Donald Trump

Donald John Trump (s. 14. kesäkuuta 1946 Queens, New York City, New York, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen republikaanipoliitikko. Hän on ollut vuodesta 2025 Yhdysvaltain 47. ja nykyinen presidentti. Hän toimi myös 45. presidenttinä 2017–2021. Trump on poliittisesti etupäässä oikeistokonservatiivi ja populisti. 
Trump tuli tunnetuksi yritysjohtajana, miljardöörinä ja televisiopersoonana. Hän aloitti uransa isänsä, kiinteistömoguli Fred Trumpin yrityksessä. Myöhemmin Trump siirtyi yrityksen johtoon, ja se nimettiin uudelleen Trump Organizationiksi. Liikemiesuransa aikana Trump on toiminut muun muassa kiinteistö-, kasino- ja hotellialalla. Trump toimi tositelevisiosarja "Diilin" isäntänä vuosina 2005–2015.
Vaalikampanjoissaan Trump on luvannut muun muassa asettaa Yhdysvaltain edut etusijalle, vähentää laitonta maahanmuuttoa, laskea veroja ja lisätä työpaikkoja. Tultuaan presidentiksi Trump purki useita liittovaltion säädöksiä, aloitti Kiinan-vastaisen kauppasodan ja nimitti kolme konservatiivista korkeimman oikeuden tuomaria. Hän veti Yhdysvallat pois muun muassa Pariisin ilmastosopimuksesta.
Trump oli ehdolla jatkokaudelle vuoden 2020 presidentinvaaleissa, mutta hävisi demokraattien Joe Bidenille. Trump kieltäytyi hyväksymästä vaalitulosta, ja osa hänen kannattajistaan hyökkäsi Yhdysvaltain kongressiin. Trumpia vastaan nostettiin kaksi virkasyytettä vallan väärinkäytöstä, kongressin toiminnan estämisestä ja kapinaan yllyttämisestä. Republikaanienemmistöinen senaatti vapautti hänet molemmissa tapauksissa.
Trump valittiin uudelleen presidentiksi vuoden 2024 presidentinvaaleissa, ja hän astui virkaansa 20. tammikuuta 2025. Siten Trumpista tuli Grover Clevelandin jälkeen toinen Yhdysvaltain presidentti, joka on ollut virassaan kaksi ei-peräkkäistä kautta. Trump aloitti toisen presidenttikautensa armahtamalla kongressiin hyökänneet, karkottamalla paperittomia siirtolaisia, aloittamalla laajamittaiset liittovaltion työntekijöiden irtisanomiset ja määräämällä tullimaksuja.
Trump on antanut rasistisiksi tai naisvihamielisiksi luonnehdittuja lausuntoja sekä esittänyt lukuisia virheellisiä, harhaanjohtavia ja salaliittoteorioiksi luonnehdittuja väitteitä. Vuonna 2024 hänet todettiin siviilioikeudenkäynneissä syylliseksi seksuaaliseen hyväksikäyttöön, kunnianloukkaukseen ja kirjanpitorikokseen, mikä teki hänestä ensimmäisen Yhdysvaltain presidentin, joka on tuomittu rikoksesta. Ensimmäisen kauden jälkeen tutkijat arvioivat Trumpin yhdeksi Yhdysvaltain historian huonoimmista presidenteistä.
Nuoruus.
Donald Trump syntyi 14. kesäkuuta 1946 Queensissa New Yorkissa Frederick ”Fred” ja Mary MacLeod Trumpille. Hän oli neljäs vanhempiensa viidestä lapsesta. Hänen sisaruksiaan ovat Maryanne (1937–2023), Fred Jr. (1938–1981), Elizabeth (s. 1942) ja Robert (1948–2020). Trumpit ovat Norjan kuninkaan Haakon V Maununpojan (1270–1319) jälkeläisiä.
Trumpin isä oli kiinteistönvälitysmoguli, joka erikoistui keskituloisille tarkoitettujen kiinteistöjen kehittämiseen ja myymiseen New Yorkissa. Trumpin äiti oli muuttanut Yhdysvaltoihin Skotlannista 17-vuotiaana. Perhe vaurastui 1950-luvulla kiinteistöalan nousukaudella. Nuori Donald tutustui alaan kiertäessään isänsä mukana Queensissä kun tämä keräili vuokrarästejä vuokralaisiltaan.
Trumpia on kuvailtu energiseksi ja määrätietoiseksi lapseksi. Hän aloitti opintonsa Kew Forest School -yksityiskoulussa. Trump oli koulussa uppiniskainen ja sai usein arestia. Vanhemmat lähettivät 13-vuotiaan Donaldin New York Military Academyn sisäoppilaitokseen, jonka kurin he arvelivat tekevän hänelle hyvää. Trump menestyi hyvin opinnoissaan ja urheilussa, ja hänestä tuli opiskelijajohtaja. Hänen vahvin lajinsa oli baseball.
Trump valmistui sisäoppilaitoksesta vuonna 1964, minkä jälkeen hän siirtyi opiskelemaan Fordhamin yliopistoon. Kahden vuoden kuluttua hän siirtyi opiskelemaan Pennsylvanian yliopistoon, joka on arvostettu Ivy League -yliopisto. Hän suoritti taloustieteen alan alemman korkeakoulututkinnon Bachelor of Sciencen vuonna 1968 Wharton School of Finance -koulussa.
Opintojensa vuoksi Trump sai neljä lykkäystä kutsunnasta Vietnamin sotaan. Vuonna 1968 hän sai kokonaan vapautuksen kantapäänsä luupiikkien vuoksi.
Ura liike-elämässä.
Kiinteistötoiminta.
Fred Trump valitsi työnsä jatkajaksi Donaldin, sillä tämän isoveli Fred Jr. oli hänen mielestään liian pehmeä alalle. Valmistuttuaan Trump palasi New Yorkiin vuonna 1968 ja aloitti uransa kiinteistötoiminnassa isänsä yrityksessä, Elizabeth Trump &amp; Sonissa, jonka päämaja oli Brooklynissa. Hän oli työskennellyt yrityksessä kesäisin jo opiskeluaikanaan. Vuonna 1971 Trump tuli isänsä tilalle yrityksen toimitusjohtajaksi ja nimesi yrityksen Trump Organizationiksi. Samana vuonna Trump myös muutti Manhattanille, missä hän loi yhteyksiä kaupungin vaikutusvaltaisiin ihmisiin ja osallistui useisiin suuriin rakennushankkeisiin.
Trumpin ensimmäinen miljoonaluokan kauppa oli Swifton Village -asuntokokonaisuuden myyminen Cincinnatissa. Trumpin asianajaja ja mentori 1970-luvulla oli kuuluisa kovapintainen juristi Roy Cohn.
Kun Pennsylvania Central Railroad ajautui konkurssiin, Trump hankki option yrityksen Länsi-Manhattanilla sijaitseviin ratapihoihin. Hän suunnitteli aluksi rakennuttavansa alueelle asuntoja, mutta suunnitelma epäonnistui kaupungin taloudellisten ongelmien takia. Vuonna 1978 kaupunki hankki osan alueesta Trumpilta käyttöönsä kongressikeskukseksi.
Vuonna 1974 Trump hankki option myös tuottamattomaan, mutta hyvällä paikalla sijaitsevaan Commodore-hotelliin. Hän onnistui neuvottelemaan New Yorkin kaupungilta suuria verovähennyksiä, joiden turvin hän kunnosti hotellirakennuksen ja avasi sen uudelleen vuonna 1980 tuottavana Grand Hyatt -nimisenä hotellina. Tapahtumasarja teki Trumpista New Yorkin tunnetun, mutta kiistellyn kiinteistöalan henkilön. Lisää mainetta Trump sai rakennutettuaan New Yorkin Fifth Avenuelle vuonna 1983 valmistuneen ylellisen ja uudenaikaisen asunto- ja liikerakennuksen Trump Towerin, jonne Trump siirsi konserninsa päämajan ja jonka kolmeen ylimpään kerrokseen Trump itse muutti.
Trump teki liiketoimensa hyvään aikaan 1970- ja 1980-luvun taitteessa ja hyötyi niin New Yorkin tonttimaan hintojen noususta, kaupungin rakennusbuumista, matkailun kasvusta kuin rikkaiden määrän lisääntymisestäkin.
Kasinotoiminta.
Laajentaessaan toimintaansa kiinteistöalalla Trump kiinnostui myös kasinotoiminnasta. Vuonna 1980 hän onnistui hankkimaan kiinteistön Atlantic Citystä. Trump nimitti nuoremman veljensä Robertin johtamaan hanketta, jonka tarkoituksena oli hankkia kasinotoimintaan liittyvät luvat ja hankkeen rahoitus. Myöhemmin vuonna 1984 alueelle avattiin yhteistyössä Holiday Inn -yhtiön kanssa Trump Plaza Hotel ja Trump Casino.
Trump onnistui saamaan omistukseensa myös maailman suurimman hotellikasinon, Atlantic Cityssä sijaitsevan Taj Mahalin sen ollessa rakenteilla. Kasinohotelli toimi vuosina 1990–2016. Vuonna 1988 Trump omisti jo kolmasosan Atlantic Cityn kasinoista, ja hän oli samalla saanut paljon valtaa kaupungin asioihin.
Vaikeudet 1990-luvulla.
Trump alkoi ajautua 1980-luvun lopulla vaikeuksiin otettuaan ylisuuria lainoja kauppojen tekoa varten. Vuonna 1990 kiinteistökaupan arvo laski, mikä vuorostaan johti Trumpin kiinteistötoiminnan tuottojen suureen laskuun. Trump Organizationille kertyi velkaa 900 miljoonaa dollaria, ja se kävi lähellä konkurssia. Atlantic Cityn kasinojen ylitarjonta aiheutti sen, että Trumpin kasinotoiminta ajautui vaikeuksiin, ja Taj Mahal hakeutui konkurssiin 1991. Myös Trumpin lentoyhtiö siirtyi pankille. Velkojat eivät kuitenkaan lähteneet ajamaan Trumpin kaikkia muitakin yrityksiä vararikkoon vaan päättivät sopia velat ja jättää aikaansaavana pitämänsä Trumpin yhtiöidensä johtoon. Näin Trump vältti henkilökohtaisen konkurssin ja piti itsellään merkittävän osan omaisuuttaan vaikka leikkasikin velkataakkaansa sadoilla miljoonilla. Seuraavaksi hän lainasi rahaa sisaruksiltaan sekä myi Plaza-hotellinsa ja huvijahtinsa sekä osan huvila-alueestaan Mar-a-Lagosta. Hän myös kohensi kasinoidensa tuloskuntoa ja hankki joukon varakkaita kumppaneita.
Vaikeuksiensa johdosta Trumpin henkilökohtaisen omaisuuden arvioitiin 1990-luvulla laskeneen 1,7 miljardista dollarista 500 miljoonaan.
Paluu.
