Sahatavara

Sahatavara on puutavaraa, joka on sahattu vähintään kahdelta sivulta pituussuuntaan. Se on sahateollisuuden tuottama puutuote, jota käytetään jalosteiden raaka-aineena tai sellaisenaan rakentamisessa.
Sahattaessa puolet tukin puuaineesta muuttuu sivutuotteiksi (sivutuotepuu): hakkeeksi, puruksi ja kuorikkeeksi. Sahatavaraa, metsäteollisuuden perustuotetta, höyläämällä syntyy ensiasteen jalostetta, höylätavaraa. Tilastoissa vain yli 6 millimetriä paksuja tuotteita pidetään sahatavarana, sillä ohuemmat tuotteet luokitellaan viiluksi ja tilastoidaan vanerien yhteydessä.
Nimityksiä.
Sahatavaralajien nimikkeistö poikkileikkausmittojen mukaan on hieman vaihdellut vuosien varrella. Seuraavat mitat ovat Rakennustietosäätiön ohjekortin RT 21-10750 vuodelta 2001 mukaiset. "(Sulkeissa kursiivilla mitat ohjekortin 210.4 vuodelta 1944 mukaan)".
Sahatavaran koot.
Sahatavara valmistetaan yleensä yleisesti käytettävien nimelliskokojen mukaisten mittojen mukaan. Haluttaessa ilmoittaa täsmällisesti millaisesta sahatavarasta on kyse pitää ilmoittaa puutavaran poikkileikkausmitta. Mitta ilmoitetaan paksuus × leveys ja yksikkönä käytetään millimetriä. Mitalla tarkoitetaan nimellismittaa puun kosteuden ollessa 20 %. Nyrkkisääntö mittamuutokselle puun kosteuden muuttuessa on se, että jos kosteus lisääntyy 4 prosenttiyksikköä, niin mitta on 1 prosentin verran suurempi. Kosteuden lisääntyessä sahatavaran mitta kasvaa syiden suunnassa (tangentiaalinen suunta) noin 2 kertaa enemmän (max n. 8 %) kun säteensuunnassa ja pituussuunnassa kasvu on alle kahdeksasosa tangentiaalisen suunnan muutoksesta. Kosteuden vähentyminen vaikuttaa myös sahatavaran muotoon ja aiheuttaa sydänpuolen kuperuutta ja pintapuolen koveruutta. Mentäessä puusyiden kyllästymispisteen yli (&gt;36 %) ei mitta enää muutu painon kasvaessa.
Rakenteissa käytettävän sahatavaran sallitut mittapoikkeamat 20 % kosteudessa ovat –1...+3 mm tai –2...+4 mm, jos nimellismitta on yli 100 mm [SFS-EN 336]. Sahatavarastandardin SFS-EN 1313-1 mukaan sallitut mittapoikkeamat ovat –1...+3 mm tai –1...+4 mm, jos nimellismitta on yli 100 mm.
Jos sahatavara 50 × 100 mitallistetaan eli se karkeahöylätään mittatarkaksi sen kooksi tulee 48 × 97(myös 48*98). Jos pinnasta halutaan sileä ja mittatarkka, niin puu pitää höylätä, jolloin kooksi höylätavarana tulee 45 × 95.
Sahatavara, jonka paksuus on 19 tai 25 mm, on yleensä mäntyä. Sahatavara, jonka paksuus on 22 tai 44 mm, on yleensä kuusta. Sahatavara, jonka leveys on 50 tai 75 mm, valmistetaan usein halkaisemalla leveämpi sahatavara kahtia. Tällöin tuotteen leveys on 2 mm pienempi kuin nimellismitta.
Mitallistettu sahatavara.
Mitallistettu sahatavara on mittatarkaksi karkeahöylättyä puutavaraa, jonka paksuudet ovat 20, 44 ja 48 mm sekä leveydet 44, 66, 92, 97, 147, 172 ja 197 mm. Rakenteissa käytettävän mitallistetun sahatavaran mittapoikkeama saa olla ±1 mm tai ±1,5 mm, jos nimellismitta on yli 100 mm [SFS-EN 336]. Pituus saa poiketa nimellismitasta –25...+50 mm. Määrämittaan katkaistun tavaran mittapoikkeama saa olla ±2 mm.
Laatuluokat.
Sahatavaran laatuluokat ovat US, V, VI ja VII, joista US on laadukkain. Luokka US jaetaan vielä luokkiin US1...US4. Luokan määräytymiseen vaikuttavat sahatavaran
Alin laatuluokka on VII, jossa sallitaan kaikkia vikoja, kunhan vain sahatavara pysyy koossa ja terä on koskettanut kaikkia sivuja. VII-luokan sivulaudoissa sallitaan 1/3 kappaleen pituudesta pintaa, jota sahanterä ei ole koskettanut.
Lisäksi on mahdollista lajitella sahatavara käyttämällä yhdistelmälaatuja US-V ja US-V-VI, jotka sisältävät tuotannosta lankeavan osuuden kutakin laatua.
Ominaisuudet on määritelty teoksessa Pohjoismainen sahatavara. Mänty- ja kuusisahatavaran lajitteluohjeet. Suomen Sahateollisuusmiesten Yhdistys, painos 1, 1994.
Lujuusluokat.
Rakenteissa käytettävän sahatavaran lujuusluokittelu voidaan tehdä silmämääräisesti oksaisuuden, halkeamien, kierouden ja vääryyden perusteella tai koneellisesti. Koneellisessa luokittelussa puuta taivuttamalla saadaan selville sen jäykkyys ja siitä voidaan päätellä puun lujuus. Standardissa SFS-EN 338 on havupuille 12 mahdollista (kaikkia ei käytetä) lujuusluokkaa: C14, C16, C18, C20, C22, C24, C27, C30, C35, C40, C45 ja C50. Luokan numero ilmaisee taivutuslujuuden, esimerkiksi 14 N/mm². Silmämääräisesti rakenteellinen sahatavara luokitellaan lujuusluokkiin T0, T1, T2 ja T3 pohjoismaisen standardisoimiskomitean INSTA:n sääntöjen mukaan [SFS 5878 INSTA 142]. Suomessa sahatavara lajitellaan visuaalisesti neljään luokkaan: T18, T24, T30 ja T40. Vastaavat lujuusluokat EN 338 -standardissa ovat C18, C24, C30 ja C40. Vastaavat koneellisesti lajitellun sahatavaran tunnukset ovat Suomessa MT18, MT24, MT30 ja MT40.