Knuut III Hardeknut

Knuut III Hardeknut (, "Canute the Hardy", , "Knud 3".); (n. 1018 – 8. kesäkuuta 1042) oli Tanskan kuningas vuosina 1035–1042 ja Englannin kuningas vuosina 1040–1042. 
Suku.
Hän oli Knuut Suuren ja Emma Normandialaisen ainoa poika. Hänen sisarensa oli Gunhilda Tanskalainen (n. 1020–1038), joka avioitui keisari Henrik III:n kanssa. Hänellä oli neljä velipuolta: Edvard Tunnustaja, Alfred, Sweyn Knutsson ja Harold Harefoot.
Tie kuninkaaksi.
Knuut seurasi isäänsä Tanskan valtaistuimelle vuonna 1035, mutta joutui riitoihin Norjan kuningas Maunu Hyvän kanssa, mikä esti Knuutia menemästä Englantiin ja varmistamaan asemaansa siellä. Emma Normandialainen tuki poikaansa Hardeknutia Englannin kuninkaaksi. Koska Knuut ei voinut matkustaa Englantiin, hänen velipuolensa Harald Jäniksenkäpälä toimi Englannin sijaishallitsijana ja kruunattiin kuninkaaksi vuonna 1037. Haraldin kruunaamista kuninkaaksi ajoi eritoten jaarli Godwin. 
Muut muut kuin Knuut tavoittelivat kruunua. Emma Normandialaisen edellisestä avioliitosta kuningas Etherledin kanssa oli elänyt aikuiseksi kaksi poikaa, Edvard Tunnustaja ja Alfred. He olivat paenneet Englannin kanaalin yli Normandiaan Knuutin verilöylyä Emman sukulaisen, Normandian herttuan suojiin.
Knuut Suuren kuoleman jälkeen Edvard Tunnustaja ja Alfred uskoivat hetken koittaneen vallan anastaneiden tanskalaisten kukistamiseksi. Kumpikin uskoi äitinsä, leskikuningatar Emman auttavan. He lähtivät kohti Englantia eri reittejä. Edvard tuli kuitenkin matkalla epäluuloiseksi ja kääntyi takaisin. Alfred sen sijaan rantautui Englantiin, missä hänet otti kohteliaasti vastaan jaarli Godwin kotonaan, jossa pitoja vietettiin vieraanvaraisesti. Godwin myös vannoi uskollisuutta Alfredille. Seuraavana päivänä hän johdatti Alfredin seurueen Harald Jäniksenkäpälän sotilaiden ansaan. Alfredin miehet teurastettiin ja Alfredin silmä kaivettiin hänen päästään. Pahoinpidelty Alfred kuoli pian vammoihinsa.
Hardeknut suunnitteli vallankaappausta maihinnousulla, mutta velipuoli Harald Jäniksenkäpälä ehti kuolla ennen sen toimeenpanoa vuonna 1040. Hardeknut palasi Skandinaviasta ja nousi Englannin kuninkaaksi. Ensi töikseen hän kaivatti Haraldin haudastaan ja heitätti tämän ruumiin Thames-jokeen. Leskikuningatar Emma Normandialainen syytti jaarli Godwinia poikansa Alfredin murhasta, mutta juonikas Godwin lahjoitti kuningas Knuutille sotalaivan ja selvisi näin ilman rangaistusta.
Kuninkaana.
Knuut oli raaka ja epäsuosittu hallitsija, sillä hän korotti veroja. Hänen hallituskautensa ehkä merkittävin tapahtuma Englannissa oli verotusta vastaan noussut kapina Worcesterissä vuonna 1041. Tarina Coventryn kaduilla alastomana ratsastavasta Lady Godivasta, joka vaatii paikallisjaarlia alentamaan veroja, saattaa olla peräisin Knuutin kaudelta.
Knuut pelkäsi hyökkäystä Skandinaviasta, sillä myös hänen sukulaisensa Sven Estridinpoika ja Norjan kuningas Maunu Hyvä katsoivat Englannin kruunun kuuluvan itselleen. Varmistaakseen asemansa viikinkikuningas Knuut halusi lepytellä vanhoja englantilaisia ylimyksiä ja kutsui hyvän tahdon eleenä viimeisen elossa olevan äidinpuoleisen velipuolensa Edvardin Normandiasta takaisin Englantiin. Tämä oli isänsä puolelta vanhaa saksilaista sukua. 
Knuut kuoli osallistuessaan hääjuhlaan. Hän oli juuri kohottamassa maljaa morsiamen terveydelle, kun hän lyyhistyi kouristellen kuolleena maahan. Historioitsijat ovat kiistelleet siitä, kuoliko Knuut noin 24-vuotiaana liiallisen alkoholin käynnistämään sairauskohtaukseen vai myrkytettiinkö hänet. Hän oli naimaton eikä hänellä ollut perillisiä. Hänet on haudattu Winchesterin tuomiokirkkoon.
Knuutin kuoltua ilman perillistä velipuoli Edvard Tunnustaja otti vallan Englannissa ja palautti anglosaksisen sukulinjan hetkeksi valtaan.