Utin lentoasema

Utin lentoasema on Kouvolan Valkealassa, Utissa sijaitseva sotilaslentoasema. Se sijaitsee vanhan Karjalan radan läheisyydessä Kouvolan ja Kaipiaisen rautatieasemien välissä, Utin kylän itäpuolella.
Lentoasema toimii Maavoimien kuljetushelikopterien tukikohtana. Lentoasemalle ei ole matkustajaliikennettä. Lentoaseman kiitotie on 2 000 metriä pitkä. Lentoasema kuului vuoteen 2008 asti Valkealan kuntaan.
Historia.
Utin lentotukikohdan suomalainen toiminta alkoi 2. huhtikuuta 1918, kun punaisten joukkojen muutama Nieuport-kone lennettiin kentälle, joka oli entinen kilpa-ajorata. Punaiset pakenivat 30. huhtikuuta 1918 ja polttivat lentokoneensa. Kentällä oli yksi venäläisiltä jäänyt kangashalli.
Utin sotilaslentoasema perustettiin valkoisten päämajan 23. huhtikuuta 1918 tekemällä päätöksellä. 
Vakituinen lentotoiminta alkoi, kun kaksi venäläistä Nieuport 23 -hävittäjää ja kaksi saksalaista D.F.W. -tiedustelukonetta sekä yksi venäläinen Nieuport 10 -tiedustelukone siirrettiin 14.–15. kesäkuuta 1918 Uttiin Antreasta. Kentälle pystytettiin kaksi Saksasta hankittua telttahallia. 
Vuonna 1923 Uttiin sijoitettiin hävittäjäeskaaderi. Utti oli pitkän aikaa Suomen ilmavoimien ainoa maalentokoneiden tukikohta. Tämä aloitti määrätietoisen hävittäjälentäjien koulutuksen. Ilmavoimien ollessa vielä vesitoimintakonepainotteinen, toiminta oli tulevaa ajatellen sitäkin merkittävämpää. 1920- ja 1930-luvuilla Utissa lennettiin muun muassa Martinsyde Buzzard, Caudron ja Gamecock -koneilla. Tällöinen hiekkakenttä toi oman lisähaasteensa moottorien luotettavuuteen.
Talvisodan alussa Utissa olleella Lentorykmentti 2:lla oli, sodanaikaiset täydennykset mukaan lukien, 142 konetta, joista sodan aikana tuhoutui 29 ja vaurioitui 41. Koneet osallistuivat 493 ilmataisteluun ja ampuivat alas 239 viholliskonetta. Lentorykmentti 2 menetti kaatuneina 15 ja haavoittuneina 16 ohjaajaa.
Toisen maailmansodan lopulla kentän toiminta perustui Messerschmitt Bf 109 -hävittäjiin. 
1950-luvun puolivälissä lennosto sai kalustokseen Valmet Vihuri -koulukoneet ja luopui Messerschmitt Bf 109 -hävittäjäkalustostaan.
Kuljetus- ja tiedustelulentue/Karjalan Lennosto perustettiin 1. heinäkuuta 1958 Uttiin. Laskuvarjojääkärien koulutus Uttiin perustetussa Laskuvarjojääkärikoulussa alkoi vuonna 1962.
Lentoasema on toiminut myös ilmavoimien kuljetuskoneiden tukikohtana (Kuljetuslentolaivue).
Nykyään kentälle on sijoitettu maavoimien NH90 ja MD500 -helikopterit.
Laskuvarjokerho
Kentällä toimiva Skydive Finland ry on Suomen suurin laskuvarjokerho . Jäseniä oli vuonna 2023 yli 1 000 ja hyppyjä hypättiin lähes 13 500. skydivefinland.fi 
Lääkärihelikopteri.
Utin lentoasema valittiin Kaakkois-Suomen lääkärihelikopterin sijoituspaikaksi pitkän poliittisen väännön jälkeen maaliskuussa 2022. Toinen vaihtoehto olisi ollut sijoittaa tukikohta Lappeenrantaan. Utin Finnhems-tukikohdan oli tarkoitus valmistua jo vuonna 2024. Hanke viivästyi syksyllä 2023 hallinto-oikeuteen tehdyn valituksen seurauksena. Kouvolan kaupungin kesällä 2023 tekemään suunnittelutarveratkaisuun tuli yksityishenkilön oikaisuvaatimus, jonka lautakunta hylkäsi jo elokuussa 2023. Elokuussa 2024 rakennustyöt Utin lentoasemalla viimein alkoi, uuden tukikohtarakennuksen on määrä valmistua syksyllä 2025 ja aloittaa toimintansa vuoden 2026 alussa.
Elokuussa 2025, Finnhems teki kaupat käytetystä Airbus H145 -helikopterista saksalaiselta DRF Luftrettung -järjestön kanssa.
Muistomerkit.
Kentän lähellä on ollut esillä vuodesta 1955 alkaen Messerschmitt Bf 109 -hävittäjä, ensin MT-507 ja vuodesta 1970 lähtien MT-452.
Kentän reunalla on myös Rissalan lentoturman (1978) muistomerkki.
Kentän luona on kotkapatsas, joka pystytettiin vuonna 1997 kunnianosoitukseksi kaikille ilmailun parissa henkensä tai terveytensä menettäneille. Patsaan taakse paljastettiin 7. syyskuuta 2000 muistolaatat sotien 1939–44 lentoturmien uhreille.