Talouden vahvistuessa 1990-luvun lopulla Trumpin onni kääntyi jälleen. Hän sai Deutsche Bankilta satojen miljoonien dollarien lainaa rakennushankkeisiin kuten New Yorkin Trump World Tower (2001) ja Chicagon Trump International Hotel and Tower (2009). Trumpin kasinotoiminta oli kuitenkin yhä vaikeuksissa, ja Trump Hotels &amp; Casino Resorts meni konkurssiin vuonna 2004 kuten myös uudella nimellään Trump Entertainment Resorts vuonna 2009.
Golftoiminta ja muu urheilutoiminta.
Trump omistaa 17 golfkenttää, joista osan hän on itse rakennuttanut. Niistä suurin osa on Yhdysvalloissa, kolme Britteinsaarilla ja kaksi Dubaissa. Trumpin omistama Trump Turnberry on Britteinsaarten arvostetuin golfkenttä.
Vuonna 1983 Trump osti New Jersey Generals -jalkapallojoukkueen.
Brändituotteet.
Trumpin erilaisia brändituotteita ovat muun muassa pihvit, vodka, solmiot, viinit, deodorantit, kalusteet, aikakauslehdet ja pullovesi. Trump myy lisäksi oikeuksia oman nimensä käyttöön rakennusten nimissä, minkä seurauksena kolmasosalla Trumpin nimeä kantavista rakennuksista maailmalla ei ole muuta yhteyttä Trumpiin kuin nimi.
Trump University.
Trump perusti vuonna 2004 Trump Universityn, joka myi kiinteistöalan koulutuskursseja 1 500 – 35 000 dollarilla. Nimi muutettiin Trump Entrepreneur Initiativeksi vuonna 2010 New Yorkin osavaltion poliisin saatua selville, että yliopisto rikkoi osavaltion lakeja sen ”yliopisto” statuksen vuoksi. Trump maksoi myöhemmin 25 miljoonan dollarin korvaukset sen opiskelijoille, jotka syyttivät yliopistoa petoksesta.
Omaisuus.
"Forbes"-lehti arvioi vuonna 2019 Trumpin omaisuudeksi 3,1 miljardia dollaria eli 2,7 miljardia euroa, josta 1,3 miljardia euroa oli Trumpin omistamien kiinteistöjen arvo ja 120 miljoonaa euroa oli käteistä tai muuta rahoitusomaisuutta. Omaisuudellaan hän olisi ollut maailman 715. rikkain ihminen.
Vuonna 2017 "Forbes" arvioi Trumpin omaisuuden arvoksi 3,1 miljardia dollaria. Vuonna 2015 omaisuuden arvo oli 4,5 miljardia dollaria, ja Trump oli siten tuolloin Yhdysvaltain 133. ja maailman 405. rikkaimman henkilön. 1990-luvulla "Forbes" arvioi Trumpin omaisuuden arvoksi noin 500 miljoonaa dollaria. Hänen oma arvionsa oli 1,5 miljardia.
Trumpin omaisuuden arvo nousi puheenaiheeksi hänen presidentinvaalikampanjassaan vuonna 2016. Trump kieltäytyi poikkeuksellisesti julkistamasta verotietojaan ennen vaaleja.
Trump on väittänyt luoneensa omaisuutensa omalla toiminnallaan, mutta on myös saanut isältään Fred Trumpilta yli 400 miljoonaa dollaria. Erilaisten järjestelyjen avulla isä-Trumpin perilliset maksoivat vain viiden prosentin perintöveron.
Ura viihteessä.
Vuonna 2004 Donald Trump alkoi esiintyä tosi-tv-sarja "Diilissä" (engl. "The Apprentice"). Ohjelmassa joukko kilpailijoita hakee työpaikkaa Trumpin yhtiöstä, ja voittaja palkattiin Trumpin palvelukseen vuoden perehdyttämissopimuksella 250 000 dollarin palkalla. Sarjasta tuli suosittu, ja se kasvatti Trumpin tunnettuutta. Myöhemmin sarjasta tehtiin myös useita spin-off-versioita, kuten "The Celebrity Apprentice", jossa kilpailijoina oli julkisuuden henkilöitä. Vuonna 2005 Trump oli ehdolla Primetime Emmy -palkinnon saajaksi osastaan "Diilissä".
Trump on esiintynyt mielellään televisiosarjoissa ja elokuvissa. Näyttelijä Matt Damon paljasti vuonna 2017, että Trump vaati cameorooleja vastineeksi siitä, että hänen omistamiaan rakennuksia käytettiin kuvauksissa. Jo 1990-luvulla hän oli vierailevana tähtenä sarjoissa "Nanny" (1996), "Bel-Airin prinssi" (1993) ja "Sinkkuelämää" (1989 ja 1999). 2000-luvun aikana hän on esiintynyt muun muassa "Seesamtiessä", "Päivien viemässä" ja "Wall Streetin valtiattaressa". Hän on esiintynyt myös sivuroolissa elokuvissa "Haamut eivät kykene" (1989), "Yksin kotona 2 – Eksynyt New Yorkissa" (1992), "The Little Rascals" (1994), "Wall Streetin valtiatar" (1996), "Eddie" (1996), "Zoolander" (2001) ja "Kahden viikon iskuaika" (2002). Tammikuussa 2007 Trump sai tähden Hollywood Walk of Famelle.
Trump on osallistunut showpainiorganisaatio WWE:n toimintaan, ja Atlantic Cityn Trump Plazalla on järjestetty kaksi Wrestlemania-tapahtumaa. Vuoden 2007 tammikuussa Trump keskeytti Vince McMahonin juontaman WWE-tapahtuman pudottamalla yleisön keskelle kymmeniä tuhansia dollareita. McMahon haastoi Trumpin ”miljardöörien taistoon” tulevassa Wrestlemania-tapahtumassa. Tapahtumassa Trumpia ja McMahonia edustavat showpainijat kilpailivat. Se, kumman showpainija voittaisi, saisi ajella häviävän miljardöörin kaljuksi. Trump voitti tapahtuman. Trump valittiin WWE:n Hall of Fameen vuonna 2013.
Vuosina 1996–2015 Trump oli yksi Miss Universum-, Miss USA- ja Miss Teen USA -kauneuskilpailujen omistajista. Kesäkuussa 2015 NBC-televisioyhtiö lopetti yhteistyön Trumpin kanssa tämän maahanmuuttoon liittyvien puheiden vuoksi, ja Trumpin oli etsittävä kauneuskilpailuille uusi kanava. Myöhemmin syyskuussa 2015 Trump myi omistusoikeutensa kauneuskilpailuihin.
Poliittinen ura.
Poliittinen toiminta 1988–2012.
Trump harkitsi ehdokkuutta presidentinvaaleissa 1988, 2004, 2008 ja 2012, sekä New Yorkin kuvernöörinvaaleissa 2006 ja 2014. Näihin vaaleihin hän ei kuitenkaan lopulta lähtenyt mukaan vakavissaan. Vuoden 1988 presidentinvaaleissa hän oli myös yksi mahdollisista ehdokkaista George H. W. Bushin varapresidentiksi, mutta virka meni lopulta Dan Quaylelle. On epäselvää, oliko ajatus varapresidenttiydestä alkujaan Bushin vai Trumpin. Vuoden 2000 presidentinvaaleissa Trump pyrki reformipuolueen presidenttiehdokkaaksi mutta jätti kampanjansa kesken. Vuonna 2011 järjestetyissä kyselyissä Trumpilla oli paljon kannatusta republikaanipuolueen vuoden 2012 presidenttiehdokkaaksi, ja paikoittain hänen kannatuksensa oli muun muassa esivaalien lopullista voittajaa, Mitt Romneytä, suurempaa. 16. toukokuuta 2011 Trump kuitenkin ilmoitti, ettei hae puolueen presidenttiehdokkuutta.
Presidenttiehdokkuus 2016.
Republikaanipuolueen esivaalikampanja.
Trump ilmoitti 26. kesäkuuta 2015 tavoittelevansa republikaanipuolueen presidenttiehdokkuutta vuoden 2016 presidentinvaaleissa. Esivaalien aikana Trump ilmoitti rahoittavansa vaalikampanjansa kokonaan itse.
Trump ilmoittautui republikaanien esivaaliehdokkaaksi tilanteessa, jossa republikaanien ja etenkin sen konservatiivisen ja veroja vastustavan Teekutsuliikkeen kannattajien keskuudessa oli paljon tyytymättömyyttä maan tilanteeseen. Trump suuntasi vaalikampanjansa konservatiiveihin kuten herätyskristittyihin, paleokonservatiiveihin, libertaristeihin ja nationalisteihin. Äärioikeistolaiselta alt-right-liikkeeltä saamansa tuen Trump kuitenkin itse tuomitsi presidentinvaalien jälkeen.
Trumpin vaalitunnus oli ”Make America Great Again”, ’Tehdään Amerikasta taas suuri’. Trump julisti olevansa kaikkien Amerikan huomiotta jätettyjen, halveksittujen, hylättyjen ja unohdettujen ääni. Trump lupasi muun muassa nostaa Yhdysvaltain kansalliset edut etusijalle, romuttaa presidentti Barack Obaman säätelytalouden osat, alentaa veroja, palauttaa Yhdysvaltoihin teollisuustyöpaikkoja uusilla kauppasopimuksilla ja veronalennuksilla sekä laittaa poliittinen ja taloudellinen eliitti kuriin. Trump esitti muun muassa kaikkien laittomien maahanmuuttajien karkottamista, muurin pystyttämistä Meksikon ja Yhdysvaltain rajalle ja väliaikaista kieltoa muslimien pääsylle Yhdysvaltoihin.
Trumpin oikeistopopulistinen politiikka toi hänelle merkittävää kannatusta työväenluokan keskuudessa ja nostatti jatkuvia kohuja tiedotusvälineissä. Kannatuskyselyissä hän nousi puolueen johtavaksi ehdokkaaksi syksyllä 2015.
Kisasta luopuneista ehdokkaista Chris Christie ja Ben Carson asettuivat tukemaan Trumpia jo esivaalien aikaan. Republikaanien sisällä Trumpia vastustivat puolue-eliitti ja valtansa menettäneet uuskonservatiivit. Näistä avoimimmin Trumpia vastaan asettuivat republikaanien edelliset presidenttiehdokkaat John McCain ja Mitt Romney. Entinen presidentti George W. Bush ilmoitti äänestäneensä presidentinvaaleissa tyhjää. 
Lopulta republikaanien enemmistö asettui Trumpin taakse. Myös kristillinen oikeisto asettui Trumpin taakse vaikka näkikin Trumpin epäkristillisenä. Trump kohdisti kristilliseen oikeistoon monia vaalilupauksia, joista tärkeimpiä oli lupaus nimittää korkeimpaan oikeuteen ainoastaan kristilliselle oikeistolle sopivia ehdokkaita.
Trumpista tuli republikaanipuolueen oletettu presidenttiehdokas, kun hänen viimeiset kilpailijansa Ted Cruz ja John Kasich luopuivat presidenttikilvasta 3. ja 4. toukokuuta. 26. toukokuuta Trump oli kerännyt vaadittavat 1237 valitsijamiestä tullakseen nimitetyksi republikaanien presidenttiehdokkaaksi. Asia varmistui, kun joukko sitoutumattomia valitsijamiehiä lupautui tukemaan Trumpia.
