloksen kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Ágios Konstantínoksen kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Almyrída (Chaniá)

Almyrída (; transl. myös "Almirída") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Almyrída on osa Plákan kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 170 (vuonna 2011).
Almyrída sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla Drápanoksen niemellä Soúdanlahden suulla noin 25 kilometriä itään Chaniásta. Kylä on alun perin kalastajakylä ja nykyisin turistikohde. Kylässä on useita rantoja. Soúdanlahdessa kylän edustalla sijaitsee pieni Kárgan saari. Historiallisiin nähtävyyksiin kuuluvat varhaiskristillisen basilikakirkon rauniot 400-luvulta.
Aiemmin kylä kuului Vámoksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Vámoksen kunnallisyksikköön.
Anatolikó Zagóri

Anatolikó Zagóri (; virallisesti Δημοτική Ενότητα Ανατολικού Ζαγορίου, "Dimotikí Enótita Anatolikoú Zagoríou") on yksi Zagórin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 469 (vuonna 2011).
Anatolikó Zagóri, ”Itäinen Zagóri”, käsittää nimensä mukaisesti Zagórin kunnan ja Zagorochórian kulttuurialueen itäosan Píndos-vuoristossa. Kunnallisyksikön suurin asutus on Grevenítin kylä. Anatolikó Zagóri oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Zagórin kunnaksi yhdessä Kentrikó Zagórin, Pápigkon, Týmfin ja Vovoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Anatolikó Zagórin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Epanomí

Epanomí () on Kreikan kaupunki sekä samanniminen Thermaïkóksen kunnan kunnallisyksikkö (Δημοτική Ενότητα Επανομής, "Dimotikí Enótita Epanomís") ja entinen itsenäinen kunta. Se sijaitsee Thessalonikin alueyksikössä Keski-Makedonian alueella. Koko kunnallisyksikön väkiluku on 10 810 ja varsinaisen Epanomín kaupungin väkiluku 8 979 (vuonna 2011).
Epanomín kaupunki sijaitsee Chalkidikín niemimaan luoteisosassa noin 26 kilometriä etelään Thessalonikista. Kunnallisyksikkö käsittää Thermaïkóksen kunnan eteläosan Thermaïkóslahden rannassa. Epanomín alue on yksi Chalkidikín tärkeimmistä viinialueista.
Epanomí oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Thermaïkóksen kuntaan yhdessä Michaniónan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Epanomín kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kylä- ja kaupunkiyhdyskunnista ja asutuksista:
Giáltra

Giáltra () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Euboian saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Istiaía-Aidipsóksen kuntaan, Euboian alueyksikköön ja Keski-Kreikan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Aidipsóksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Istiaía-Aidipsóksen kunnan Aidipsóksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 544 (vuonna 2011).
Giáltra sijaitsee Euboian luoteisosassa Pohjoisen Euboianlahden rannalla vastapäätä Loutrá Aidipsoún kaupunkia. Se on rakennettu noin 149 metrin korkeuteen merenpinnasta laskettuna. Kylä tunnetaan muun muassa yhtenä retsínantuotannon keskuksista, ja sen paikallinen retsína on nimisuojattu.
Giáltra muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Γιάλτρων, "Topikí Koinótita Giáltron"), johon kuuluvat varsinaisen Giáltran kylän lisäksi kylät Ágios Geórgios Giáltron, Loutrá Giáltron ja Rododáfni. Koko yhdyskunnan väkiluku on 629.
Glóssa (Skópelos)

Glóssa () on Kreikan kylä, joka sijaitsee Skópeloksen saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Skópeloksen kuntaan, Sporadien alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Kylän väkiluku on 993 (vuonna 2011).
Glóssa sijaitsee Skópeloksen luoteisosassa lähellä rannikkoa noin 250 metrin korkeudella vuorenrinteessä. Se on saaren toiseksi suurin asutus saaren pääkaupungin eli Skópeloksen kaupungin jälkeen. Kylä sijaitsee noin 25 kilometriä pääkaupungista luoteeseen. Glóssa muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Δημοτική Κοινότητα Γλώσσης, "Dimotikí Koinótita Glóssis"), johon kuuluvat varsinaisen Glóssan kylän lisäksi kylät Athéato ja Loutráki. Koko yhdyskunnan väkiluku on 1 168. Loutráki on Glóssan alakylä ja satama, josta on laivayhteys Skiáthokselle sekä mantereelle Vólokseen ja Ágios Konstantínokseen.
Antiikin aikana Glóssan Loutrákin paikalla sijaitsi Seleinuksen (myös Selinus) kaupunki. Sen perustivat khalkislaiset 700-luvulla eaa. Paikalla on kaupungin jäänteitä, mukaan lukien Athenen temppelin raunioita 400-luvulta eaa., kaupunginmuurien jäänteitä 300-luvulta eaa. sekä Loutrákille nimen antaneen kylpylän raunioita roomalaiselta ajalta. Kylässä on myös Pyhälle Nikolaokselle ("Ágios Nikólaos") omistettu bysanttilaisaikainen kirkko.
Kentrikó Zagóri

