Mikko Heiniö

Mikko Kyösti Heiniö (s. 18. toukokuuta 1948 Tampere) on suomalainen säveltäjä ja musiikkitieteilijä. Hän opiskeli sävellystä Sibelius-Akatemiassa (diplomitutkinto 1977) Joonas Kokkosen sekä Länsi-Berliinissä (Hochschule der Künste) Witold Szalonekin johdolla. Lisäksi hän opiskeli musiikkitiedettä Helsingin yliopistossa ja väitteli filosofian tohtoriksi vuonna 1984. Heiniö opetti Helsingin yliopistossa assistenttina ja vt. apulaisprofessorina 1977–1985 ja nimitettiin vuonna 1986 musiikkitieteen professoriksi Turun yliopistoon, jossa hän toimi vuoteen 2005. 
Heiniö on säveltänyt yhdeksän pianokonserttoa (mm. "Hermes" sopraanolle, pianolle ja jousiorkesterille (1994), "Khora" pianolle ja viidelle lyömäsoittajalle (2001) ja "Kuukonsertto" pianolle, mezzosopraanolle ja orkesterille (2008). Hänen teoslistaansa kuuluu myös neljä sinfoniaa, orkesterilaulusarjat "Vuelo de alambre" ja "Syyskesän laulu", viulukonsertto "Alla madre", trumpetti- ja urkukonsertto. Heiniötä on vahvasti kiinnostanut musiikkiteatteri. Yhteistyössä Tiina Lindforsin kanssa hän on luonut Tanssiteatteri ERI:lle viisi teosta. Hän on säveltänyt neljä oopperaa: "Riddaren och draken" Bo Carpelanin tekstiin, "Käärmeen hetki" ja "Eerik XIV" Juha Siltasen tekstiin sekä "Johanna" Pirkko Saision tekstiin"." Lisäksi Heiniön tuotantoon kuuluu runsaasti eri kokoonpanoille sävellettyä kamari- ja vokaalimusiikkia, mm. "Sextet" (2000) laulajalle ja viidelle soittajalle. Mikko Heiniö on myös säveltänyt lukuisia kuoroteoksia. Häneltä ovat useita teoksia tilanneet mm. Yleisradio, Turun filharmoninen orkesteri, Kuhmon kamarimusiikki, Key Ensemble, Matti Hyökki ja Patrik Kleemola.
Heiniön musiikkia on luonnehdittu aistilliseksi, värikkääksi, rytmikkääksi ja helposti lähestyttäväksi. Siinä on havaittu vaikutteita impressionismista, latinalaisamerikkalaisesta ja afrikkalaisesta musiikista sekä jazzista. Hän on kirjoittanut "hybridejä" teoksia yhdistämällä erilaisia lajiperinteitä erityisesti pianokonsertoissaan: "Genom kvällen" on sekä kuoroteos että konsertto, "Hermes" ja "Khora" ovat paitsi konserttoja myös teoksia tanssiteatterille ja "Kuukonsertossa" yhtyvät lied ja konsertto. Vastaavanlaiseen vaihteluun hän on pyrkinyt kamarimusiikissaan, jossa mikään kokoonpano ei toistu, jos kohta useimpien keskuksena on piano, säveltäjän oma soitin. 
Heiniö asuu Turussa ja toimii vapaana taiteilijana. Hänen toisen oopperansa "Käärmeen hetki" kantaesitys oli 15. syyskuuta 2006 Suomen kansallisoopperassa. "Eerik XIV" oli Turun kaupungin tilausteos Turun kulttuuripääkaupunkivuoden 2011 kunniaksi.
Sävellystyönsä ohessa Heiniö on toiminut lukuisissa luottamustehtävissä kuten varapuheenjohtajana Säveltäjien tekijänoikeustoimisto Teostossa vuosina 1999–2014 ja Suomen Säveltäjät 
ry:n puheenjohtaja vuosina 1992-2010. Hän on myös julkaissut useita kirjoja ja lukuisia artikkeleita suomalaisesta musiikista. Heiniö on saanut monia palkintoja (mm. Tieto-Finlandia 1997 ja kulttuuriministeriön Suomi-palkinto 2006), ja hänet on valittu Ruotsin kuninkaallisen musiikkiakatemian jäseneksi 2004. Hän oli Turun filharmonisen orkesterin nimikkosäveltäjä vuodesta 1997 ja nimitettiin orkesterin kunniasäveltäjäksi 2023. 
Mikko Heiniö tunnetaan myös aktiivisena maratoonarina, joka on veteraanien SM-kisoissa voittanut kultaa 2016 ja 2018, hopeaa 2017 ja pronssia 2015 ja 2020. 
Teokset.
Konsertot.
Pianokonsertot.
Heiniön pianokonsertoista vain numerot 1-3 ja 5 ovat perinteiseen tapaan konsertoivia teoksia pianosolistille ja sinfoniaorkesterille.