Krasnojarsk

Krasnojarsk () on suurkaupunki Itä-Siperiassa Venäjällä Jenisein varrella. Kaupunki sijaitsee Krasnojarskin aluepiirin eteläosassa ja on aluepiirin hallinnollinen keskus.
Väestö.
Krasnojarskin väkiluku on noin miljoona, ja se on Siperian suurimpia kaupunkeja. Väkiluku on kasvanut myös 2000-luvulla. Vuoden 2010 väestönlaskennassa Krasnojarskin kaupunkipiirikunnan asukasluku oli 974 591, josta 973 826 asui varsinaisessa Krasnojarskin kaupungissa ja 765 kaupunkipiirikunnan maaseutualueilla. Kaupunki saavutti miljoonan asukkaan rajan 6. huhtikuuta 2012.
Talous.
Kaupungissa on laivanrakennus-, kone-, puunjalostus-, nahka-, kemian- ja elintarviketeollisuutta. Lisäksi tuotetaan alumiinia. Kaupungin läheisyydessä Jeniseissä on suuri vesivoimala, joka on yksi maailman suurimmista. Toisen maailmansodan aikana kaupunkiin siirrettiin runsaasti teollisuutta Neuvostoliiton Euroopan puolisilta alueilta.
Liikenne.
Krasnojarskin rautatieasema on tärkeä asema Siperian radalla, runsas 4 050 kilometriä Moskovasta itään. Kaupungissa on myös jokisatama, ja sen läheisyydessä sijaitsee Jemeljanovon lentoasema. Kaupungissa on rakenteilla metro.
Opetus ja tutkimus.
Krasnojarskissa toimii vuonna 2006 perustettu Siperian federaatioyliopisto, joka syntyi, kun yhdistettiin neljä aiempaa suurta korkeakoulua: Krasnojarskin valtionyliopisto, Krasnojarskin teknillinen valtionyliopisto, Krasnojarskin arkkitehtuurin ja rakennustekniikan valtionakatemia sekä Krasnojarskin värimetallien ja kullan valtionyliopisto.
Krasnojarskiin perustettiin Novosibirskin yliopiston haaraosasto vuonna 1963, ja se itsenäistyi 1969 Krasnojarskin valtionyliopistoksi. Lisäksi kaupungissa toimii Sukatševin metsäinstituutti ja Venäjän tiedeakatemian osastoja.
Historia.
Krasnojarsk on perustettu 1628 kasakka Andrei Dubenskoin johdolla rajalinnoitukseksi Katša- ja Jenisei-jokien yhtymäkohtaan.
Vuosina 1735–1741 tiet yhdistivät kaupungin läheisiin Atšinskiin ja Kanskiin ja siten muuhun Venäjään. 1800-luvun kaupunki oli Siperian kasakoiden keskus. Kaupungin oikeudet se sai 1822, jolloin siitä tuli Jenisein kuvernementin hallintokeskus. Kaupunki oli syrjäisen sijaintinsa vuoksi myös poliittisista syistä karkotettujen sijoituspaikka.
Vuonna 1749 löydettiin kaupungin eteläpuolelta 680 kilon painoinen meteoriitti, joka tuotiin 1772 kaupunkiin tutkittavaksi saksalaisen Peter Simon Pallasin johdolla. Meteoriitista tuli ensimmäinen hapolla etsattu, ja G. Thomson löysi siitä Widmanstättenin kuviot. Sen mukaan nimettiin myös pallasiitti.
Siperian radan valmistuminen 1895 ja kultalöydöt vaikuttivat suuresti Krasnojarskin kasvuun. Kaupungista tuli Krasnojarskin aluepiirin hallinnollinen keskus 1934. Stalinin kaudella kaupungin lähellä oli suuri vankileiri.
Vuonna 1964 valmistui Jeniseihin 30 kilometriä Krasnojarskista pohjoiseen Krasnojarskin vesivoimalaitos. Voimalaitospato loi jokeen 200 kilometriä pitkän jäätymättömän alueen ('polynja'), joka muutti aluetta kosteammaksi ja lämpimämmäksi.
Neuvostoliiton hajoamisen jälkeen ja yksityistämisen aikana 1990-luvulla suuri osa kaupungin teollisuutta meni konkurssiin tai päätyi epämääräisten liikemiesten käsiin. Liikemies Anatoli Bykov menetti alumiinisulattamon omistuksen, kun hänet tuomittiin liikemieskumppaninsa murhasta. Alumiinisulattamo ja voimalaitos ovat nykyisin Oleg Deripaskan RusAlin ja RusHydron omistuksessa.
Urheilu.
Krasnojarskilainen jääpalloseura Jenisei on yksi Neuvostoliiton menestyneimmistä jääpalloseuroista, se voitti 11 kertaa maan mestaruuden vuosina 1980-1991. Nykyisin Jenisei pelaa Venäjän jääpallon superliigassa.
Kaupungissa on samannimiset jalkapalloseura FC Jenisei Krasnoyarsk sekä koripalloseura BK Jenisei Krasnojarsk, joka pelaa koripalloa maan pääsarjassa.
Kirkolliset olot.
Krasnojarskissa on Inkerin kirkon Siperian rovastikuntaan kuuluva seurakunta.