Greta Thunberg

Greta Tintin Eleonora Ernman Thunberg (s. 3. tammikuuta 2003 Tukholma, Ruotsi) on ruotsalainen ilmastoaktivisti, joka tunnetaan koululaisten kansainvälisen ilmastolakkoliikkeen perustajana. Hän nousi julkisuuteen elokuussa 2018 osoittamalla mieltä Tukholmassa Ruotsin valtiopäivätalon edustalla saadakseen huomiota ilmastonmuutokselle. Osoittaessaan mieltä hän oli pois koulusta, ja Thunbergin esimerkki käynnisti maailmanlaajuisen koululakkojen kansalaisliikkeen. Thunberg ottaa kantaa ilmastonmuutokseen jokapäiväisessä elämässään.
Thunberg tunnetaan myös Palestiinan itsenäisyysliikkeen näkyvänä tukijana.
Perhe ja elämä.
Thunbergin äiti on oopperalaulaja Malena Ernman, joka edusti Ruotsia Eurovision laulukilpailussa vuonna 2009 ja isä näyttelijä, tuottaja ja kirjailija Svante Thunberg. Myös hänen isoisänsä Olof Thunberg (1925–2020) oli näyttelijä. Thunbergilla on häntä kolme vuotta nuorempi sisko Beata, joka on luonut jo uraa laulajana.
Thunberg alkoi kiinnittää huomiota ilmastonmuutokseen jo yhdeksänvuotiaana, jolloin hän lopetti lihansyönnin ja luopui kaiken turhan ostamisesta. Vuonna 2015 hän lopetti myös lentämisen, ja vuotta myöhemmin hänen äitinsä seurasi päätöstä luopuen samalla kansainvälisestä urastaan. Perhe kasvattaa omat vihanneksensa maapalstalla kaupungin ulkopuolella ja tuottaa sähkön aurinkopaneeleilla. Sähköautolla he liikkuvat vain, kun se on ehdottoman pakollista. Hänen äitinsä on julkaissut Greta- ja Beata-tytärtensä autismia ja ADHD-diagnooseja käsittelevän kirjan. Gretalla on diagnosoitu Aspergerin oireyhtymä. Muutamia vuosia ennen ilmastoaktivismin aloittamista Greta kärsi masennuksesta eikä isänsä mukaan halunnut syödä tai käydä koulua. Ilmastoaktivismi on kuitenkin tehnyt Gretan myöhemmin onnelliseksi.
Thunberg piti koulunkäynnissään välivuoden syksystä 2019 syksyyn 2020, jolloin hän palasi takaisin koulunpenkille.
Thunberg elää julkisesti vaatimatonta elämää. Hänen muun muassa kirjamyynneistä ja lahjoituksista saamansa omaisuuden arvoksi on arvioitu yli miljoona dollaria, ja omaisuudestaan hän lahjoittaa säännöllisesti aktivismiinsa liittyviin tarkoituksiin.
Aktivismi.
Toukokuussa 2018 Thunberg oli yksi kolmesta "Svenska Dagbladetin" nuorille järjestämän ilmastoaiheisen kirjoituskilpailun voittajista. Peruskoulun yhdeksättä luokkaa käynyt Thunberg aloitti koululakkonsa 20. elokuuta 2018 ilmoittaen, ettei aio mennä kouluun ennen 9. syyskuuta järjestettyjä Ruotsin valtiopäivävaaleja. Sen sijaan Thunberg istui kouluajat valtiopäivätalon edustalla mukanaan kyltti, jossa luki "Skolstrejk för klimatet" (Koululakko ilmaston puolesta). Thunberg vaati Ruotsin hallitusta vähentämään maan hiilipäästöjä Pariisin ilmastosopimuksen mukaiselle tasolle.
Valtiopäivävaalien jälkeen Thunberg ilmoitti jatkavansa koululakkoa perjantaisin ja pyysi ihmisiä ympäri maailmaa liittymään mukaan. Seuraavan syksyn ja talven aikana hänen käynnistämästään koululakosta kasvoi maailmanlaajuinen kansalaisliike, joka inspiroi tuhansia koululaisia eri puolilla maailmaa järjestämään vastaavia tempauksia. Joulukuussa 2018 Thunberg piti puheen Puolan Katowicessä järjestetyssä YK:n ilmastokokouksessa ja tapasi myös YK:n pääsihteerin Antonio Guterresin.
Thunberg osallistui tammikuussa 2019 Maailman talousfoorumin kokoukseen Davosissa, mihin hän saapui 32 tuntia kestäneen junamatkan jälkeen. Monet muut kokoustajista olivat saapuneet paikalle yksityislentokoneilla. Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle helmikuussa pitämässään puheessa Thunberg vaati poliitikkoja yhdistymään tieteen tulosten taakse.
Thunbergilta julkaistiin toukokuussa 2019 kirja "No One Is Too Small to Make a Difference". Kyseessä on kokoelma hänen ilmastonmuutoksesta pitämiään puheita. Kirjan myyntitulot lahjoitettiin hyväntekeväisyyteen. Kirjan uusi, laajennettu painos julkaistiin marraskuussa 2019. Siihen oli lisätty viisi Thunbergin myöhemmin pitämää puhetta. Marraskuussa 2022 kirjansa "The Climate Book" julkaisutilaisuudessa Lontoossa Thunberg sanoi tavoitteekseen kapitalismin kukistamisen. Hän piti nykyistä ”normaalia” järjestelmää syynä ilmastokriisiin ja nykyistä maailmanjärjestystä kolonialistisena, imperialistisena, sortavana, rasistisena ja syrjivänä.