Presidentinvaalikampanja.
Trump nimettiin republikaanien presidenttiehdokkaaksi republikaanien vaalikokouksessa 21. heinäkuuta 2016. Trump nimesi varapresidenttiehdokkaakseen Mike Pencen.
Trumpin ensimmäisenä kampanjapäällikkönä oli Corey Lewandowski, jonka Trump erotti kesäkuussa 2016. Seuraajaksi nimitettiin Paul Manafort. Kolmantena Trumpin kampanjapäällikkönä toimi republikaaninen strategisti Kellyanne Conway elokuusta 2016. Samaan aikaan Steve Bannon palkattiin kampanjan toimitusjohtajaksi.
Trumpin ja Hillary Clintonin vaalikampanjat olivat hyvin vastakkaiset. Konservatiiveihin, valkoiseen työväkeen ja kristilliseen oikeistoon vedonneesta Trumpista poiketen Clinton puolusti tulonsiirtoja ja vetosi luokkanäkökohtiin, korosti vähemmistöjen kuten homoseksuaalien tasa-arvoa ja vältti kulttuurisotien arvokysymyksiä.
Kannattajaprofiili.
CNN:n kyselyn mukaan (syyskuu 2016) Trumpia kannattivat erityisesti miehet, valkoihoiset, iäkkäät ja koulutusta vailla olevat.
Valkoiset amerikkalaiset olivat Trumpin ydinkannattajaryhmää. Heistä 58 prosenttia äänesti Trumpia. Valkoisista miehistä häntä kannatti 63 prosenttia, naisista 53 prosenttia. Trump sai enemmistön myös nuorten ja korkeasti koulutettujen äänistä, joiden povattiin alun perin menevän Clintonille. Ainoa erikseen eritelty ryhmä, jossa Trump ei voittanut, oli valkoiset yliopistotutkinnon suorittaneet naiset, joista 45 prosenttia äänesti Trumpia ja 51 prosenttia Clintonia.
Trumpin kannatuksessa oli Bradley-ilmiön tyyppisiä piirteitä. Lokakuun puolivälin kyselyssä 39 prosenttia korkeasti koulutetuista valkoisista ilmoitti äänestävänsä Trumpia. Vaalien jälkeisessä ovensuukyselyssä 49 prosenttia tästä ryhmästä oli antanut äänensä Trumpille.
Julkisuuden henkilöistä Trumpia tukivat muun muassa Mike Tyson, Dennis Rodman, Scott Baio, Gene Simmons, Tila Tequila, Hulk Hogan, Natalie Gulbis, Charlie Sheen, Kendra Wilkinson, Ted Nugent ja Tom Brady.
Poliittisia näkemyksiä ennen presidenttikautta.
Poliittinen sijainti.
Trump on tullut tunnetuksi ristiriitaisista ja vastakkaisista näkemyksistään. Tämä jatkui myös hänen presidenttikampanjansa aikana. Trumpia on luonnehdittu ennen kaikkea populistiksi, jonka näkemyksillä on tapana muuttua sen mukaan, millaiselle yleisölle hän mielipiteitään esittää.
Trump on useasti kutsunut poliittisia kantojaan laaja-alaisiksi. Voidakseen äänestää paikallisissa esivaaleissa hän rekisteröityi republikaaniksi vuonna 1987. Hän vaihtoi itsenäisyyspuolueeseen eli New Yorkin reformipuolueeseen 1999, sitten demokraatteihin 2001, takaisin republikaaneihin 2009, jotka hän jätti 2011 kunnes rekisteröityi takaisin 2012.
Trumpin presidenttikampanjaa leimasi ennen kaikkea vahva populismi ja nationalismi. Pyrkiessään republikaanisen puolueen ehdokkaaksi Trump omaksui monia konservatiivisiksi, äärioikeistolaisiksi ja rasistisiksi miellettyjä poliittisia kantoja, kuten abortin ja muslimien maahantulon kieltäminen.
Trump on monella tavoin hylännyt republikaanisen puolueen viime vuosikymmenten linjan, ja häntä on kutsuttu toimijaksi, joka on kiteyttänyt puolueen luonteen muutoksen 2010-luvulla. 1980-luvulla alkaneen uusliberaalin talouspolitiikan aikana työläisten asema on Yhdysvalloissa huonontunut ja keskiluokan asema juuttunut paikalleen. Trump vastasi tähän tilanteeseen ottamalla kielteisen linjan maahanmuuttoon ja vapaakauppaan. Turvallisuuspolitiikassa Trump on vastustanut George W. Bushin aloittamaa Irakin sotaa ja uuskonservatiivien ajatusta demokratian levittämisestä maailmaan. Republikaanien kannattajien ydinjoukoksi tulivat heikosti koulutetut, pienituloiset, maaseudulla asuvat valkoiset.
Talouspolitiikka.
Trump kannatti valtiontalouden yksityistämistä sekä veronkevennyksiä. Hän ilmoitti poistavansa yritysten ja rikkaimpien verovähennyksiä, keventävänsä verotusta, rajoittavansa vapaakauppaa ja suojelevansa köyhiä ja eläkeläisten sosiaalitukia.
Trumpin presidentinvaalikampanjassaan esittelemä talouspoliittinen ohjelma perustui pääasiassa veronalennuksiin, joilla ei kuitenkaan lisättäisi valtiontalouden alijäämää. Republikaanien ehdokkaaksi pyrkiessään Trump tyrmäsi useaan otteeseen mahdollisuuden veronkorotuksiin. Ehdokkuutensa varmistuttua hän kuitenkin sanoi rikkaimpien veronkorotuksien olevan mahdollisia. Republikaanien aikaisemmasta linjasta poiketen Trump arvosteli vapaakauppasopimuksia, kuten NAFTA:a ja TPP:tä. Trump kannattaa taloudellista protektionismia, kuten korkeita tuontiveroja, suojellakseen yhdysvaltalaista tuotantoa ja työpaikkoja globalisaatiota vastaan. Trump arvosteli Yhdysvaltojen liittolaisia siitä, että ne elävät Yhdysvaltain siivellä.
Ulkopolitiikka.
Trump sanoi kunnioittavansa Venäjän presidentti Vladimir Putinin ulkopoliittista kyvykkyyttä. Presidenttiytensä aikana Trump ilmoitti luottavansa Vladimir Putiniin enemmän kuin oman maansa tiedustelupalveluihin. Trump olisi jättänyt Syyrian sodan Venäjän hoidettavaksi, eikä puuttunut Ukrainan kriisiin. Vaalikampanjansa aikana hän kannatti terroristiepäiltyjen vesikidutuksen sallimista, mutta tultuaan valituksi hän ilmoitti muuttaneensa kantansa sitä vastaan. Maahanmuutto- ja pakolaispolitiikkaa hän aikoi kiristää. Hän lupasi laajentaa Meksikon ja Yhdysvaltain raja-aitaa muurilla suitsiakseen laitonta maahanmuuttoa sekä huumekartellien toimintaa, ja ehdotti muslimien väliaikaista maahantulokieltoa. Trump on myös kuulunut vuodesta 2003 asti Irakin sodan ja George W. Bushin ulkopolitiikan vastustajiin. Hänen mukaansa Yhdysvaltain sotilaallinen toiminta Lähi-idässä on horjuttanut alueen vakautta huomattavasti. Trump kannatti pommitusten aloittamista Isis-järjestöä vastaan, mutta vastusti varsinaista joukkojen lähettämistä alueelle.
Trump vihjasi, että presidenttinä hän saattaisi tunnustaa Krimin liittämisen Venäjään ja lakkauttaa Venäjän vastaiset pakotteet. Hän myös ensimmäisenä pääpuolueen ehdokkaana kautta aikojen kyseenalaisti Naton turvatakuut, mikäli Nato-maat eivät vastavuoroisesti pidä kiinni sopimuksen velvoittamasta kahden prosentin bruttokansantulo-osuudestaan puolustusbudjettiin.
Sosiaalipolitiikka.
Trumpin kannat sosiaalipolitiikan suhteen ovat tiukentuneet vuosien varrella. Vielä vuonna 1999 hän sanoi olevansa ehdottomasti aborttioikeuden puolella. Vuonna 2011 hän ilmoitti ensimmäisen kerran vastustavansa aborttia ja sanoi kantansa muuttamisen ”kehittyneen”, kuten Ronald Reaganilla aikoinaan. Trump on puolustanut seksuaaliterveysjärjestö Planned Parenthoodia, mutta kritisoinut järjestön aborttiin liittyviä toimintoja.
Samaa sukupuolta olevien avioliittoa Trump ei omien sanojensa mukaan kannata. Toisaalta hän on sanonut myös, ettei kumoaisi samaa sukupuolta olevien avioliiton laillisuutta, jonka Yhdysvaltain korkein oikeus linjasi perustuslain mukaiseksi vuonna 2015. Hän on kutsunut avioliittolakia ”todellisuudeksi”. Trumpilla on kuitenkin ollut aina paljon läheisiä homoystäviä ja homoseksuaalisia avustajia. Esimerkiksi vuonna 2005 Trump onnitteli blogissaan ystäväänsä Elton Johnia tämän mennessä naimisiin David Furnishin kanssa.
Trump kannattaa lääkekannabiksen laillisuutta, mutta ei kannabiksen kokonaisvaltaista laillistamista valtion tasolla. Hänen mukaansa laillisuudesta tulee linjata osavaltiotasolla.
Ensimmäinen presidenttikausi (2017–2021).
Donald Trump voitti 8. marraskuuta 2016 järjestetyt presidentinvaalit. Trump sai noin kolme miljoonaa ääntä vähemmän kuin demokraattien ehdokas Hillary Clinton, mutta Trump valittiin presidentiksi valitsijamiesten perusteella. Verrattuna Obamaan Hillary Clinton menetti etenkin afroamerikkalaisten, latinoiden, nuorten sekä ei-koulutettujen valkoisten ääniä, kuten myös hieman naisten ääniä. Sukupuolen merkitys vaaleissa arvioitiin vähäiseksi. Trumpista tuli 70-vuotiaana Yhdysvaltain historian vanhin ensimmäiselle kaudelle valittu presidentti.
Trump ilmoitti kieltäytyvänsä presidentin 400 000 dollarin palkasta ja nosti vain muodollista yhden dollarin vuosipalkkaa. Välttääkseen mahdollisia eturistiriitoja presidenttikautensa aikana Trump siirsi tammikuussa 2017 liiketoimintansa johdon kokonaisuudessaan kahdelle vanhimmalle pojalleen Donald Jr:lle ja Ericille sekä yhtiön talousjohtajalle Allen Weisselbergille. "The Guardian" -lehden mukaan lobbaajat ja liittolaiset tuottivat Trumpin liiketoiminnalle satoja miljoonia dollareita.
Nimityksiä.
Muita tärkeitä nimityksiä.
