Cambridgeshire

Cambridgeshire on hallinnollinen, muodollinen ja historiallinen kreivikunta Itä-Englannissa. Nykyinen kreivikunta muodostettiin vuonna 1974 yhdistämällä siihen suurin osa entisestä Huntingdonshiren kreivikunnasta. Hallinnolliseen kreivikuntaan kuuluu viisi hallintopiiriä ja sen keskuksena toimii Cambridgen kaupunki; muodolliseen kreivikuntaan luetaan niiden lisäksi kreivikunnan hallinnosta riippumaton Peterboroughin yhtenäishallintopiiri. Vuonna 2020 muodollisen kreivikunnan alueella arvioitiin elävän noin ihmistä.
Cambridgeshireen kuuluu suurin osa ”Englannin piilaaksosta”. Cambridgen ja Peterboroughin ohella muita tärkeitä kaupunkeja ovat Huntingdon ja Ely.
Alueen tunnettuja kasvatteja ovat muun muassa Oliver Cromwell, entinen pääministeri John Major sekä yhtye Pink Floyd.
Maantiede.
Cambridgeshiren pinta-ala on neliökilometriä. Sitä ympäröivät Lincolnshire pohjoisessa, Norfolk koillisessa, Suffolk idässä, Essex kaakossa, Hertfordshire etelässä, Bedfordshire lounaassa ja Northamptonshire lännessä. Kreivikuntaa halkoo kaksi suurta jokea, Nene ja Great Ouse, sekä jälkimmäisen sivujoki Cam. Jokien uomia on pengerretty ja virtausta säännöstelty, jolloin maanviljelyyn on saatu lisää maa-alaa.
Pohjanmereen kuuluva the Washin lahti ulottui esihistoriallisella ajalla kauemmas sisämaahan. Tulvavesi vuoroin peitti alueen, vuoroin vetäytyi sieltä, jolloin maaperään kertyi turvetta, silttiä ja merenpohjan savea. Tulvatasankoa ympäröivät matalat kukkulat. Nykyiseen kreivikuntaan kuuluu suurin osa näistä kukkuloista sekä tulvatasangon eteläinen puolisko the Fens, joka on kuivatettu pelloiksi. The Fensin alueella on siellä täällä maankohoumia, jotka olivat aikaisemmin meren saaria. Niistä suurin on Ely, joka toimi turvapaikkana normannivalloittajia vastaan kapinoiville englantilaisille.
Historia.
Esihistoriallisten jälkien ja muiden arkeologisten löytöjen perusteella tiedetään, että the Fensin marskimailla on ollut asutusta jo hyvin kauan. Rooman valtakunnan aikana asutusta oli eniten Camin jokilaaksossa, ja roomalaiset ilmeisesti aloittivat marskimaiden kuivattamisen. Anglosakseja alkoi muuttaa seudulle 400-luvulla. Koska kreivikunta sijaitsi Danelagenin alueen reunalla, daanit ja saksit kiistelivät sen hallinnasta 800–1000-luvuilla.
Keskiajalla Cambridgeshirellä ja viereisellä Huntingdonshirellä oli yhteinen seriffi. Cambridgen yliopiston perustamisen ansiosta Cambridgestä tuli 1200-luvulla yksi Englannin tärkeimmistä älymystön keskuksista. The Fensin kuivattaminen saatiin päätökseen 1600-luvun puolessavälissä, jolloin laiduntamiseen ja maanviljelyyn vapautui uutta maata. Kreivikunnan historiallisesti merkittävimpiä rakennuksia ovat Elyn tuomiokirkko ja Cambridgen yliopiston rakennukset.
Hallinto.
Cambridgeshiren hallinnollisena keskuksena toimii Cambridgen kaupunki, jossa sijaitsevassa Shire Hallissa kreivikunnanvaltuusto kokoontuu. Valtuusto päätti toukokuussa 2018 muuttaa Cambridgestä 35 kilometrin päässä sijaitsevaan Alconburyn kylään, johon rakennetaan uusi kreivikunnantalo vuoteen 2020 mennessä.
