Vantaanlaakso

Vantaanlaakso () on noin 3 000 asukkaan kaupunginosa Vantaan länsiosassa, Myyrmäen suuralueella. Lännessä Vantaanlaakson kaupunginosa alue rajoittuu Hämeenlinnanväylään, pohjoisessa Kehä III:een, koillisessa ja idässä Vantaanjokeen. Alueen eteläraja kulkee Viherkummun siirtolapuutarhan eteläpuolella.
Vantaanlaakson naapureina sijaitsevat Kaivokselan kaupunginosa etelässä, Martinlaakso lännessä, Piispankylä ja Viinikkala pohjoisessa sekä Ylästö Vantaanjoen itäpuolella.
Historiaa.
Vantaanjoen varren maisemat ovat jo pitkään suosineet asumista. Jo kivikaudella tiedetään asutusta olleen alueen pohjoisrajalla Vantaankosken ympäristössä. Keskiajalla samoista seuduista kehittyi jokea pitkin liikkuneen vesiliikenteen ja maanteitä kulkeneen tieliikenteen solmupiste ja kylien rajaseutu, jonne rakennettiin kylien yhteismyllyjä jo 1500-luvulla. Vantaankosken äärelle, Kuninkaantien ja Vanhan Nurmijärventien varrelle, syntyivät keskiajalla viiden talon "Martinkylän" (Mårtensby) ja kahden talon "Myllymäen" (Kvarnbacka) kylät.
1830-luvulla alkoi Kvarnbackan koskella Vantaan ruukin (Wanda Masugn) toiminta ja malminjalostus. 1890-luvulle tultaessa Vantaankoskesta oli kehittynyt monipuolinen tuotantoalue, jossa sijaitsi myllyn ja ruukin lisäksi sahoja, päretuotantoa, huovutuslaitos, trasselitehdas, viilatehdas ja hopeasulatto. Kosken rannalle rakennettiin asuntoja, toimistoja ja varastoja. Kosken itäpuolella Viinikkalassa sijaitseva Dahlforsin viilatehdas jatkoi tuotantoaan 1960-luvulle. Maanviljelyä on harrastettu Vantaanjoen äärellä pitkään; tämä elinkeino on yhä voimissaan. Vantaanjokilaakso on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi maisema-alueeksi.
Asukkaat.
Vantaanlaaksolaisia on noin 2 700. Työttömyysaste on alueella alhainen, korkeakoulutettujen osuus ja tulotaso korkeampi kuin Vantaalla keskimäärin. Vuoden 2020 lopussa kaupunginosan väesöstä muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus oli 10,8 prosenttia.
Asuntokanta.
Vantaanlaakso on arvostettu asuinalue. Ennen 1950-lukua maatalousvaltaisella alueella oli vain 17 pientaloa. Alue kasvoi, kun sinne 1950–1970-luvuilla rakennettiin runsas 250 uutta asuntoa. Kiivainta Vantaanlaakson rakentaminen oli kuitenkin 1980-luvulla. Tuolloin syntyi ostoskeskus, sekä noin 640 asuntoa, joista neljännes sijaitsi kerrostaloissa. Alueen täydennysrakentaminen jatkuu yhä muutaman rakennuksen vuosivauhdilla. Vuoteen 1990 saakka kaikki rakennetut asunnot olivat omistusasuntoja. Sen jälkeen vuokra- tai asumisoikeusasunnot ovat muodostaneet enemmistön uusista asunnoista.
Alueella oli 1 170 asuntoa (vuonna 2015). Tyypillisimpiä ovat yksityisomisteiset pientalot, joita on neljä viidesosaa asuntokannasta. Asunnot ovat varsin tilavia, keskimääräinen asumisväljyys oli 38,6 neliömetriä asukasta kohden (2015). Tyypillisimmin asunnoissa on yleensä 3–4 huonetta (62 % asuntokannasta) tai enemmän (esimerkiksi 5 h+k/kk: 17 %).
Vantaanlaakson palveluja ja yrityksiä.
Alueella sijaitsi myös "Myllymäen koulu" (eli Vantaankosken koulun Myllymäen toimipiste), vuoteen 2008 saakka toiminut peruskoulun yläaste. Koulun entisiin oppilaisiin kuuluu entinen F1-kuljettaja Mika Häkkinen. Koulu purettiin vuonna 2017.
Vantaanlaakso kuuluu laajempaan Vantaankosken seurakuntaan, jonka pääkirkko on Louhelassa sijaitseva Myyrmäen kirkko.