Trump nimitti marraskuussa 2016 republikaanisen puolueen johtajan Reince Priebusin Valkoisen talon kansliapäälliköksi ja Steve Bannonin pääneuvonantajakseen. Muita lähipiiriin nimettyjä henkilöitä olivat Mike Pompeo CIA:n johtoon ja Nikki Haley YK-suurlähettilääksi.
Trumpin ehdokas työministeriksi, Andrew Puzder, vetäytyi senaatin vastustuksen takia. Michael T. Flynn nimitettiin turvallisuusneuvonantajaksi, mutta joutui eroamaan 24 päivän kuluttua Venäjän suurlähettilään puheluihin liittyvän jupakan takia.
Trump vaihtoi presidenttikautensa aikana useita ministereitään ja läheistä avustajakuntaansa. Hän erotti muun muassa ulkoministeri Rex Tillersonin, päästrategi Steven Bannonin, kaksi viestintäpäällikköä, FBI:n päällikkö James Comeyn sekä kansliapäällikkö Reince Priebusin. Vielä vuoden 2020 presidentinvaalien jälkeen Trump erotti marraskuussa 2020 puolustusministeri Mark Esperin ja lukuisia puolustusministeriön korkeita virkamiehiä.
Trumpin neuvonantajiin kuuluivat muiden muassa tytär Ivanka Trump ja tämän aviomies Jared Kushner.
Sisäpolitiikka.
Trump nimitti korkeimpaan oikeuteen kolme konservatiivituomaria, mikä antoi konservatiiveille siellä enemmistön. Trump nimitti ahkerasti konservatiivituomareita myös alempaan oikeusasteeseen. Trump allekirjoitti asetuksen, joka takasi uskonnollisten ja uskopohjaisten järjestöjen toiminta- ja sananvapauden ja kielsi liittovaltion virastoja puuttumasta niiden vapauteen. Ulkomailla teetettyjen aborttien korvaaminen julkisilla rahoilla lopetettiin. Trumpin hallinto kumosi keskeisiä osia Obaman hallinnon säädöksistä, jotka suojelivat seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjä työsyrjinnältä.
Trump aloitti deregulaation asetuksilla, jotka määräsivät liittovaltion virastoja kumoamaan kaksi vanhaa säädöstä jokaista tekemäänsä uutta säädöstä kohti. Sen lisäksi hän käski liittovaltion virastojen purkaa ja peruuttaa joukko Obaman antamia säädöksiä, joilla rajoitettiin elinkeinoelämän toimintavapautta. Trump kumosi yli 100 ympäristönsuojelusäädöstä, mukaan lukien ne, jotka rajoittivat kasvihuonekaasupäästöjä, ilman ja veden saastumista sekä myrkyllisten aineiden käyttöä. Hän heikensi eläinsuojelua ja infrastruktuurihankkeiden ympäristömääräyksiä sekä laajensi öljynporaukselle ja luonnonvarojen hyödyntämiselle sallittuja alueita, muun muassa sallimalla poraukset arktisella suojelualueella. 
Trump hylkäsi tieteellisen konsensuksen ilmaston lämpenemisestä. Yhdysvalloista tuli maailman ainoa maa, joka ei ollut allekirjoittanut Pariisin ilmastosopimusta. Trump leikkasi uusiutuvan energian tutkimuksen budjettia, pyrki kasvattamaan fossiilienergian tuotantoa ja vientiä ja kumosi Obaman kaudella asetettuja ilmastonmuutoksen torjuntaan tähtääviä toimintoja.
Trump purki monia säädöksiä terveydenhuollosta ja työlainsäädännöstä sekä sääti muun muassa asetuksen, joka helpotti aseiden myymistä vakavasti mielisairaille henkilöille. Trump pyrki purkamaan edeltäjänsä Obamacare-terveydenhoitojärjestelmää. Trumpin hallinnon hanke olisi poistanut sairausvakuutuksen 23 miljoonalta yhdysvaltalaiselta, mutta se ei onnistunut.
Yhdysvaltain talous oli vahva Trumpin ensimmäisen kauden alussa. Trumpin budjetti kasvatti vuonna 2018 yhdessätoista kuukaudessa Yhdysvaltojen velkaa 895 miljardia dollaria. Suurimmat menoerät olivat veronalennukset ja asehankinnat.
Huhtikuussa 2020 Trump uhkasi keskeyttää kongressin toiminnan saadakseen nimityspolitiikkansa etenemään. Tätä oikeutta hän perusteli koronapoikkeustilanteella. Huhtikuussa 2020 koronaviruspandemian aikana Trump keskeytti Yhdysvaltain rahoituksen Maailman terveysjärjestölle. Hän arvosteli järjestöä koronavirustilanteen huonosta hoitamisesta.
Maahanmuutto.
Trump asetti presidentin asetuksella väliaikaiset maahantulorajoitukset kuuden sellaisen maan kansalaisille, joissa esiintyi ääri-islamilaista terrorismia ja joista ei saatu kattavia tietoja Yhdysvaltoihin pyrkivien taustoista. Trump myös keskeytti kaikkien Lähi-idästä Yhdysvaltoihin pyrkineiden pakolaisten vastaanoton. Vähän myöhemmin Trump sai läpi pysyvät maahantulorajoitukset seitsemälle maalle. Trump alkoi myös puuttua laittomaan maahanmuuttoon, minkä seurauksena laittomat rajanylitykset vähenivät noin neljäsosaan aiemmasta.
Ulkopolitiikka.
Trumpin hallinto nosti maan uudeksi ulkopoliittiseksi doktriiniksi paleokonservatiivisen opin maan oman kansallisen edun puolustamisesta ja maksimoimisesta. Trumpin kauden aikana Yhdysvaltain ulkosuhteita leimasivat ennakoimattomuus, epävarmuus ja epäjohdonmukaisuus.
Trumpin presidenttikauden aikana Yhdysvallat erosi YK:n kasvatus-, opetus- ja kulttuurijärjestö Unescosta, YK:n pakolaissopimuksesta, Pariisin ilmastosopimuksesta ja Iranin kanssa tehdystä ydinasesopimuksesta. YK:lle myönnettyä rahoitusta vähennettiin ja järjestön asemaa Yhdysvaltain ulkopolitiikassa pienennettiin. Trump veti Yhdysvallat pois Tyynenmeren alueen vapaakauppasopimuksesta ja alkoi neuvotella Pohjois-Amerikan vapaakauppasopimusta uusiksi. Kiinalle ja Euroopan unionille asetettiin huomattavia uusia tuontitulleja.
Trump tunnusti joulukuussa 2017 Jerusalemin Israelin pääkaupungiksi ja ilmoitti Yhdysvaltojen siirtävän suurlähetystönsä Tel Avivista Jerusalemiin. 
Trump esitteli tammikuussa 2020 Lähi-idän rauhansuunnitelmansa ”Rauhan kautta vaurauteen” ("Peace to Prosperity"), joka laillistaisi Israelin siirtokunnat, muodostaisi pirstaleisen palestiinalaisvaltion, liittäisi Israelin valloittamat alueet virallisesti osaksi juutalaisvaltiota ja työntäisi palestiinalaiset Jerusalemin itälaidalle.
Joulukuussa 2018 Trump päätti, että Yhdysvallat vetää sotajoukot kokonaan Syyriasta keskusteltuaan asiasta Turkin presidentin Recep Tayyip Erdoğanin kanssa. Tämän jälkeen Trump ilmoitti, että miesvahvuus Afganistanissa pudotetaan puoleen. Puolustusministeri Mattis ilmoitti eroavansa.
Ulkomaanmatkat ja merkittävimmät tapaamiset.
Donald Trump teki presidenttikautensa ensimmäisten puolentoista vuoden aikana heinäkuuhun 2018 mennessä kuusi ulkomaanmatkaa ja niillä 21 vierailua muissa maissa. Tämä on hiukan vähemmän kuin hänen kaksi edeltäjäänsä tekivät samassa ajassa. Trumpilla oli tapana käydä useassa maassa yhden matkan aikana. Vierailuista 10 oli käyntejä kansainvälisten järjestöjen kuten Naton ja G7:n kokouksissa ja 11 kahdenvälisiä neuvotteluja.
Trump ja Venäjän presidentti Vladimir Putin sopivat marraskuussa 2016 parantavansa maiden välisiä suhteita, lupasivat olla puuttumatta toisen maan sisäisiin asioihin ja tehostavansa terrorismin vastaista taistelua.
Trump tapasi Pohjois-Korean johtajan Kim Jong-unin kolme kertaa. Ensimmäinen kerta oli 12. kesäkuuta 2018 Singaporessa järjestetyssä huippukokouksessa. Tapaaminen oli historiallinen ensitapaaminen maiden johtajien välillä. Tapaamista oli edeltänyt maiden välien jännittyminen Pohjois-Korean ohjustestien takia edellisenä vuonna. Singaporen huippukokous keskittyi jännitteiden lieventämiseen ja ydinasekysymykseen. Tapaamisen päätteeksi Trump ja Kim allekirjoittivat asiakirjan, jonka mukaan Pohjois-Korea sitoutuu Korean niemimaan ydinaseista riisumiseen. Toinen Trumpin ja Kimin huippukokous järjestettiin helmikuussa 2019 Vietnamin pääkaupungissa Hanoissa. Kolmannen kerran he tapasivat kesäkuussa 2019 Koreiden välisellä demilitarisoidulla vyöhykkeellä. Tuolloin Trump myös ensimmäisenä Yhdysvaltain presidenttinä astui rajalinjan yli Pohjois-Korean puolelle.
Trump saapui Suomeen ensi kertaa presidenttinä 15. heinäkuuta 2018, kun hän ja Venäjän presidentti Vladimir Putin tapasivat Helsingissä järjestetyssä huippukokouksessa.
Mediasuhde ja viestintätyyli.
Trumpin kaudella Yhdysvaltain media jakautui aiempaa lujemmin konservatiivisiin ja liberaaleihin tiedotusvälineisiin. Trump riitautui liberaalin median kanssa, joka hänen mukaansa levittää valeuutisia ja kohtelee häntä epäreilusti. Liberaali media puolestaan kiinnitti toistuvasti huomioita Trumpin lausuntoihin, jotka sen käyttämien faktantarkistajien mukaan ovat usein valheellisia. Trumpin omalla Facebook-kanavalla julkaistiin ”Real News” -nimistä uutisohjelmaa. Trump itse seurasi Fox-uutiskanavaa.