Thunberg tuomittiin heinäkuussa 2023 Malmön käräjäoikeudessa 130 euron sakkoihin niskoittelusta Malmön öljysatamassa kesäkuussa 2023 järjestetyssä ilmastomielenosoituksessa, jossa hän kieltäytyi tottelemasta poliisin käskyä siirtyä pois maantieltä.
Puhe YK:n ilmastokokouksessa 2019.
Thunberg kutsuttiin ottamaan osaa YK:n ilmastokokoukseen New Yorkissa syyskuussa 2019. Lentämisestä aiheutuvien hiilidioksidipäästöjen vuoksi hän matkusti Atlantin yli kilpapurjeveneen kyydissä. 23. syyskuuta 2019 pidetyssä ilmastokokouksessa Thunberg piti neliminuuttisen puheen, jossa hän syytti maailman johtajia toimettomuudesta ilmastonmuutoksen ja ekosysteemien romahtamisen suhteen. Puheen toistuva fraasi ”Kuinka te kehtaatte!” nostettiin usein esiin mediassa. Puheesta tuli eniten huomiota herättänyt hetki Thunbergin aktivistiuralla.
Yhdysvalloista hän matkusti purjeveneellä Espanjaan osallistuakseen jälleen ilmastoneuvotteluihin. Madridissa joulukuussa 2019 hän totesi, ettei maailmanlaajuinen koululakkojen liike ollut saavuttanut mitään, sillä päästöt jatkoivat edelleen kasvuaan.
Palestiinalaisaktivismi.
Lokakuussa 2023 Gazan sodan alettua Thunberg julkaisi sosiaalisessa mediassa kuvan itsestään ja kolmesta muusta aktivistista pitämässä kylttejä, joista kolmessa oli palestiinalaisia tukevia viestejä. Thunberg sai kritiikkiä, koska ei tuominnut Hamasin terrori-iskua Israeliin.
Thunberg joutui poliisin kiinniottamaksi vuoden 2024 Euroviisujen aikaan Malmössä olleissa palestiinamielisissä mielenosoituksissa, joissa vastustettiin Israelin osallistumista kilpailuun.
Kesäkuussa 2025 Thunberg oli muiden tunnettujen aktivistien kanssa mukana Freedom Flotilla Coalition (FFC) -järjestön "Madleen"-aluksella, jonka tarkoituksena oli järjestön mukaan kuljettaa hätäapua Gazaan. Israel pysäytti aluksen ja toi sen matkustajat maihin. FFC:n mukaan Israelin armeija ”hyökkäsi” ja ”nousi laittomasti” alukselle. Tukholman yliopiston professorin Said Mahmoudin mukaan aluksen pysäyttäminen oli vastoin kansainvälistä oikeutta. Myös terroristijärjestö Hamas kutsui sitä laittomaksi. Thunberg karkotettiin Israelista ja hänet laitettiin lennolle Ranskaan.
Tunnustuksia.
Joulukuussa 2018 yhdysvaltalainen "Time"-aikakauslehti valitsi Thunbergin vuoden 2018 maailman 25 vaikutusvaltaisimman nuoren joukkoon. Ruotsalainen iltapäivälehti "Expressen" valitsi hänet naistenpäivänä 2019 vuoden naiseksi, ja myös "Aftonbladetin" tekemän mielipidetiedustelun mukaan Thunberg oli kansalaisten mielestä vuoden nainen.
Thunberg oli yksi 301 ehdotetusta, joita esitettiin vuoden 2019 Nobelin rauhanpalkinnon saajaksi. Hänelle myönnettiin lokakuussa 2019 Pohjoismaiden neuvoston ympäristöpalkinto, mutta hän kieltäytyi ottamasta sitä vastaan. Vuonna 2019 yhdysvaltalainen Time-lehti valitsi Thunbergin vuoden henkilöksi. Lehti perusteli päätöstä sillä, että Thunberg on saanut toiminnallaan aikaan maailmanlaajuisen asennemuutoksen ilmastonmuutoksen vastaisessa taistelussa. 
Thunbergin mukaan on nimetty kovakuoriaislaji "Nelloptodes gretae".
Helsingin yliopisto myönsi Thunbergille teologian kunniatohtorin arvonimen vuonna 2023. Thunbergille on myönnetty myös Monsin yliopiston kunniatohtorin arvonimi.
Kritiikki.
Venäjän presidentti Vladimir Putin kuvaili 2019 Thunbergia huonosti informoiduksi ja vihjasi, että jotkut käyttävät Thunbergia tarkoitusperiensä ajamiseen. Putin samalla tuomitsi lasten käyttämisen poliittisten tarkoitusperien ajamiseen.
Syksyllä 2023 Fridays for Future -ilmastoliikkeen sisällä heräsi kritiikkiä Thunbergia kohtaan tämän otettua selvästi Palestiinan puolen Gazan vuoden 2023 sodassa. Esimerkiksi liikkeen Saksan-haara irtisanoutui Thunbergin lausunnoista.