Moskovan valtionyliopisto

Moskovan valtionyliopisto (), koko nimeltään M. V. Lomonosovin Moskovan valtionyliopisto () on Venäjän vanhin yhtäjaksoisesti toiminut yliopisto. Se oli pitkään maan suurin yliopisto. Osa 2000-luvulla perustetuista federaatioyliopistoista (kuten Uralin liittoyliopisto ja Eteläinen liittoyliopisto) on nykyään opiskelijamäärältään MGU:ta suurempia.
Moskovan yliopisto perustettiin vuonna 1755. Yliopistossa opiskelee runsas 38 000 opiskelijaa, joista noin 22 500 suorittaa alempaa korkeakoulututkintoa ja 15 500 ylempää korkeakoulututkintoa tai jatkotutkintoa. Opiskelijoista vajaa 4 000 on kansainvälisiä, eli tulee muualta kuin Venäjältä. Lukukausimaksun suuruus on 7 500 euroa vuodessa, ja se on sama niin koti- kuin ulkomaisille opiskelijoille. Yliopiston henkilökuntaan kuuluu runsas 10 500 henkeä. Joka vuosi yliopisto ottaa noin 2 000 kansainvälistä opiskelijaa ympäri maailmaa opiskelemaan tiloihinsa.
Moskovan valtionyliopisto arvioidaan yleensä Venäjän parhaaksi yliopistoksi niin kansallisissa kuin kansainvälisissä yliopistorankingeissa. Shanghain yliopistovertailussa vuodelta 2014 MGU oli 84. sijalla maailman 500 huippuyliopiston joukossa, jolla listalla Helsingin yliopisto sai sijaluvun 73. 
Historia.
Keisarinna Elisabetin vuonna 1755 perustama yliopisto nimettiin uudelleen vuonna 1940 yliopistoa perustamassa olleen venäläisen monitieteilijän Mihail Lomonosovin mukaan.
Yliopisto sijaitsi alun perin Punaisen torin laidalla, josta se siirrettiin Katariina Suuren aikana Mohovajakadulle. Nykyisin siellä toimivat psykologian, journalismin ja Aasia- ja Afrikan tutkimuksen tiedekunnat. Rakennus rakennettiin uudelleen Moskovan vuoden 1812 palon jälkeen. Lääketieteen tiedekunta sai oman kampuksensa Devitšje Polessa 1800-luvun lopulla; nykyisin se on Moskovan lääketieteellisen akatemian alaisuudessa.
Yliopistolla oli paljon levottomuuksia opiskelija-aktiviteetin vuoksi. 130 tutkijaa ja opettajaa erosi vuonna 1911 vastalauseena sotilaiden sijoittamiselle yliopiston alueelle, ja tuhansia opiskelijoita erotettiin. Vallankumouksen jälkeen yliopistoon pääsivät myös työläisten ja talonpoikien lapset. Lukukausimaksut lopetettiin vuonna 1919.
Toisen maailmansodan jälkeen yliopisto sai uuden rakennuksen Moskovan lounaispuolelta Kyyhkyskukkuloilta. Päärakennuksen suunnitteli arkkitehti Lev Rudnev. Se oli valmistumisensa aikaan korkein rakennus New Yorkin ulkopuolella ja korkein Euroopassa 1990-luvulle asti. Keskustorni on 240 metriä ja 36 kerrosta korkea.
Neuvostoliiton aikaan yliopistossa opiskeli myös paljon ulkomaalaisia.
Vuonna 1992 yliopisto sai ainutlaatuisen aseman, kun sen rahoitus siirrettiin tulevaksi suoraan valtion budjetista niin, ettei se kierrä opetusministeriön kautta. Yliopistossa on Venäjän nopein supertietokone SKIF MSU.
Vuonna 2009 yliopistossa on 29 tiedekuntaa, 12 tutkimuslaitosta ja 19 tutkimuskeskusta.
Yliopistolla on haaraosastot muun muassa Puštšinossa ja Tšernogolovkassa Moskovan alueella sekä Ukrainassa Sevastopolissa (Mustanmeren kampus) ja Kazakstanissa.
Johto.
Inspehtorit.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Moskovan keisarillisen yliopisto inspehtooreina:
Rehtorit.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Moskovan valtionyliopiston rehtoreina:
Moskovan keisarillinen yliopisto
Moskovan valtionyliopisto