Kun Trumpin ensimmäinen presidenttikausi oli päättynyt, "The Washington Post" -lehti laski, että Trump oli kertonut kautensa aikana 30 573 väärää tai harhaanjohtavaa väitettä. Näitä epätotuuksia tuli julki toisinaan satoja päivässä. Jo presidenttikautensa ensimmäisenä päivänä Trump kertoi 10 epätotuutta. Trumpin ”epätotuuksien tsunami” kasvoi kauden loppua kohti: ensimmäisenä presidenttivuotenaan Trump lausui keskimäärin kuusi epätotuutta päivässä, seuraavana vuonna 16 päivässä, kolmantena vuonna 22 ja neljäntenä 39. Trump kertoi epätosia väitteitä niin merkittävistä kuin merkityksettömistä asioista. Hän kertoi epätotuuksia myös ilmiselvistä tosiasioista, kuten vallitsevasta säätilasta. Trumpin tavallisin epätotuus oli väite, jonka mukaan hänen kaudellaan Yhdysvaltain talous voi paremmin kuin koskaan aiemmin. Tämän väitteen hän toisti 493 kertaa eli keskimäärin joka toinen päivä. Yli 200 kertaa Trump väitti virheellisesti, että hänen tekemänsä veronalennus oli historian suurin, että Yhdysvallat oli aloittanut muurin rakentamisen Meksikon rajalle ja että hänen säätämänsä tullimaksut tuottivat miljardeja dollareita. Yli 150 kertaa hän väitti vastoin totuutta, että ulkomaankaupan vaje oli tappiota ja että republikaanien terveydenhuolto-ohjelma suojelisi entuudestaan sairaita.
Trump on viestinyt paljon Twitterin eli nykyisen X:n kautta. Trumpin viestintä on omalaatuista ja arkikielistä. Hän käyttää paljon slangisanoja, liioittelua, vastakohtia, loukkauksia, isoja kirjaimia, huutomerkkejä sekä epätavallisia kieliopillisia piirteitä ja ilmauksia. Trumpin viestintätyyli on koettu vastaanottajasta riippuen joko aitona ja teeskentelemättömänä, tai karkeana ja vastenmielisenä. Tutkijoiden mukaan Trump pyrkii viestinnällään tietoisesti vetoamaan kouluttamattomiin työväenluokkaisiin kuulijoihin. 
Trumpin vihainen esiintyminen on vedonnut hänen kannattajiinsa, jotka ovat tyytymättömiä Yhdysvaltain tilaan. Trumpin presidenttiyden myötä alettiin puhua ”trumpismista”. Tutkija Markku Ruotsilan mukaan sillä tarkoitetaan tyyliä, jossa esiinnytään jyrkästi ja vihaisesti eliitiksi esitettyjä tahoja vastaan ja suhtaudutaan kielteisesti valtiolliseen sääntelyyn.
Vuonna 2016 "The Atlantic" -lehden kolumnisti Salena Zito kirjoitti Trumpin puheista, että: ”lehdistö ottaa ne kirjaimellisesti, mutta ei vakavasti; hänen kannattajansa ottavat hänet vakavasti, mutta eivät kirjaimellisesti.” Sanonnasta tuli Trumpiin usein liitetty klisee. Trumpin kannattajat käyttivät sanontaa arvostelijoiden mukaan muun muassa puolustamaan Trumpin valehtelua ja salaliittoteorioiden levittämistä. Useiden kommentaattoreiden mukaan Trumpin toisella kaudella tilanne on uusi ja esimerkiksi Euroopan on turvallisuuden vuoksi otettava Trumpin sanat kirjaimellisesti.
Jotkin Trumpin tviiteistä olivat Twitterin sääntöjen vastaisia. Twitter kuitenkin hyväksyi sen pitkään, sillä Twitterillä oli omat säännöt valtionjohtajille. Vuoden 2020 presidentinvaalit hävittyään Trump alkoi kuitenkin levittää Twitterissä paljon perättömiä väitteitä siitä, että vaalitulosta olisi peukaloitu. Tämän vuoksi Twitter alkoi liittää Trumpin tviitteihin varoituksen, että tviitti saattaa sisältää valheellista tietoa. Kun Trumpin kannattajat tunkeutuivat Yhdysvaltain kongressitaloon vuonna 2021 pyrkimyksenään kääntää vaalitulos, Twitterin mielestä Trumpin tviitit vain rohkaisivat väkivaltaan sen sijaan, että olisivat hillinneet sitä. Tämän vuoksi Twitter päätti lopulta sulkea Trumpin Twitter-tilin pysyvästi.
Kannatus presidenttinä.
Trumpin toimien hyväksyjien osuus hänen presidenttikautensa alussa putosi neljässä kuukaudessa 48 prosentista alle 40 prosentin. Sen jälkeen lukema pysytteli FiveThirtyEight-sivuston julkaiseman yhteenvedon mukaan 36 ja 40 prosentin välillä kunnes nousi noin vuoden vallassaolon jälkeen 40 ja 43 prosentin välille, missä se oli yhä marraskuussa 2018. Trumpin vastustus oli vähintään 51 prosenttia keväästä 2017 alkaen ja suurimmillaan vajaat 58 prosenttia vuoden 2018 alussa. Maaliskuussa 2020 keskellä koronaviruspandemiaa Trumpin hyväksyjen osuus nousi eri tutkimuksissa ennätyslukemiin lähelle 50 prosenttia.
Puolentoista vuoden vallassaolon jälkeen Trumpin kannatus oli samaa luokkaa kuin esimerkiksi Obaman, Ronald Reaganin ja Bill Clintonin kannatus, mutta paljon matalampi kuin esimerkiksi George H. W. Bushin kannatus. Trumpin kannatus oli poikkeuksellisen vakaata verrattuna muihin häntä välittömästi edeltäviin presidentteihin.
Republikaanien keskuudessa Trumpin kannatus alkusyksyllä 2018 oli 84 prosenttia, mikä oli samaa tasoa kuin aikaisempienkin republikaanipresidenttien. Demokraattien kannattajista Trumpin hyväksyi vain seitsemän prosenttia, mikä oli paljon vähemmän kuin aikaisempien republikaanipresidenttien kohdalla.
Trumpin valintaan olivat Yhdysvalloissa tyytyväisiä etenkin paleokonservatiivit, kristillinen oikeisto, libertaristit sekä äärioikeisto kuten alt-right.
Trumpin valinnan ratkaisseissa Keskilännen perinteisesti demokraattisissa osavaltioissa Trumpia äänestäneistä 86 prosenttia ilmoitti syyskuussa 2017 olevansa tyytyväisiä Trumpiin ja hänen politiikkaansa. Trumpin äänestäjistä 91 prosenttia ilmoitti aikovansa äänestää Trumpia uudelleen. Kaikista republikaanien kannattajista 91 prosenttia halusi puolueensa seuraavan Trumpia.
Kaikista yhdysvaltalaisista 60 prosenttia ja republikaaneista 80 prosenttia sanoi menettäneensä Trumpin ensimmäisen vallassaolovuoden aikana luottamuksensa liberaalin median raportointiin ja puolueettomuuteen. Trumpin kannattajat ilmaisivat olevansa sitä varmempia omasta ratkaisustaan tukea Trumpia mitä enemmän Yhdysvaltain liberaali media hyökkää Trumpia ja häntä äänestäneitä vastaan.
Trumpin valinta presidentiksi syvensi Yhdysvaltain konservatiivien ja liberaalien välistä kahtiajakoa. Useimmat Trumpia tai Clintonia presidentinvaaleissa äänestäneet ilmoittavat jopa, etteivät halua edes ystävystyä kenenkään vastapuolta äänestäneen kanssa.
Kun Trumpin kannatus oli matalimmillaan, kaksi kolmasosaa yhdysvaltalaisista uskoi, että maasta on tullut vähemmän yhtenäinen Trumpin astuttua valtaan. Yhdysvaltalaisten isänmaallisuus vähentyi Trumpin valtaan tulemisen jälkeen. Vuoden 2018 tutkimuksen mukaan vain 47 prosenttia yhdysvaltalaisista oli ”erittäin ylpeitä” siitä että ovat yhdysvaltalaisia. 74 prosenttia republikaaneista oli ”erittäin ylpeitä” amerikkalaisuudestaan, kun taas vain 32 prosenttia demokraatteja kannattavista. Tämä oli ensimmäinen kerta kun ”erittäin isänmaalliset” yhdysvaltalaiset olivat tutkimuksen mukaan vähemmistössä.
Ensimmäinen virkasyytetutkinta.
Syyskuussa 2019 Yhdysvaltain edustajainhuoneen puhemies Nancy Pelosi ilmoitti, että Trumpia vastaan aloitetaan virkasyytetutkinta. Ilmiantaja, jonka nimeä ei ole kerrottu, on sanonut Trumpin painostaneen Ukrainan presidenttiä Volodymyr Zelenskyitä. Trump on ilmiantajan mukaan pyrkinyt saamaan Ukrainalta tietoja Joe Bidenin ja tämän pojan Hunter Bidenin yhteyksistä ukrainalaiseen energiayhtiö Burismaan. Pelosin mukaan Trump rikkoi Yhdysvaltain perustuslakia, koska Biden oli ehdolla demokraattien presidenttiehdokkaaksi, ja Trumpin toimintaa voi pitää yrityksenä vaikuttaa vuoden 2020 presidentinvaaleihin. Lisäksi presidentin hallinnon yritys estää ilmiantajan kertomien tietojen raportointi kongressille oli Pelosin mukaan laitonta. Trump kiisti virkasyytteet.
Virkarikossyytteet julkistettiin 10. joulukuuta 2019. Toinen syyte koski vallan väärinkäyttöä ja toinen kongressin toiminnan häiritsemistä. Demokraattienemmistöinen edustajainhuone äänesti 19. joulukuuta virkarikossyytteiden puolesta äänin 230–197 ja 229–198. Virkarikossyytteet etenivät seuraavaksi senaattiin. Helmikuussa 2020 republikaanienemmistöinen senaatti vapautti Trumpin virkarikossyytteistä äänin 52–48 ja 53–47.
Uudelleenvalintakampanja ja vaalitappio 2020.
Trump ilmoitti helmikuussa 2018 tavoittelevansa jatkokautta Yhdysvaltain presidenttinä vuoden 2020 presidentinvaaleissa. Hän kertoi marraskuussa 2018 varapresidenttiehdokkaansa olevan jälleen Mike Pence. Trumpin vaalikampanjan virallinen avaustilaisuus pidettiin 18. kesäkuuta 2019. Trump voitti republikaanien esivaalit keväällä 2020, ja hänet nimitettiin virallisesti republikaanien presidenttiehdokkaaksi puoluekokouksessa 24. elokuuta 2020.
Trump kohtasi vastaehdokkaansa Joe Bidenin ensimmäisessä vaaliväittelyssä 29. syyskuuta 2020. Toista väittelytilaisuutta suunniteltiin pidettäväksi etänä Trumpin 2. lokakuuta saaman koronavirustartunnan vuoksi. Trump kieltäytyi etäväittelystä. Presidentinvaaliväittelyjen järjestelykomitea perui lopulta väittelyn ja aloitti seuraavan ja viimeisen vaaliväittelyn valmistelut.
Trump kieltäytyi hyväksymästä vaalitulosta, esitti väitteitä vaalivilpistä ja nosti vaaleista oikeusjuttuja. Vaalivilppiä ei kuitenkaan todettu missään osavaltiossa. 26. marraskuuta 2020 Trump totesi toimittajille, että hän lähtee Valkoisesta talosta, jos valitsijamiehet äänestävät Bidenin presidentiksi.
Toinen virkasyyteyritys.
