Oriveden Fortuna

Oriveden Fortuna on orivesiläinen juniorityötä tekevä jääkiekkoseura. Se perustettiin 14. lokakuuta 1968. Seuran edustus pelasi kaudella 2019–2020 Hämeen alueen ylempää III-divisioonaa lohkossa 2b. Edustusjoukkue pelaa kotiottelunsa Oriveden jäähallissa. Seuran nimenä oleva Fortuna on roomalaisessa mytologiassa onnen ja sattuman jumalatar.
Fortunan yhteistyöseuroja ovat jääkiekon SM-liigaseura Tampereen Ilves, Kangasalan Kisa-Eagles, Koillis-Pirkan Kiekko, Pirkkalan Pingviinit, Parkanon Kiekko ja Ruoska Hockey. Fortunalla on ollut jääkiekon lisäksi myös pesäpallo-, koripallo- ja jalkapallojaosto. Seurassa on harrastettu lisäksi ringetteä ja slalomia.
Historia.
Oriveden Ponnistus lopetti jääkiekkojaostonsa keväällä 1968, ja tilalle päätettiin perustaa kokonaan uusi seura jääkiekkoa varten. Lajia harrastettiin paikkakunnalla myös Oriveden Tuiskussa, mutta uuden seuran myötä jääkiekkotoiminta päätettiin keskittää kokonaan Fortunaan. Hirsilän Pyrkivä ja urheilulautakunta suhtautuivat uuteen seuraan myönteisesti. Fortunan perustuskokous pidettiin Oriveden keskuskoululla 19. syyskuuta 1968. Seuran ensimmäiseksi puheenjohtajaksi valittiin Jukka Isola, sihteeriksi Pentti Salmela ja rahastonhoitajaksi Pekka Mattila. Terttu Häyrinen suunnitteli tunnuksena käytetyn noppakuvion myöhemmin.
1970-luku.
Kaudella 1969–1970 Fortunan edustusjoukkue nousi maakuntasarjaan ja juniorit pelasivat piirinsarjoissa. Myös nappulasarjaa pelattiin Orivedellä. Edustusjoukkue osallistui kauden aikana myös piirinsarjaan voittaen SVUL:n Hämeen piirin mestaruuden. Edustuksen nousu maakuntasarjaan asetti uudet vaatimukset peleissä käytetylle kaukalolle. Uusi kenttä avattiin virallisesti 17. tammikuuta 1971, ja sinne rakennetussa katsomossa oli 500 katsojan yleisökapasiteetti. Kaudella 1970–1971 Fortuna sijoittui maakuntasarjan Hämeenlohkossa neljänneksi pelaten lisäksi piirinsarjassa. Seuran C-juniorit voittivat oman lohkonsa sarjassaan.
Fortuna putosi seuraavalla kaudella perussarjaan, ja C-juniorit osallistuivat piirinsarjaan. Edustus onnistui nousemaan heti seuraavana vuonna takaisin maakuntasarjan Hämeenlohkoon, ja Suomen 18-vuotiaiden maajoukkue vieraili kauden aikana Orivedellä voittaen ottelunsa 6–1. Fortuna putosi kuitenkin takaisin perussarjaan heti seuraavalla kaudella 1973–1974. Joukkue haki seuraavalla kaudella nousua III-divisioonaan mutta epäonnistui. Kaudella 1975–1976 joukkueen menestys perussarjassa oli odotettua heikompaa, ja kaudella 1976–1977 joukkue joutui jäämään pois sarjasta pelaajapulan vuoksi.
Kaudella 1977–1978 Fortunan toiminta koostui vain juniorijoukkueista, koska edustusjoukkueen kokoonsaaminen epäonnistui edustusikäisten pelaajien pulan vuoksi. Parhaiten junioreista sijoittuivat C-juniorit oltuaan lohkonsa neljänsiä sarjassaan. Seuraavalla kaudella edustusjoukkueen toimintaa ei saatu vieläkään käyntiin, ja nuorennettu joukkue hajosi sekä luopui sarjastaan. Kaudella 1979–1980 edustus oli edelleen hajonneena, mutta junioritoiminta jatkui aktiivisena.
