Suomi kesäolympialaisissa 1984

Suomi saavutti kesäolympialaisissa 1984 yhteensä 12 mitalia, joista neljä oli kultaa, kaksi hopeaa ja kuusi pronssia. Kisojen mitalitilastossa Suomi sijoittui 15. sijalle.
Suomen olympiajoukkueeseen kuului 89 urheilijaa, kun purjehduksen varamies Henrik Thelén, nykyaikaisen viisiottelun varamies Pekka Santanen ja Kansainvälisen tennisliiton kisoihin valitsema Olli Rahnasto lasketaan mukaan, 50 johto- ja valmennustehtävissä toiminutta henkilöä sekä 12 eri urheilumuotojen erikoisliittojen valitsemaa tuomaria.
Suomi saavutti mitaleita viidessä eri urheilumuodossa. Soudussa Pertti Karppinen saavutti jo kolmannen peräkkäisen olympiavoittonsa. Jouko Salomäki voitti Suomelle painissa olympiakullan, ja yleisurheilun heittolajeissa, keihäässä ja moukarissa, Arto Härkönen ja Juha Tiainen ottivat Suomelle kultaa. Näin suomalainen saavutti keihäskultaa 20 vuoden jälkeen. Samalla Härkönen oli kuudes suomalainen keihään kultamitalisti.
Olympiajoukkueen valintaprosessi.
Suomalaisurheilijat valittiin kolmessa eri vaiheessa touko-kesäkuun 1984 aikana. Valintamalli oli lajiliittojen toivoma. Ensimmäinen valintakokous 15. toukokuuta nimesi yhteensä 31 urheilijaa, joista seitsemän oli painijoita, viisi nyrkkeiljöitä, neljä painonnostajaa, kaksi judokaa, kuusi purjehtijaa kolmeen veneluokkaan ja neljä maratonjuoksijaa. Toinen valintakokous oli 26. kesäkuuta ja toi 25 uutta olympiaurheilijaa, joista yksi oli painija, neljä painonnostajia, yksi judoka, viisi pyöräilijöitä, yhdeksän ampujia, yksi uimari, kolme soutajia kahteen veneluokkaan, neljä nykyaikaista viisiottelijaa ja yksi ratsastaja. Kolmas valintatilaisuus oli 9. heinäkuuta, jossa 32 urheilijaa sai olympialipun. Heistä oli yksi ampuja, viisi jousiampujaa, viisi melojaa, yksi painija, yksi painonnostaja, yksi uimari ja yksi uimahyppääjä sekä 17 yleisurheilijaa.
Joukkue.
Los Angelesin kesäolympialaisissa Suomella oli 16 lajiryhmässä kilpaillut 89 urheilijan joukkue, josta tennispelaaja Olli Rahnasto ei ollut Suomen olympiakomitean vaan Kansainvälisen tennisliiton valitsema. Suomen vanhin olympiaurheilija Los Angelesissa oli 41-vuotias ampuja Paavo Palokangas ja nuorin 19-vuotias purjehtija Johan von Koskull. Maan lipunkantajana kisojen avajaisissa toimi edellisten kisojen purjehduskultamitalisti Esko Rechardt. 
Valinnoista.
Valinnat tehtiin 15. toukokuuta – 9. heinäkuuta kolmessa valintakokouksessa. Valinnan teki Olympiakomitean hallitus lajiliittojen ehdotusten perusteella. Lopullinen urheilijamäärä oli 89. 
Oma episodinsa valintavaiheessa muodosti Neuvostoliiton johtaman blokin aiheuttaman olympiaboikotin ja näin vapautuneiden paikkojen täyttäminen. Tämä näkyi erityisesti joukkuelajeissa ja kosketti Suomea miesten lentopallossa, jossa kisapaikkaa tarjottiin 2. kesäkuuta tapahtuneen boikottipäätöksen virallistamisen jälkeen Suomelle. Olympiakomitea ei kuitenkaan hyväksynyt kutsua, vaikka vain Suomi oli Italian lisäksi kutsuttu Euroopasta. Tausta kutsulle oli Suomen sijoittuminen vuoden 1983 EM-kisoissa seitsemänneksi. 
Lajiliittojen ehdotuksista jäi valitsematta toisella valintakerralla nyrkkeilijät Jari Grönroos ja Esa Hukkanen, miekkailijat Kimmo Puranen ja Jouni Paattakainen, soutukaksikko Tero Juojärvi-Juha Peltonen, miesten käsipallojoukkue sekä soling-miehistö Tom Jungell-Georg Tallberg-Markus Mannström. Kolmannella valintakerralla pienoiskivääriampuja Leena Melartin ja villikarjuampuja Heikki Koskinen jäivät valitsematta. Molempien valinta kaatui äänestyksessä. Vapaapainija Reijo Haaparannan valinta kaatui niukasti äänestyksessä samoin kuin raskaimman sarjan painonnostajan Tapio Kuuselan valinta. Judoka Markku Airion ja melontakaksikko Jyrki ja Jarmo Hakalan valinta kaatuivat hieman suuremmin luvuin kuin Haaparannan ja Kuuselan. 
