Yleistuki

Yleistuki () on Britannian sosiaaliturvamalli, jota Iso-Britannian keskusta-oikeistolainen konservatiivipuolue esitteli vuonna 2010. Mallin on tarkoitus yksinkertaistaa työikäisten tukijärjestelmiä ja kannustaa töihin.
Britannian malliin on yhdistetty työttömyysturva (Job Seekers Allowance JSA), asumisen tuet (Housing Benefit), osa työkyvyttömien tuista (Income-related Employment and Support Allowance ESA), hyvin rajattu toimeentulotuki (Income Support) sekä työssäkäyvien pienituloisten ja lapsiperheiden verohelpotuksia (Child Tax Credit ja Working Tax Credit).
Suomessa ainakin kokoomus, kristillisdemokraatit ja SDP ovat ehdottaneet yleistukea muistuttavia sosiaaliturvamalleja. Helmikuussa 2018 myös OECD ehdotti Suomelle Britannian kaltaista yleistukea, johon yhdistettäisiin työttömyysturva, yleinen asumistuki, toimeentulotuki ja kotihoidontuki.
Yleistuki Suomessa.
Yleistuki on Suomen sosiaaliturvajärjestelmään suunniteltu taloudellinen tuki, jonka tavoitteena on yhdistää useita nykyisiä perusturvaetuuksia ja yksinkertaistaa niiden hakemista.
Suomen hallitus on kirjannut yleistuen valmistelun osaksi sosiaaliturvan uudistamista pääministeri Petteri Orpon hallitusohjelmassa. Tavoitteena on saada aikaan yksi yleistuki, joka sisältää perusosan elämiseen, asumisosan asumiseen ja harkinnanvarainen osan viimesijaiseksi turvaksi.
Yleistuki on syyperusteinen etuus. Tämä tarkoittaa, että tuen saamiselle tulee olla jokin syy, kuten työttömyys.
Yleistuen valmistelu etenee vaiheittain. Ensimmäisessä vaiheessa otetaan käyttöön Kelan kehittämä asumis- ja työttömyystuen yhteinen hakemus (hallitusohjelmassa "yhden hakemuksen malli"), jonka avulla asiakas voi hakea useita etuuksia yhdellä hakemuksella. 
Yhden hakemuksen malli.
Yhden hakemuksen malli on Kelan palvelu, jonka tarkoituksena on helpottaa etuuksien hakemista.
Mallin ensimmäinen versio on asumis- ja työttömyystuen yhteinen hakemus. Asumis- ja työttömyystuen yhteinen hakemus on tarkoitus ottaa käyttöön työmarkkinatuen, peruspäivärahan ja yleisen asumistuen hakemisessa vuonna 2025. Yhteisen hakemuksen laajentaminen muihin etuuksiin tarkentuu vuoden 2025 aikana.
Yhteinen hakemus pohjautuu seuraaviin periaatteisiin:
Tavoitteena on, että Kelan asiakas ei jatkossa tarvitse syvällistä tietoa eri etuuksista, vaan järjestelmä tarjoaa automaattisesti hänelle todennäköisesti kuuluvat etuudet.
Kehittäminen ja käyttöönotto.
Kela kehittää asumis- ja työttömyystuen yhteistä hakemusta yhteistyössä Gofore Oyj:n kanssa. Hankintapäätös tehtiin vuonna 2024, ja palvelu toteutetaan osana Kelan strategista Eepos-kehittämisohjelmaa. Eepos-ohjelma pyrkii uudistamaan Kelan etuuskäsittelyä seuraavan 10 vuoden aikana.
Kokemusten perusteella yhteistä hakemusta kehitetään edelleen, ja sen käyttöönottoa laajennetaan vaiheittain.
Tavoitteena on, että tulevaisuudessa asiakkaat voivat hakea kaikkia perusturvaetuuksia keskitetysti yhdellä hakemuksella, mikä nopeuttaa päätöksentekoa ja vähentää viiveitä etuuksien saamisessa.
Tulevaisuuden näkymät.
Yleistuen kehittämisen seuraavat vaiheet riippuvat hallituksen päätöksistä ja yhteisestä hakemuksesta saatavista kokemuksista. Lopullisena päämääränä on yksinkertaisempi ja asiakasystävällisempi sosiaaliturvajärjestelmä, joka vastaa paremmin muuttuvan työelämän ja elämäntilanteiden tarpeisiin.
Britannian yleistuki.
Britannian yleistuki on kotitalouskohtainen. Siihen vaikuttavat asumismenot ja lasten määrä sekä tulot, lähes reaaliajassa. Tämä poistaa byrokratialoukun: ihmisen ei tarvitse pelätä tukien katkeavan siksi, että hän ottaa jonkin työurakan vastaan.
Malli poistaa myös tuloloukun: ansiot vähentävät tukia niin hitaasti, että jokaisesta ansaitusta punnasta jää 37 % käteen. Töitä kannattaa siis aina ottaa vastaan. Yleistuen saajat ovat työllistyneet muita nopeammin. 
Järjestelmän toteutuksessa oli suuria ongelmia. Alun perin toteuttamisen kustannusarvio oli noin miljardi puntaa, mutta lopulta kustannukset nousivat noin 12 miljardiin puntaan. Alun perin järjestelmän piiriin piti siirtyä kolme miljoonaa nykyisten sosiaalitukien saajaa vuonna 2017, mutta nyt lopullista järjestelmän valmistumista on lykätty vuoteen 2023.
Kokemuksia Britannian yleistuesta.
Yleistukea on myös arvosteltu: konservatiivihallitus leikkasi sen rahoitusta niin, että sen kannustavuus heikkeni. Leikkaus on korvattu vain osittain. Myös it-järjestelmissä on ollut ongelmia. Tukitason anteliaisuus pitäisi kuitenkin pystyä erottamaan itse järjestelmästä. Vuonna 2024 työväenpuoluekaan ei enää ajanut yleistuen romuttamista.
Yleistuen etuja ovat tukijärjestelmän yksinkertaistuminen ja digitalisoituminen sekä työntekoon kannustaminen.
National Audit Officen mukaan vuonna 2018 ei ollut todisteita että malli auttaisi työllistymisessä. Järjestelmä saattaisi jopa maksaa valtiolle enemmän kuin sen korvaamat tukijärjestelmät.&lt;ref name="bbc15/6/2018"&gt; &lt;/ref&gt;
Myös tukien saamisen viive oli aiheuttanut ongelmia. Tuen hakemisesta sen saamiseen kesti vähintään kuusi viikkoa. Osa malliin siirretyistä ihmisistä on joutunut odottamaan tukia jopa kahdeksan kuukautta. Alueilla joilla malli on otettu käyttöön on laskettu jopa 52% enemmän kävijöitä ruokajonoissa.
Tuki maksetaan aina yhdelle tilille, jolloin parisuhteen toinen osapuoli voi tulla taloudellisesti riippuvaiseksi. Tämä voi vaikeuttaa esimerkiksi väkivaltaisesta parisuhteesta lähtemistä.
Yleistuki verrattuna perustuloon.
Yleistuelle vaihtoehtoista perustuloa on arvosteltu passivoivaksi köyhyysloukuksi, joka myös olisi liian kallis. Valtiovarainministeriön kansliapäällikkö Martti Hetemäki arvioi perustulon laskevan työllisyysastetta. Yleistuessa näitä ongelmia pidetään lievempinä mutta se silti ratkaisisi samoja ongelmia kuin perustulo.