Osa Trumpin hallinnon jäsenistä erosi 7. tammikuuta 2021 sen jälkeen, kun joukko Trumpin kannattajia oli tunkeutunut kongressitaloon, eikä Trump ollut tuominnut heitä. Kongressin edustajainhuone päätti 13. tammikuuta äänin 232–197 asettaa Trumpin uudelleen virkarikossyytteeseen kapinaan kiihottamisesta. Trump oli puheessaan kehottanut kannattajiaan tulemaan pääkaupunkiin osoittamaan mieltä samaan aikaan, kun kongressi käsittelisi presidentinvaalien tulosta. Yhdysvaltain senaatti hylkäsi virkarikossyytteen 13. helmikuuta 2021 äänin 57–43, kun tuomioon olisi tarvittu vähintään kahden kolmasosan määräenemmistö. Trumpin tuomitsemisen puolesta äänestivät kaikki demokraattisenaattorit ja seitsemän republikaania.
Tuomiot ja syytteet.
Syyte rasistisesta syrjinnästä.
Donald Trump haastettiin veljensä ja isänsä kanssa oikeuteen vuonna 1973 pitkään jatkuneen laittoman syrjinnän harjoittamisesta. Kyse oli siitä, että he olivat kieltäneet yrityksensä työntekijöitä vuokraamasta asuntoja tummaihoisille ja ohjeistanut heitä väittämään tummaihoisille asunnonhakijoille, ettei heillä olisi lainkaan vapaita asuntoja saatavilla. Tapaus päättyi sovitteluratkaisuun, jossa Trump Management joutui muun muassa julkaisemaan lehti-ilmoituksia, joissa kerrottiin, että Trump Management vuokraa asuntoja myös tummaihoisille.
Syyte sekaantumisesta presidentinvaalien 2020 tuloslaskentaan.
15. elokuuta 2023 valamiehistö äänesti nostavansa syytteet Trumpin toimista koskien vuoden 2020 presidentinvaaleja Georgian osavaltiossa. Syyte koski väärentämistä, osavaltion järjestäytyneen rikollisuuden torjumista koskevan lain rikkomista sekä viranomaisen yllyttämistä virkavalan rikkomiseen.
Vuoden 2020 presidentinvaaleissa presidentti Joe Biden sai Trumpia enemmän valitsijamiehiä Georgian osavaltiossa. Syytteen mukaan Trump soitti vaalien jälkeen Georgian korkeimmalle vaaliviranomaiselle pitkän puhelun, jossa hän vaati ”löytämään” Trumpille tarpeeksi monta uutta ääntä, jotta hän ohittaisi Bidenin jo valmiissa tuloslaskennassa. Samassa puhelussa Trump syytti vaalitulosta virheelliseksi. Vaaliviranomaisen kieltäydyttyä Trump antoi ymmärtää, että vaaliviranomainen saattaisi syyllistyä rikokseen, jos hän ei ”löydä” Trumpin vaatimia ääniä. Tämän jälkeen Trump haukkui vaaliviranomaisen kovasanaisesti Twitterissä ja esitti samalla virheellisen sisällön keskustelusta. Tämän seurauksena vaaliviranomainen vuosi puhelun nauhoituksen sanomalehti "The Washington Postille". Puhelu todisti myös Trumpin liittolaisten pyrkineen pääsemään käsiksi osavaltion ääntenlaskentamateriaaliin. Tavoite oli ollut laittaa liikkeelle tekaistuja valitsijamiehiä, joiden äänillä olisi korvattu Bidenin valitsijamiesäänet. Trump kiisti syyllistyneensä rikoksiin.
31. elokuuta 2023 tuomari päätti, että oikeudenkäynti esitetään suorana televisiossa ja Youtube-videopalvelussa. Fultonin piirikunnan syyttäjä ehdotti oikeudenkäynnin alkamispäiväksi 4. maaliskuuta 2024, mutta myöhemmin kävi ilmi, että syyttäjällä sekä hänen palkkaamallaan asianajajalla oli suhde. Tapauksen johdosta tuomari piti useita kuulemisia ja syyttäjä sai jatkaa tapauksen parissa sen jälkeen, kun asianajaja oli lupautunut astua syrjään. Tapauksen johdosta oikeudenkäynti siirtyi.
Tuomio seksuaalisesta hyväksikäytöstä ja kunnianloukkauksesta.
Toukokuussa 2023 Trump todettiin syyllistyneen siviilioikeudenkäynnissä yhdysvaltalaisen toimittajan E. Jean Carrollin seksuaalisesta hyväksikäytöstä joka tapahtui keväällä 1996 luksustavaratalon pukuhuoneessa. Trump on kiistänyt häntä vastaan esitetyt syytökset.
Oikeudenkäynnin tuomari totesi, että Trump raiskasi Carrollin siinä merkityksessä kuin käsite yleensä ymmärretään, vaikka häntä ei tuomittukaan New Yorkin rikoslain tiukan määritelmän mukaisesta raiskauksesta.
Tuomion jälkeen Trump hyökkäsi julkisesti sosiaalisessa mediassa Carrollia sekä tapauksen tuomaria vastaan. Trumpille annettiin näiden kommenttien seurauksena myös tuomio kunnianloukkauksesta. Trump kiisti koskaan tavanneensa Carrollia ja syytti Carrollia valehtelijaksi. Carroll on kertonut kärsineensä Trumpin esittämistä syytöksistä, menettäneensä paljon toimittajantöitä sekä joutuneensa Trumpin tukijoiden tappouhkauksien kohteeksi.
Tammikuussa 2024 yhdeksänhenkinen valamiehistö päätti, että Trump joutuu maksamaan Carrollille vahingonkorvauksia 18,3 miljoonaa dollaria sekä erilaisia rangaistusluonteisia korvauksia noin 65 miljoonaa dollaria. Kaikkiaan Trump määrättiin maksamaan Carrollille 83,3 miljoonaa dollaria (yli 76 miljoonaa euroa).
Kun ABC-televisiokanavan uutisankkuri George Stephanopoulos kertoi lähetyksessään, että Trump oli todettu syylliseksi raiskaukseen, ABC sopi maksavansa Trumpille korvauksena 15 miljoonaa dollaria ja oikeudenkäyntikulut.
Tuomio kirjanpitorikoksesta.
Maaliskuussa 2023 valamiehistö äänesti Trumpin syytteiden nostamisen puolesta koskien pornonäyttelijä Stormy Danielsin hiljaiseksi maksamisessa vuoden 2016 presidentin­vaalikampanjan aikana. 
Syytteen mukaan Trump ja Daniels olisivat harrastaneet seksiä vuonna 2006 mutta Trump on kiistänyt tämän väitteen. Vuoden 2016 presidentinvaalikampanjan aikaan Trumpin silloinen avustaja Michael Cohen maksoi Danielsille 130 000 dollaria, jotta Daniels ei paljastaisi hänen ja Trumpin intiimiä hetkeä. Cohen tunnusti vuonna 2018 suorittaneensa maksun. Syytteen mukaan Trump yritti tämän jälkeen peittää kyseisen maksun väärentämällä sen hänen oman yrityksensä kirjanpitoon. Kyseessä oli ensimmäinen kerta Yhdysvalloissa, kun entistä tai sen hetkistä presidenttiä vastaan nostettiin rikossyyte. 
Toukokuussa 2024 käydyssä oikeudenkäynnissä valamiehistö päätti yksipuolisesti Trumpin syyllistyneen tapauksessa kirjanpidon väärentämiseen. Trump itse kiisti syytteet. Trumpin asianajaja tiedotti että Trump aikoo valittaa päätöksestä. 
Tapauksesta oli tarkoitus antaa tarkempi tuomio 11. heinäkuuta 2024, mutta Trump pyysi tuomion lykkäämistä, jotta tapauksen tuomarilla olisi aikaa tutustua maan korkeimman oikeuden tekemään päätökseen Yhdysvaltain presidenttien syytesuojasta. Tapauksen syyttäjät suostuivat pyyntöön ja uudeksi tuomionluvun ajankohdaksi määrättiin 18. syyskuuta 2024. Tämän jälkeen Trumpin asianajajat vaativat kuitenkin uudelleen tuomioluvun siirtämistä Yhdysvaltain presidentinvaalien 2024 jälkeiseen aikaan, koska heidän mielestään tuomiossa olisi ollut kyse vaaleihin sekaantumisesta. Tuomari lopulta päätti että tuomionluku on vasta vaalien jälkeen ja uudeksi ajankohdaksi määrättiin 26. marraskuuta 2024. Tapauksen tuomarilla oli käsittelyssä myös Trumpin puolustuksen vaatimus kumota koko tuomio ja hylätä koko oikeusjuttu. Trumpin puolustuksen mukaan Trumpilla olisi ollut presidenttinä syytesuoja.
Donald Trumpin tullessa uudelleen valituksi presidentiksi tuomionluvun käsittely keskeytettiin toistaiseksi. Tuomarille osoittamassaan kirjeessä piirisyyttäjän kanslia kertoi, että Trumpia ei todennäköisesti tulla tuomitsemaan ennen kuin mahdollisesti vasta presidenttikauden jälkeen eli aikaisintaan vuonna 2029.
Presidenttikauden jälkeen.
Trump muutti presidenttikautensa päättymisen jälkeen perheineen Mar-a-Lagon kartanoonsa Floridaan. Yhdysvaltain liittovaltion poliisi teki elokuussa 2022 kartanoon kotietsinnän ja takavarikoi huippusalaisiksi merkittyjä asiakirjoja, joita Trumpin epäillään säilyttäneen luvatta.
Trumpin perustama sosiaalisen median palvelu Truth Social avattiin helmikuussa 2022. Sen taustalla on Trumpin uusi yhtiö Trump Media &amp; Technology Group.
Trump antoi ennen marraskuun 2022 välivaaleja julkisen tukensa sadoille ehdokkaille republikaanien esivaaleissa eri osavaltioissa. Suuri osa Trumpin tukemista ehdokkaista voitti esivaalinsa.
Uudelleenvalintakampanja 2024.
Trump ilmoitti marraskuussa 2022 tavoittelevansa ei-peräkkäistä jatkokautta Yhdysvaltain presidenttinä vuoden 2024 presidentinvaaleissa, haastaen istuvan presidentin Joe Bidenin. Vuoden 2024 maaliskuussa Trump ja Biden kummatkin saivat delegaattien enemmistön omien puolueidensa puoluekokouksiin, ja kummastakin tuli siten oman puolueensa oletettu presidenttiehdokas. Trump nimitettiin virallisesti puolueensa presidenttiehdokkaaksi 15. heinäkuuta 2024 republikaanien kansallisessa puoluekokouksessa. Varapresidenttiehdokkaakseen hän valitsi J. D. Vancen. 21. heinäkuuta Biden luopui ehdokkuudestaan ja hänen tilalleen Trumpin vastaehdokkaaksi valittiin varapresidentti Kamala Harris. 
Salamurhayritys.
Kiväärimies Thomas Crooks ampui katolta useita laukauksia Trumpin kampanjatilaisuuteen Butlerissa 13. heinäkuuta 2024, kun Trump oli puhumassa lavalla. Trump haavoittui lievästi korvalehteen. Ampumavälikohtauksessa kuoli kaksi ihmistä, joista toinen on salamurhaa yrittänyt henkilö, ja toinen henkilö oli yleisössä. Tekijäksi epäilty 20-vuotias mies oli rekisteröitynyt republikaanien äänestäjäksi, mutta hän oli vuonna 2021 tehnyt rahalahjoituksen demokraattipuoluetta lähellä olevalle ryhmälle.