Kentrikó Zagóri (, virallisesti Δημοτική Ενότητα Κεντρικού Ζαγορίου, "Dimotikí Enótita Kentrikoú Zagoríou") on yksi Zagórin kunnan kunnallisyksiköistä ja entinen itsenäinen Kreikan kunta. Se sijaitsee Ioánninan alueyksikössä Epeiroksen alueella. Kunnallisyksikön väkiluku on 1 011 (vuonna 2011).
Kentrikó Zagóri, ”Keskinen Zagóri”, käsittää Zagórin kunnan ja Zagorochórian kulttuurialueen länsiosan Píndos-vuoristossa. Kunnallisyksikön suurin asutus on Asprángeloin kylä. Kentrikó Zagóri oli itsenäinen kunta vuoden 2010 loppuun saakka. Vuoden 2011 alussa se yhdistettiin Kallikrates-suunnitelmana tunnetun aluehallintouudistuksen myötä Zagórin kunnaksi yhdessä Anatolikó Zagórin, Pápigkon, Týmfin ja Vovoúsan kanssa, jolloin se muuttui uuden kunnan kunnallisyksiköksi.
Kunnallisyksikön osat.
Kentrikó Zagórin kunnallisyksikkö muodostuu seuraavista kyläyhdyskunnista ja asutuksista:
Kokkíni Cháni

Kokkíni Cháni (; myös "Kokkíni Háni") eli Cháni tou Kokkíni (Χάνι του Κοκκίνη) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kokkíni Cháni on osa Anópolin kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 755 (vuonna 2011).
Kokkíni Cháni sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla noin 14 kilometriä itään Iraklionista. Kylä on saanut nimensä Kokkínis-nimisen omistajansa majatalosta (kreik. "cháni"), joka aloitti toimintansa paikalla 1900-luvun alkupuolella. Kylä on kehittynyt turistikeskukseksi 1960-luvulta lähtien. Kylän laidalla on Nírou Cháni eli Nírou -nimellä tunnettu minolaisaikaisen ”huvilan” arkeologinen kohde.
Aiemmin kylä kuului Goúvesin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chersónisoksen kunnan Goúvesin kunnallisyksikköön.
Lýttos

Lýttos (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Minóa Pediádan kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Lýttos muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Λυττού, "Topikí Koinótita Lyttoú"). Kylän väkiluku on 234 (vuonna 2011).
Lýttos sijaitsee noin 25 kilometriä kaakkoon Iraklionista. Kylän aiempi nimi oli "Xidás" (Ξιδάς). Se on ottanut nykyisen nimensä antiikin ajan Lyktoksen eli Lyttoksen kaupungilta, jonka arkeologinen alue sijaitsee vajaan kilometrin kylästä koilliseen.
Aiemmin kylä kuului Kastéllin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Minóa Pediádan kunnan Kastéllin kunnallisyksikköön.
Mesenikólas

Mesenikólas () on Kreikan kylä, joka kuuluu hallinnollisesti Límni Plastíran kuntaan, Kardítsan alueyksikköön ja Thessalian alueeseen. Aiemmin kylä kuului Plastíraksen kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Límni Plastíran kunnan Plastíraksen kunnallisyksikköön. Kylän väkiluku on 451 (vuonna 2011).
Menenikólas sijaitsee Plastíras-järven pohjoispuolella linnuntietä noin 15 kilometriä länteen Kardítsasta. Kylän seutu on Thessalian tärkeimpiä viinialueita. Tärkeimmät lajikkeet alueella ovat paikallinen Mávro Mesenikóla (”Musta Mesenikólas”) sekä Carignan ja Syrah. Kylässä toimii viinimuseo.
Mesenikólas muodostaa myös laajemman kyläyhdyskunnan (Τοπική Κοινότητα Μεσενικόλα, "Topikí Koinótita Mesenikóla"), johon kuuluu varsinaisen Mesenikólaksen kylän lisäksi Korónin luostari ("Moní Korónis"). Koko yhdyskunnan väkiluku on 459.
Móchlos

Móchlos (; myös "Móhlos") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Siteían kuntaan, Lasíthin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Kylän väkiluku on 121 (vuonna 2011).
Móchlos sijaitsee Kreetan pohjoisrannikolla. Sen etäisyys sekä Ágios Nikólaoksesta, Siteíasta että Ierápetrasta on noin 30–35 kilometriä. Se on osa Tourlotín kyläyhdyskuntaa. Móchlos on alun perin kalastajakylä ja nykyisin myös pienimuotoinen turistikohde. Kylän edustalla sijaitsee Móchloksen eli Ágios Nikólaoksen saari, joka tunnetaan sieltä löytyneen minolaisaikaisen asutuksen arkeologisesta kohteesta.
Néo Chorió (Chaniá)

Néo Chorió (; myös Νιο Χωριό, "Nio Chorió") on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Apokóronaksen kuntaan, Chanián alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Arménoin kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Apokóronaksen kunnan Arménoin kunnallisyksikköön. Néo Chorió muodostaa oman kyläyhdyskuntansa (Τοπική Κοινότητα Νέου Χωρίου, "Topikí Koinótita Néou Choríou"). Kylän väkiluku on 556 (vuonna 2011).
Néo Chorió, suomeksi ”Uusi kylä”, sijaitsee Kreetan pohjoisosissa noin 25 kilometriä kaakkoon Chaniásta. Kylän tärkein elinkeino on maatalous. Kylän kaakkoispuolella on osmanivallan aikana rakennetun linnoitustornin rauniot.