1980-luku.
Fortunassa pidettiin vuosikokous kaudella 1980–1981. Edustusjoukkue sijoitettiin IV-divisioonaan, joukkueenjohtajaksi nimitettiin Kalle Roos ja valmentajaksi hankittiin Pekka von Hertzen. Seuran D- ja E-juniorit voittivat omat sarjansa. Edustus sijoittui seuraavalla kaudella toiseksi IV-divisioonan III-lohkossa, ja D-juniorit olivat piirinsarjan kolmansia. Kaudella 1982–1983 joukkue pelasi ensimmäistä kertaa III-divisioonan karsinnoissa, muttei onnistunut nousemaan III-divisioonaan. D-juniorit voittivat pronssia Hämeen alueen sarjassa. Seuran 15-vuotisjuhlia vietettiin syksyllä 1983 ja Fortunan sekä jääkiekon todettiin vakiintuneen Orivedelle. Edustus pelasi karsinnoissa myös kaudella 1983–1984, muttei noussut taaskaan korkeammalle sarjatasolle.
Fortunan edustusjoukkue jatkoi IV-divisioonassa pelaamista kaudella 1984–1985. D-juniorit voittivat piirinmestaruushopeaa luonnonjääsarjassa. Seuraavalla kaudella edustus sekä D-juniorit voittivat omat lohkonsa sarjoissaan, ja E-juniorit voittivat Hämeen alueen mestaruuden luonnonjääsarjassa. Kesällä 1986 Orituvalle saatiin kokeiltavaksi muovijäähalli, jota pääsivät käyttämään myös seuran juniorit. Muovijäällä vieraili kansainvälisiä jääkiekkoilijoita, kuten Montreal Canadiensin Mats Näslund ja Kjell Dahlin sekä Vancouver Canucksin Petri Skriko. Fortunan juniorijoukkueet osallistuivat kauden 1986–1987 aikana omien sarjojensa lisäksi vuosittaisiin turnauksiin.
Fortunan C- ja D-juniorit voittivat hopeaa Hämeen piirisarjassa kaudella 1987–1988. Seuran edustusjoukkue pelasi jälleen nousukarsinnoissa kaudella 1988–1989, muttei onnistunut taaskaan nousemaan III-divisioonaan. D-juniorit ylsivät Hämeen piirin aluemestaruuskarsintoihin. Kaudella 1989–1990 seuralla oli neljä joukkuetta Jääkiekkoliiton sarjoissa: edustus, C-, D- ja E-juniorit. Seuralla oli tuona aikana 138 aktiivipelaajaa.
1990-luku.
Fortunan edustusjoukkue pelasi jälleen nousukarsinnoissa kaudella 1990–1991, muttei onnistunut vieläkään nousemaan korkeammalle sarjatasolle III-divisioonaan. Uudelleenkoottu B-juniorijoukkue voitti piirinmestaruushopeaa. Seuraavalla kaudella 1991–1992 edustus pelasi jälleen nousukarsinnoissa, C-juniorit voittivat oman aluelohkonsa ja B- sekä E-juniorit karsivat paikasta lopputurnaukseen Hämeen luonnonjääsarjassa. Kausi oli Fortunan yksi siihen asti menestyksekkäimmistä jääkiekossa. Kausi 1992–1993 oli Fortunan 25-vuotisjuhlakausi, jolloin seuraa edustivat Jääkiekkoliiton sarjoissa varsinainen edustusjoukkue sekä B–F-juniorit. Seuran G-juniorit pelasivat Pohjois-Hämeen liigassa. C-juniorit voittivat lohkonsa sekä pääsivät karsimaan Hämeen aluemestaruudesta, ja B-juniorit voittivat Hämeen aluemestaruuden sekä pääsivät valtakunnalliseen lopputurnaukseen.