Toinen presidenttikausi (2025–).
Voitettuaan presidentinvaalit marraskuussa 2024 ja tullessaan valituksi toiselle virkakaudelle Trumpista tuli Grover Clevelandin jälkeen toinen Yhdysvaltain presidentti, joka on ollut virassaan kaksi ei-peräkkäistä kautta.
Ensimmäiset toimet.
Trump vannoi virkavalansa 20. tammikuuta 2025. Ensimmäisenä päivänään virassa hän allekirjoitti useita presidentin asetuksia. Trump julisti poikkeustilan Meksikon-vastaiselle rajalle estääkseen paperittomien siirtolaisten tulon rajan yli. Hän myös allekirjoitti asetuksen, joka poistaisi Yhdysvalloissa syntyvien automaattisen oikeuden maan kansalaisuuteen. Asetuksen täytäntöönpanomahdollisuudet ovat kuitenkin kyseenalaiset, sillä Yhdysvaltain perustuslain 14. lisäys takaa kansalaisuuden kaikille Yhdysvalloissa syntyneille. Trump julisti energiahätätilan ja keskeytti tuulivoimaloiden lupakäsittelyn sekä ilmoitti Yhdysvaltain eroavan Pariisin ilmastosopimuksesta ja Maailman terveysjärjestöstä. Trump ilmoitti asettavansa helmikuun 2025 alusta 25 prosentin tullin kanadalaisille ja meksikolaisille tuotteille. Hän vapautti 500 ihmistä, jotka oli tuomittu neljän vuoden takaisesta kongressitalon valtausyrityksestä. Trump perui sukupuoli-identiteetin tunnustamisen liittovaltion tasolla. Valtion moninaisuus, yhdenvertaisuus ja osallisuus (DEI) -ohjelmat Trump määräsi lopetettavaksi.
Trump allekirjoitti asetukset, joilla Alaskan Denalivuoren nimi vaihdettaisiin takaisin Mount McKinleyksi sekä Meksikonlahden Yhdysvaltain-puoleisen osan nimeksi vaihdettaisiin "Gulf of America" (’Amerikanlahti’).
Ulkopolitiikka.
Trump on vaatinut Nato-maita nostamaan puolustusmenonsa viiteen prosenttiin kansantuotteestaan. Puolustusministeri Pete Hegseth ilmoitti vuonna 2025 suunnitelmasta vähentää Yhdysvaltain puolustusmenoja kahdeksalla prosentilla vuodessa viiden vuoden ajan.
Trump sanoo haluavansa saavuttaa Ukrainaan ensin tulitauon ja lopulta pysyvän rauhan. Tähän hän pyrkii keskustelemalla eri osapuolten kanssa. Trump on sanonut haluavansa tavata Venäjän presidentti Vladimir Putinin keskustellakseen Ukrainan sodan lopettamisesta. Kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022, Trump piti Putinia ymmärtäviä puheenvuoroja. Presidentinvaalien alla Trump kieltäytyi useasti asettumasta Ukrainan puolelle. Toisen kautensa alussa Trump keskusteli puhelimitse Putinin kanssa, ja tapasi tämän Alaskassa elokuussa 2025. Trump sanoo myös haluavansa Putinin ja Ukrainan presidentti Volodymyr Zelenskyin neuvottelupöytään. Zelenskyi ja Trump ovat tavanneet kahdesti vuonna 2024 ja kahdesti vuonna 2025. Trumpin hallinto on myös ehdottanut Eurooppaan kiinalaisia rauhanturvaajia. 
Yhdysvaltain uusi johto ilmaisi tukensa tukee laitaoikeistolle Saksassa ja Unkarissa. Saksa tuleva liittokansleri Friedrich Merz syytti Yhdysvaltojen sekaantuneen Saksan vaaleihin samalla tavalla kuin Venäjä niihin sekaantui.
Kauppapolitiikka.
Trump sanoi aikovansa nostaa Yhdysvaltain tuontitullit samalle tasolle sen kauppakumppanien yhdysvaltalaisille tuotteille asettamien tullien kanssa. Talousasiantuntijat varoittivat kauppasodan voivan nostaa hintoja Yhdysvalloissa. Trump vakuutti vaikutuksen jäävän väliaikaiseksi.
Hinnoittelu.
Vuonna 2025 Trump allekirjoitti aloitteen, jolla painostetaan lääkeyhtiöitä laskemaan hintoja. Hänen mukaansa reseptilääkkeiden hinnoittelu on törkeää ja epäreilua. Hän ei myöskään hyväksy Walmartin hinnankorotuksia, koska Walmart on tienannut "miljardeja dollareita".
Trumpin politiikan arvostelua.
American Political Science Associationin asiantuntijakyselyissä vuonna 2018 ja 2024 Trump arvioitiin historian huonoimmaksi Yhdysvaltain presidentiksi.
Trumpin ensimmäinen presidenttikausi auttoi tuomaan aiemmin marginaalissa olleita äärioikeistolaisia ajatuksia ja toimijoita valtavirtaan. Trumpin useita toimia ja retoriikkaa on sanottu autoritaarisiksi ja demokratian rapautumista myötävaikuttaviksi. Trump pyrkii laajentamaan presidentin valtaoikeuksia. Hänen poliittista kannattajakuntaansa on verrattu henkilökulttiin. Trumpin on sanottu olevan keskeinen henkilö poliittisen väkivallan kasvussa Yhdysvalloissa. 
Toisen kautensa alussa Trump puhui Ukrainasta ja Venäjän hyökkäyksestä tavalla, jonka sanottiin muistuttavan Venäjän propagandaa. Trumpin katsottiin toiminnallaan palauttaneen arvovaltaa Putinin Venäjälle. Useat poliitikot katsoivat koko Euroopan turvallisuustilanteen huonontuneen. Useiden kommentaattoreiden mukaan Euroopan on otettava enemmän vastuuta omasta turvallisuudestaan.
Italian ulkopoliittisen instituutin johtaja Nathalie Toccin mukaan Trump ja Vladimir Putin jakavat saman imperialistisen maailmankuvan. Politiikan tutkija Francis Fukuyama sanoi vuonna 2025, että Trumpin johtama Yhdysvallat on liittymässä autoritaaristen maiden leiriin. Yhdysvaltain ulkopoliittisen vetäytymisen Trumpin johdolla on arvioitu auttavan Kiinan tavoitteita.
John Bolton, joka on pitkäaikainen Yhdysvaltain ulkopolitiikan kovan linjan kannattaja ja oli Trumpin kansallisen turvallisuuden neuvonantaja vuosina 2018–2019, sanoi joulukuussa 2024 olevansa huolissaan suuren kansainvälisen politiikan kriisin syntymisestä. Hän sanoi olevansa erittäin huolissaan siitä, että ”Trump ei pysty keskittymään johdonmukaiseen päätöksentekoon”. Boltonin mukaan ”Hän ei tiedä paljon ulkopolitiikasta. Hän ei ole suuri lukija. Hän lukee sanomalehtiä ajoittain, mutta informaatiomuistioita hän ei juuri koskaan lue, koska hänen mielestään ne eivät ole tärkeitä. Hänen mielestään niiden tosiasiat eivät ole tärkeitä. Hän luulee katsovansa jotain kaveria pöydän poikki silmiin, he tekevät sopimuksen, ja se on tärkeää.”
Yhdysvaltalainen piispa Mariann Budde arvosteli Trumpin virkaanastujaisjumalanpalveluksessa 2025 pitämässään saarnassa Trumpia ja pyysi armoa lapsille, joiden vanhemmat viedään heiltä pois.
Kohut.
Liikemiehen imago.
Trump pyrki liikemiesaikoinaan 1980- ja 1990-luvuilla olemaan mahdollisimman usein julkisuudessa ja sensaatiolehdistön otsikoissa. Hän loi tietoisesti itselleen narsistisen ja röyhkeän playboyn imagon, korostaen ja liioitellen seksuaalisuuttaan ja nautinnonhaluaan. Hän sanoi usein imagonsa olevan hänelle hyvin tärkeä ja tehneensä itsestään show’n.
Venäjä-yhteydet.
Trumpin poliittiset vastustajat alkoivat jo ennen presidenttiehdokkuuden varmistumista koota niin sanottua Steelen muistiota, jossa haettiin yhteyksiä Trumpin ja Venäjän hallinnon välille. Muistiota alkoivat koota Trumpin vastustajat republikaanisessa puolueessa, ja Hillary Clintonin vaalikampanja jatkoi sitä.
Hillary Clinton syytti vaaliväittelyssä Trumpia ”Putinin sätkynukeksi”.
Trump järjesti Miss Universum -kilpailun vuonna 2013 Venäjällä, ja venäläisten liikemiesten väitetään sijoittaneen rahaa Trumpin kiinteistöihin. Trumpin tiedottajan mukaan hänelle ei kuitenkaan ole liikeyhteyksiä Venäjällä. Entinen kampanjapäällikkö Paul Manafort on tehnyt miljoonien liiketoimia oligarkkien kanssa ja ollut Venäjän tukeman Ukrainan presidentin Viktor Janukovytšin neuvonantaja. Trumpin Venäjä-neuvonantaja oli läheisissä suhteissa Venäjän valtion kaasuyhtiö Gazpromiin. Vuonna 2016 kerrottiin, että Trumpin kiinteistöhankkeen rahoittajat ovat Venäjältä ja Kazakstanista. TalkingPointsMemon kustantaja Josh Marshall sanoi, että Trump on taloudellisesti riippuvainen Putinin tukijoista ja Venäjän pankeista.
"The New York Timesin" mukaan nimeämättömät yhdysvaltalaiset tiedusteluelimet olivat ”hyvin varmoja”, että Venäjän GRU oli tietomurron takana, jossa demokraattisen puolueen Democratic National Committeen tietoverkosta vietiin 27 000 viestiä ja asiakirjaa, jotka Wikileaks julkisti demokraattien ehdokasvalintakokouksen alla 22. heinäkuuta 2016. "Defense One" -lehden mukaan huomattava määrä todisteita osoittaa, että vuoto oli Venäjän valtion järjestämä Trumpin presidenttiyden edistämiseksi, koska Trump on suhtautunut Putiniin myönteisesti.
"Mother Jones" -lehti väitti Steelen muistion perusteella lokakuussa 2016, että Trump on Venäjän agentti, jota Venäjä on tukenut viiden vuoden ajan. "Slate"-julkaisu väitti että Trumpilla on salainen palvelin, joka on yhteyksissä Venäjän hallintoa lähellä olevan Alfa Bank -pankin kanssa. Yhdysvaltain liittovaltion poliisi FBI tutki Trumpin Venäjä-yhteyksiä, muttei löytänyt todisteita niistä. FBI kieltäytyi myös allekirjoittamasta lausuntoa, jonka mukaan Venäjä oli Wikileaksin julkaisemien sähköpostien vuodon takana.
