Libertaaripuolue (Yhdysvallat)

Yhdysvaltain libertaaripuolue () on yhdysvaltalainen libertaarinen puolue, joka on perustettu vuonna 1971. Puolue kannattaa vähän säänneltyjä markkinoita, laajoja yksilönvapauksia ja puolueetonta ulkopolitiikkaa. Puolueella oli vuonna 2017 n. 511 000 jäsentä. Puolueen perustamista alettiin suunnitella David F. Nolanin kotona Coloradossa vuonna 1971 ja perustaminen tapahtui saman vuoden joulukuussa. Puolueen perustamista joudutti huoli Vietnamin sodasta, asevelvollisuus sekä luopuminen kultakannasta.
Puolueen ainoa vaaleilla valittu lainsäätäjä on Marshall Burt, joka istuu Wyomingin edustajainhuoneessa. Muita vaaleilla valittuja julkisen hallinnon edustajia, esim. kunnanvaltuutettuja ja koulupiirien valtuutettuja, on 310.
Vuoden 2012 presidentinvaalien ehdokas Gary Johnsonin mukaan puolue on arvoliberaalimpi kuin demokraatit mutta taloudellisesti liberaalimpi kuin republikaanit. Puolue on profiloitunut ennen kaikkea klassisen liberalismin kannattajaksi erotuksena demokraattien sosiaaliliberalismista sekä republikaanien konservatismista. Puolueen agendaan kuuluvat esimerkiksi veronalennukset, sosiaaliavustusten lakkauttaminen, sukupuolineutraalin avioliiton kannattaminen sekä laajojen aseenkanto-oikeuksien edistäminen.
Niissä kolmessakymmenessä osavaltiossa, joissa äänestäjät voivat rekisteröityä puolueittain, libertaaripuolue sai 330 811 kannattajaa. Tällä perusteella puolue katsoo itsensä Yhdysvaltain kolmanneksi suurimmaksi rekisteröidyksi puolueeksi . Puolueen mukaan sillä on myös yli 600 ihmistä vaaleilla valituissa viroissa, mukaan lukien pormestareita, piirikuntien johtajia sekä valtuuskuntien ja koululautakuntien jäseniä. Vaikka puolue ei toistaiseksi ole saavuttanut vaalimenestystä liittovaltiotason vaaleissa, se on menestynyt paikallisvaaleissa esim. Alaskassa ja New Hampshiressa. Vuonna 2020 puolue sai ensimmäisen paikan edustajainhuoneeseen republikaaniedustaja Justin Amashin liityttyä puolueeseen. Puolue menetti paikan kuitenkin saman vuoden edustajainhuoneen vaaleissa.
Historia.
Ensimmäinen libertaaripuolueen kokous järjestettiin kesäkuussa 1972. Vuonna 1978 Dick Randolph valittiin ensimmäisenä puolueen listoilta Alaskassa osavaltion lainsäädäntöelimeen. Vuoden 1980 liittovaltion vaalien jälkeen libertaaripuolue omaksui itselleen Yhdysvaltain kolmanneksi suurimman puolueen tittelin ennen American Independent Partya sekä New Yorkin konservatiivipuoluetta jotka tuohon aikaan olivat maan suurimpia pienpuolueita. Vuoden 1994 vaalien jälkeen yli neljäkymmentä libertaarien ehdokasta äänestettiin tai nimitettiin johonkin tehtävään joka oli siihen astinen ennätys puolueelle. Puolue asetti John Hospersin ehdolle vuoden 1972 presidentinvaaleissa ja tuolloin Tonie Nathan toimi hänen varapresidenttiehdokkaanaan. Nathan oli samalla sekä ensimmäinen nainen että ensimmäinen juutalainen joka sai valitsijamiesääniä. Hospers puolestaan oli tuolloin ensimmäinen avoimesti homoseksuaali henkilö joka oli pyrkinyt Yhdysvaltain presidentiksi.
Nimi ja puolueen tunnukset.
Vuonna 1972 puolueen nimeksi valittiin libertaaripuolue, jonka toisena vaihtoehtona oli Uusi Vapauspuolue. (New Liberty Party) Puolueen ensimmäiseksi iskulauseeksi valittiin "Ei ole sellaista asiaa kuin ilmainen lounas" (There ain't no such thing as a free lunch, lyhenne TANSTAAFL). Nykyinen iskulause on "Periaatteen puolue" (The Party of Principle). Puolueen tunnukseksi valikoitui 1970-luvun lopulla vapaudenpatsaan kuva aikaisemman "libersignin" tilalle. Joskus tunnuksena on käytetty myös piikkisikaa, joka on käytössä myös Free State Projectin tunnuksena.
Puolueen rakenne.
Libertaaripuolue on jäseniensä demokraattisesti hallinnoima puolue joka jakautuu osavaltiokohtaisiin paikallisosastoihin. Paikallisosastot järjestävät joka vuosi tai joka toinen vuosi edustajakokouksensa joista valitaan delegaatio osallistumaan maanlaajuiseen puoluekokoukseen. Kansallisen tason puoluekokous päättää äänestämällä puolueen säännöistä ja käytännöistä.
Puolueohjelma.
Libertaaripuolueen puolueohjelma korostaa sekä yksilönvapautta, vapaakauppaa että yleisesti taloudellista vapautta. Puolue vastustaa sekaantumista toisten valtioiden sisäisiin asioihin sekä sotilaallisia että taloudellisia interventioita ulkomaille.