Vuonna 2017 valitussa kreivikunnanvaltuustossa on 61 valtuutettua, joista 36 kuuluu konservatiivipuolueeseen, 14 liberaalidemokraatteihin ja 7 työväenpuolueeseen. Kreivikunnan hallinnon velvollisuutena on järjestää muun muassa peruskoulutus, sosiaalipalvelut, liikenne ja kirjastopalvelut kreivikunnan alueella.
Lordiluutnantti Julie Spence on edustanut Ison-Britannian kuningatarta Cambridgeshiressä huhtikuusta 2017 lähtien.
Osa-alueet.
Cambridgeshiren muodollinen kreivikunta muodostuu seuraavista kuudesta osa-alueesta, joista Peterborough muodostaa itsenäisen yhtenäishallintopiirin ja viisi muuta hallintopiiriä toimivat kreivikunnan hallinnon alaisuudessa:
Hallintopiirit jakaantuvat edelleen 266 kuntaan "(civil parish)", joilla on omat kunnan- tai kaupunginvaltuustonsa. Kunnat edustavat asukkaitaan paikallishallinnon ylempiin tasoihin nähden, tuottavat paikallisia palveluja ja pyrkivät parantamaan kunnan elintasoa. Ne voivat järjestää asukkailleen esimerkiksi vapaa-ajankeskuksia, puistoja, viljelypalstoja, bussikatoksia, julkisia jäteastioita ja parkkialueita.
Talous.
Maanviljely on pitkälle erikoistunutta Cambridgeshiressä. Itäosan liitupitoisessa maaperässä viljellään viljaa. The Fensin alueella kasvatetaan viljaa, perunaa, sokerijuurikasta ja vihanneksia. Wisbechiä ympäröivällä alueella tuotetaan hedelmiä säilykkeiksi ja hillojen valmistukseen.
Peterborough on kreivikunnan merkittävin teollisuuskeskus. Kaupungin koneteollisuus on kasvanut yhdessä väkiluvun kanssa tasaisesti 1950-luvulta lähtien. Cambridgessä on yliopiston lisäksi kevyttä teollisuutta, joka valmistaa tutkimus- ja -mittauslaitteita ja elektroniikkaa. Kreivikunnan eteläosien kukkulat ovat Cambridgen esikaupunkialuetta, ja sieltä käydään päivittäin töissä myös 70–80 kilometriä etelämpänä Lontoossa.
Liikenne.
Tiestö.
Cambridgeshiren alueella kulkee useita suuria tietä:
Rautatiet.
Peterborough ja Cambridge ovat tärkeitä rautateiden risteyspaikkoja, joista on hyvät yhteydet niin Lontooseen kuin Itä-, Pohjois- ja Länsi-Englantiinkin.
Väestö.
Vuonna 2020 Cambridgeshiren muodollisessa kreivikunnassa oli noin asukasta ja seuraavat yli kymmenentuhannen asukkaan asutuskeskukset:
Tunnukset.
Lippu.
Cambridgeshiren lipussa on sinisellä pohjalla kolme kultaista kruunua. Ne edustavat East Anglian aluetta, jossa kreivikunta sijaitsee. Aaltomaiset raidat symboloivat Camjokea, ja niiden vaaleansininen väri on sama kuin Cambridgen yliopiston urheilujoukkueiden vaatteissa. Lippu otettiin käyttöön 1. helmikuuta 2015 ja sen suunnitteli Brady Ells.
Nimikkokukka.
Vuonna 2004 Cambridgeshiren nimikkokukaksi valittiin lännenkylmänkukka Plantlife International -järjestön pitämässä yleisöäänestyksessä.
Perinneruoat.
Cambridgeshiren perinneruokia ovat muun muassa:
Stiltonjuusto keksittiin alun perin Cambridgeshireen kuuluvassa Stiltonin kylässä. Euroopan unionin myöntämän suojatun alkuperänimityksen vuoksi sinihomejuustoa voi kuitenkin nykyään markkinoida Blue Stilton -nimellä vain jos se on valmistettu Derbyshiressä, Nottinghamshiressä tai Leicestershiressä.