Garri Kasparovin mukaan Venäjä on järjestelmällisesti pyrkinyt takaamaan Trumpin nousun ja pistänyt sen taakse koko koneistonsa saadakseen samanmielisen kumppanin Yhdysvaltain johtoon. Hän on myös vihjannut että venäläiset pelastivat 2008 Trumpin konkurssilta.
Muellerin raportti.
Maaliskuussa 2019 julkaistun erikoissyyttäjä Robert Muellerin raportin tiivistelmän mukaan ei ole näyttöä siitä, että Trumpilla tai hänen kampanjaorganisaatiollaan olisi ollut lainvastaisia yhteyksiä venäläisten toimijoiden kanssa. Mueller oli johtanut Venäjä-tutkintaa keväästä 2017 asti. Häntä ennen tutkinnanjohtajana oli James Comey, jonka Trump erotti. Valkoisen talon tiedotteen mukaan Muellerin raportti oli täydellinen synninpäästö Trumpille. Kongressin demokraattien mukaan Trump saattoi silti syyllistyä oikeuden estämiseen tutkinnan aikana. Hänen muitakin toimiaan, kuten mahdollista verovälttelyä, tutkittiin edelleen.
Muellerin tutkinta oli laajasti seurattu aihe Yhdysvaltain tiedotusvälineissä kahden vuoden ajan. Tutkinnan tuloksen tultua julki Trumpin kannattajat arvostelivat mediaa tahallisesta tosiasioiden vääristelystä.
Kourimiskohu.
"The Washington Post" julkaisi lokakuussa 2016 videon vuodelta 2005, jossa Trump kehuskeli voivansa kouria ja suudella vapaasti naisia lupaa kysymättä kuuluisuutensa ansiosta. Trumpin naisia halventavana pidetty lausahdus nosti suuren kohun. Trump pyysi lausahdustaan julkisesti anteeksi ja sanoi sen olevan ”pukukoppipuhetta”. Monet republikaanien johtohenkilöt vetivät Trumpila osittain tukensa. Myöhemmin lokakuussa yli kymmenen naista väitti julkisuudessa Trumpin kourineen heitä. Miss Suomeksi vuonna 2006 valittu Ninni Laaksonen kertoi: ”Trump kävi kiinni takapuoleeni 2006”. Valkoisen talon virallisen kannan mukaan kaikki Trumpia ahdistelusta syyttäneet olivat valehtelijoita.
Kirjanpitorikos.
"The Wall Street Journal" kertoi tammikuussa 2018, että Trumpin juristi Michael Cohen oli maksanut 130 000 dollaria pornotähti Stormy Danielsille, jotta tämä ei paljastaisi olleensa seksuaalissävytteisessä suhteessa Trumpin kanssa vuonna 2006. Maksu suoritettiin Danielsin tilille hieman ennen vuoden 2016 presidentinvaaleja. Toinenkin henkilö, Karen McDougal, sai rahaa Cohenilta suhdehuhujen peittelemiseksi.
Loukkaavat puheet.
Trump aiheutti tammikuussa 2018 laajaa kansainvälistä närkästystä ja syytöksiä rasismista käytettyään keskustelussaan Haitista, El Salvadorista ja joistain Afrikan maista nimitystä ”"shithole countries"” (suom. ’paskakuoppamaat’, merkitykseltään ’saastainen, nuhjuinen, epämiellyttävä paikka’) ja kyseenalaistaessaan näistä maista tulevan siirtolaisuuden Yhdysvaltoihin.
Väitetty antisemitismi.
Trump on ollut näkyvä Israelin tukija ja palestiinalaismyönteisten mielipiteiden kriitikko. Hän on syyttänyt Yhdysvaltojen yliopistojen kampuksia antisemitistisiksi ja on allekirjoittanut kaksi presidentin asetusta antisemitismin ja antisionismin torjumiseksi. Syyskuussa 2025 Israelin pääministeri Benjamin Netanjahu kiitti YK-puheessaan Trumpin hallintoa taistelusta antisemitismiä vastaan.
Tästä huolimatta Trumpilla on myös historiaa puheista ja teoista, joita tutkijat, juutalaisjärjestöt ja suuri yleisö ovat pitäneet antisemitistisinä tai antisemiiteille suotuisaa poliittista ilmapiiriä edistävinä. Kriitikot ovat väittäneet, että presidentti Trumpilla on samanaikaisesti sekä Israel-myönteisiä että antisemitistisiä näkemyksiä. Northwest yliopiston historioitsija Stephen F. Eisenman on kirjoittanut Trumpin olevan esimerkki "sionistisesta antisemiitistä."
Elokuussa 2019 vastatessaan toimittajan kysymykseen muutoksista yhdysvaltain Israel-apuun Trump sanoi "Mielestäni kuka tahansa juutalainen, joka on äänestänyt demokraatteja osoittaa joko täydellistä tiedon puutetta tai suurta epälojaaliutta." Kommentit raivostuttivat yhdysvaltain juutalaisryhmiä ja juutalaisia demokraattipoliitikkoja. Jewish Democratic Council of America -järjestön toiminnanjohtaja Halie Soifer sanoi Trumpin kommentin toistavan vanhaa antisemitistä väitettä "kaksoislojaliteetista." Demokraattinen presidenttiehdokas, juutalaistaustainen Bernie Sanders vastasi Trumpin kommentteihin kampanjatilaisuudessaan Iowassa sanomalla olevansa "ylpeä juutalainen", että hänellä "ei ole huolia demokraattien äänestämisestä." 
Marraskuussa 2022 Trump piti Mar-a-Lagossa yksityisen illallisen Yen (entinen Kanye West) kanssa, joka toi mukaansa Nick Fuentesin. Fuentes on holokaustin kieltäjä ja antisemiitti, ja Ye oli esittänyt laajalti raportoituja antisemitistisiä kommentteja kuukausina ennen illallista. Trump totesi myöhemmin, ettei hän tiennyt Fuentesin uskomuksista. Illallisesta keskustellessaan Trump ei kuitenkaan tuominnut vieraidensa antisemitismiä. Sekä republikaanit että demokraatit kritisoivat hänen päätöstään illallistaa heidän kanssaan. 
Heinäkuussa 2025 pitämässään puheessa Trump sanoi "Ei kuolinveroa, ei kiinteistöveroa, ei tarvitse mennä pankkiin ja lainata, joissain tapauksissa, hyvältä pankkiirilta, ja joissain tapauksissa, Shylockeilta ja pahoilta ihmisiltä." Termi "Shylock" tulee William Shakespearen näytelmästä Venetsian Kauppias, jonka pääantagonistina toimii Shylock-niminen juutalainen, joka on häikäilemätön rahanlainaaja. Trumpin kriitikot pitivät hänen kommenttiaan räikeän antisemitistisenä. Kysyttäessä termin käytöstä Trump sanoi, ettei hän tiennyt sen merkityksiä. 
GBAO Strategies -mielipidemittausyrityksen vuonna 2025 teettämän mielipidekyselyn mukaan niukka enemmistö amerikkalaisista rekisteröityneistä juutalaisista äänestäjistä pitää Trumpia antisemitistisenä ja suuri enemmistö paheksuu hänen yrityksiään torjua antisemitismiä poliittisin keinoin uskoen niiden saavuttavan päinvastaisia tuloksia.
Salaliittoteorioiden levittäminen.
Trump oli alkanut vuonna 2011 väittää, että presidentti Obama ei olisi syntynyt Yhdysvalloissa eikä näin saisi olla Yhdysvaltain presidentti. Hän jatkoi asian epäilemistä senkin jälkeen, kun Obama julkisti syntymätodistuksensa, joka todistaa hänen olevan syntyperäinen amerikkalainen. Trump myönsi vihdoin presidentinvaalikampanjansa aikana syksyllä 2016 Obaman syntyneen Yhdysvalloissa.
Yksityiselämä.
Perhe ja avioliitot.
Trump on ollut naimisissa kolme kertaa. Ensimmäisen kerran hän meni naimisiin vuonna 1977 Ivana Trumpin (o.s. Zelnickova) kanssa. Pari erosi vuonna 1992. Vuonna 1993 Trump solmi avioliiton näyttelijä Marla Maplesin kanssa. Pari erosi kesäkuussa 1999. Tammikuussa 2005 Trump avioitui slovenialaisen Melania Knaussin kanssa (myöhemmin Melania Trump).
Trumpilla on viisi lasta, joista Donald Jr. (s. 1977), Ivanka (s. 1981) ja Eric (s. 1984) Ivana Trumpin kanssa, Tiffany (s. 1993) Marla Maplesin kanssa ja Barron (s. 2006) Melania Trumpin kanssa . Hänellä on kahdeksan lastenlasta.
Trump muutti lokakuussa 2019 virallisen asuinpaikkansa New Yorkin Trump Towerista Floridan Palm Beachiin kartanoonsa Mar-a-Lagoon.
Uskonto.
Trump on entinen presbyteeri. Trump ei ollut puhunut uskonasioista ennen vaalikampanjaansa eikä senkään aikana käsitellyt aihetta kovinkaan paljon. Kirkossa hän on sanonut käyvänsä lähinnä juhlapyhinä kun hänellä on aikaa.
Lokakuussa 2020 Trump kertoi olevansa mihinkään kirkkokuntaan sitoutumaton kristitty (). Trump on ensimmäinen presidentti sitten Dwight D. Eisenhowerin, joka on vaihtanut uskonnollista vakaumustaan kesken virkakauden.
Elämäntavat.
Trump ei omien sanojensa mukaan ole koskaan käyttänyt huumeita tai polttanut tupakkaa, ja alkoholin käytön hän lopetti veljensä kuoltua alkoholimyrkytykseen. Hän on bakteerikammoinen ja välttää ihmisten kättelemistä.
Trumpin unentarve on pieni, hän nukkuu vain neljä tai viisi tuntia yössä.
Harrastukset.
Trump harrastaa golfaamista. Hän pitää Frank Sinatran, Elton Johnin ja Eminemin musiikista. Hänen suosikkikappaleensa on Peggy Leen hitti ”Is That All There Is?” vuodelta 1969.
Terveys.
Trumpille tehtiin tammikuussa 2018 virallinen terveystarkastus fyysisen kunnon selvittämiseksi, ja hänen todettiin olevan ”erittäin terve”. Trump kertoi vuonna 2016 olevansa 188 senttimetriä pitkä ja painavansa 107 kilogrammaa. 
Trumpilla todettiin koronavirustartunta lokakuussa 2020. Hän vietti Walter Reedin sotilassairaalassa kolme yötä, minkä jälkeen hän palasi Valkoiseen taloon.
Kunnianosoituksia.
Vuonna 2021 Trumpille myönnettiin symbolinen musta vyö taekwondossa.
Julkaisut.
Trumpin nimissä on julkaistu 19 kirjaa, joista useimmat käsittelevät liike-elämässä menestymistä. Useimmat tai kaikki niistä ovat osittain tai kokonaan jonkun haamukirjoittajan kirjoittamia.