Yleisurheilusta käytiin eniten julkista keskustelua, sillä valintaa edelsi juuri Kajaanissa käydyt Kalevan kisat. Vain 5 000 metrin juoksija Antti Loikkanen tuli äänestyksissä valituksi yleisurheilijoista. Äänestyksissä hylättyjä yleisurheilijoita olivat moukarinheittäjä Ari Taavitsainen, 7-ottelija Mirja Järvenpää, maratoonari Jukka Toivola, pituushyppääjä Jarmo Kärnä sekä miesten 4 x 100 m -viestijoukkue. 
Menestysodotuksista.
Menestysodotuksia Suomella oli useista eri lajeista. Vahvimmat odotukset olivat yksikkösoutajan Pertti Karppisen menestymisestä. Olihan Karppinen saavuttanut jo kaksi olympiakultaa Montrealista 1976 ja Moskovasta 1980 ja palasi sääntömuutosten myötä kaksikosta yksikkösoutajaksi kaudeksi 1984. Ammunnassa vuoden 1982 MM-kisat Caracasissa suomalaiset saivat yhden henkilökohtaisen maailmanmestaruuden Sirpa Ylösen voittaessa pienoiskiväärillä. Trap-ampuja Matti Nummelalla nähtiin myös mahdollisuuksia, sillä hän oli saavuttanut vuoden 1983 EM-kisoissa Bukarestissa kultaa. Kivääriampuja Mauri Röppäsen täysottelutulokset antoivat odottaa myös mitalitason menestystä. Jousiammunnassa vuoden 1980 kultamitalistilla Tomi Poikolaisella ja kokeneella Kyösti Laasosella nähtiin myös mitalimahdollisuuksia, sillä Poikolainen oli saavuttanut 1982 EM-pronssia ja Laasonen 1981 MM-kultaa. Painilla, perinteisellä menestyslajilla, erityisesti kreikkalais-roomalaisissa sarjoissa oli odotettavissa myös mitalimenestystä. Painissa Suomella oli vuoden 1983 MM-kisoista Kiovasta kaksi maailmanmestaria, Hannu Lahtinen ja Tapio Sipilä, joilla perustellusti nähtiin mitalimahdollisuuksia – jopa olympiakultaa. Mitalimahdollisuuksia nähtiin myös samojen MM-kisojen pronssimitalisti Jarmo Övermarkilla. Vapaapainissa Pekka Rauhala oli myös mitalistiehdokas, sillä hän oli sijoittunut samoissa MM-kisoissa neljänneksi. Painonnosto kärsi huomattavasti boikotista, ja tämä nosti Jouni Grönmanin osakkeita vähintäänkin olympiamitalistiehdokkaaksi. Perinteisessä Suomen mitalilajissa yleisurheilussa oli jälleen mitaliodotuksia. Vuoden 1983 Helsingin MM-kisojen naisten keihäänheiton kultamitalisti Tiina Lillak oli vahva ehdokas jopa kultamitalistiksi. Tosin kauden alussa tapahtunut loukkaantuminen oli vaarantanut olympiakautta. Moukarinheitossa Neuvostoliiton edustajien syrjäänjääminen nosti Juha Tiaisen osakkeita aina kultamitalistiehdokkaaksi asti. Martti Vainio oli myös vähintäänkin vahva mitaliehdokas niin 5 000 kuin 10 000 metrillä. Saavuttihan Vainio Helsingin MM-kisoissa edellisenä vuonna 5 000 metrillä MM-pronssia. Muina menestysmahdollisuuksia omaavina suomalaisyleisurheilijoina nähtiin Helsingin MM-kisojen 110 metrin aitojen pronssimitalisti Arto Bryggare, moukarinheittäjä Harri Huhtala ja perinteisesti keihäänheittäjäkolmikko, josta tällä kertaa oli varteenotettavin Arto Härkönen ja samalla mahdollinen mitalikandidaatti. 
Muu henkilöstö.
Los Angelesin suomalaisjoukkueeseen valittiin seitsemän hengen yleisjohto ja 8 hengen terveydenhuoltohenkilöstö.
Kaikkiaan johdon, valmennuksen ja huoltoportaan edustajia oli 52.
Yleisjohto
Terveydenhuolto
Edustajat
Lajijohto
Tuomarointitehtävät.
Los Angelesin kesäolympialaisten tuomarointitehtäviin nimettiin seuraavat suomalaiset henkilöt:
Suomalaissyntyisiä muiden maiden joukkueissa.
Suomalaissyntyisiä muiden maiden olympiajoukkueissa oli: