Haapasaari (Suomen entinen kunta)

Haapasaari () on saari Suomenlahdella Kotkan kaupungissa ja entinen Suomen kunta. Vuoden 2012 lopussa (31.12.2012) Haapasaaressa oli 17 asukasta. Haapasaari sijaitsee 23 kilometriä Kotkansaarelta kaakkoon. Saari muistuttaa muodoltaan tuplahevosenkenkää. Suurempi lahdista on nimeltään Kylänlahti, joka tarjoaa suojaisan sataman veneille ja aluksille. Kylänlahden länsipuoli on Vestinpuoli, itäpuoli Uustinpuoli. Uustinpuolen rakennukset ovat uusjaon jälkeiseltä ajalta, Vestinpuolen rakennuskanta on vanhempaa.
Haapasaaren naapurikunnat olivat Kotka, Pyhtää ja Vehkalahti.
Historia.
Haapasaaren asutus on tiettävästi peräisin 1600-luvun alusta. Tätä ennen asutusta oli läheisessä Vanhankylänmaan saaressa, jossa on edelleen haapasaarelaisten hautausmaa. Vanhankylänmaan asutus siirtyi viimeistään 1700-luvun alussa Haapasaareen. 
Haapasaari kuului Kymin kirkkopitäjään vuodesta 1642. Saarelle rakennetun rukoushuoneen rakentamisajankohdasta ei ole varmaa tietoa, mutta se esiintyy muun muassa vuoden 1741 merikortissa. Nykyinen Haapasaaren puukirkko valmistui entisen rukoushuoneen paikalle vuonna 1858. Kirkon rakennustöitä johti Jeremias Laavu.
Saaren pääelinkeino oli luotsaustoiminnassa, kalastuksen ja hylkeenpyynnin ohessa. Tunnusmajakka Puokki rakennettiin 1862. Puokin vieressä oli jo aiemmin sijainnut edellinen tunnusmajakka. Puokin ylimmästä kerroksesta luotsit tarkkailivat luotsattavien alusten saapumista.
Haapasaaren kunta itsenäistyi Kymistä vuonna 1913 ja liitettiin Kotkan kaupunkiin 1974. Kunta käsitti Haapasaaren saariston sekä vuonna 1935 kuntaan liitetyn Rankin saaren. Haapasaaren seurakunta itsenäistyi Kymin seurakunnasta 1909 ja liitettiin Kotkan seurakuntaan 1967, seitsemän vuotta ennen kuntaliitosta.
Nykyaika.
Haapasaaressa on nykyisin lukuisia mökkejä. Viikonloppuisin ja juhlapyhinä saaressa voi olla jopa yli kaksisataa vierasta. Haapasaareen liikennöi Kotkasta yhteysalukset "M/S Tekla I" ja "Otava". Saaressa on vierasvenelaituri ja entisessä kansakoulussa sijaitsee Itäisen Suomenlahden kansallispuiston infopiste. Saaressa toimii vuonna 1907 perustettu ympärivuotinen osuuskauppa. Haapasaari kuuluu Suomenlahden meripuolustusalueeseen ja Haapasaaren Puokissa sijaitsee puolustusvoimien etävalvottava tutka-asema. Haapasaaressa on myös Rajavartiolaitoksen merivartioasema passintarkastuspisteineen.
Ilmasto.
Haapasaaren ilmasto on Suomenlahden vaikutuksesta melko leuto.
Korkea puutiaisaivokuumeen ilmaantuvuus.
Kirkon takana on 1800-luvun lopussa rakennettu koulu, joka lakkautettiin juuri ennen kuntaliitosta vuonna 1973. Nykyään koulu on leirikoululaisten ja muiden satunnaisten majoittujien käytössä, 
ja siellä pidetään taidenäyttelyitä.
Tutkijat kävivät keräämässä näytteitä koulun pihalta vuonna 2011. He sanoivat, etteivät ole koskaan nähneet missään niin paljon punkkeja. Myöhemmin selvisi, että kaksi sadasta tutkijoiden keräämästä punkista kantoi TBE-virusta. Määrä on kaksinkertainen Suomen muihin TBE-riskialueisiin verrattuna. 
Tutkijoiden mukaan on merkillepantavaa, että näin pieneltä alueelta on useampi kuolemantapaus. Punkit ovat eurooppalaista lajia, mutta kantavat TBE-viruksen Siperian alatyyppiä. THL:n mukaan riski saada TBE-tartunta Haapasaaresta on moninkertainen verrattuna esimerkiksi Paraisiin, joka tunnetaan korkean riskin TBE-alueena.
Kotkan saaristossa, johon Haapasaarikin kuuluu, TBE-tapausten ilmaantuvuus on THL:n puutiaisaivotulehduksen riskialueiden kartoitustuloksen mukaan 175 tapausta 100 000:ta asukasta kohti (viiden vuoden tarkastelujaksolla 2013–2017). Esimerkiksi Raahen saaristossa ilmaantuvuus on 75 tapausta 100 000:ta asukasta kohti.
Väestö.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty Haapasaaren väestönkehitys kymmenen vuoden välein vuosina 1910–1970.
Vuosien 1960 ja 1970 taajamarajausten mukaan Haapasaaressa ei ollut lainkaan taajamia.
Muuta.
Juha Vainion laulu "Mies itäsaariston" sijoittuu Haapasaareen. Veikko Lavi on kirjoittanut ja levyttänyt kappaleen "Laulu Haapasaaresta". Haapasaari on myös amatööradion the Islands on-the-air -yhteysohjelman saari.