10 metrin ilmapistooli

10 metrin ilmapistooli on sisätiloissa ilmapistoolilla ammuttava ammuntalaji, jossa ammutaan 10 metrin päässä olevaan tauluun. Laji on olympialaji, jonka kilpailu koostuu 60 tai 40 laukauksen peruskilpailusta ja 10 laukauksen finaalista. Lajissa kilpailevat niin miehet ja naiset, kuin tytöt ja pojatkin. Laji muistuttaa paljon 50 metrin pistoolia.
10 metrin ilmapistoolissa on kilpailtu miesten ja naisten sarjoissa MM-tasolla Phoenixistä 1970 lähtien ja olympiatasolla Soulista 1988 lähtien. Tytöt ja pojat pääsivät kilpailemaan lajissa MM-mitaleista Sarajevosta 1989 lähtien, mutta Moskovan MM-kilpailuissa 1990 poikien ja tyttöjen sarjoja ei järjestetty. 
Taulut ja rata-alue.
Ilmapistoolitaulu on jaettu renkaisiin, jotka osoittavat osuman arvon yhdestä kymmeneen pisteeseen. Näkyvän taulun koko vähintään 170x170 millimetriä. Yhden pisteen renkaan koko on 155,5 millimetriä ja kymmenen pisteen renkaan 11,5 millimetriä. Nykyään käytetään useasti tavallisen pahvitaulun sijaan elektronista taulua, jotka määrittävät osuman arvon heti. Tasatuloksissa määritetään lisäksi napakymppi, joka on halkaisijaltaan 5,0 millimetriä.
Ilmapistoolikilpailut käydään nykyisten sääntöjen mukaan sisällä. Ampumapaikan ja taulun valaistusarvot ovat tarkasti määritellyt.
Ampumaetäisyys on 10 metriä ja ampumapaikan leveys täytyy olla vähintään metri. Ampuma-alueella, joka ulottuu vähintään viisi metriä ampumalinjan taakse, ei saa olla ampujien lisäksi muita kuin toimitsijat ja juryt. 
Ase ja tarvikkeet.
Ilmapistooli on paine- tai puristeilmalla tai hiilidioksidilla toimiva ase, joka täytyy olla 10 metrin ilmapistoolikilpailuissa vain yhdellä luodilla ladattava. Kilpailuissa käytetään lyijystä, tai vastaavasta pehmeästä aineesta, valmistettuja luoteja, joiden kaliiberi on 4,5 millimetriä, eli .177 tuumaa. Ilmapistoolin enimmäismitat ovat 420x200x50 millimetriä ja ase saa painaa enintään 1500 grammaa. Ilmapistoolissa laukaisuvastuksen täytyy olla vähintään 500 grammaa ja tämä tarkastetaan arvotuilta aseilta uudestaan kilpailun jälkeen.
Ampujien vaatteiden kuuluu olla joustavaa materiaalia ja niiden ei kuulu tukea ampujaa. Kenkien tulee olla matalasivuiset, ne eivät saa peittää telaluuta tai muuten antaa tukea. Myös ampuessa käytettäviin laseihin on rajoituksia.
Kilpailu.
Kilpailu koostuu nykyisin peruskilpailusta ja finaalista. Finaaliin pääsee peruskilpailun kahdeksan parhainta ampujaa. Finaali otettiin käyttöön kilpailuissa vuonna 1986.
Peruskilpailu.
Peruskilpailussa 16-50-vuotiaat ampuvat 60 laukausta, alle 16-vuotiaat ja yli 50-vuotiaat 40 laukausta. Ampuma-aika 60 laukauksen kilpailussa on enintään 90 minuuttia ja 40 laukauksen enintään 60 minuuttia. Elektronisiin taululaitteisiin 75 ja 50 minuuttia. Lisäksi alle 14-vuotiailla on omat sarjansa, joissa ammutaan tuelta. Kilpalaukausten määrä kasvaa ikäsarjojen mukaan ja ampuma-aika laukausten myötä. Ampujilla on valmistautumisaikana ennen kilpalaukauksia mahdollisuus ampua rajoittamaton määrä koelaukauksia. Ennen kilpailun alkua on 15 minuutin valmistautumis- ja koelaukausaika.
Peruskilpailun tulokset määräytyvät kilpailulaukauksien yhteenlaskettujen arvojen perusteella. 60 laukauksen kilpailussa suurin mahdollinen tulos on 600 pistettä ja 40 laukauksen kilpailussa 400 pistettä. Jos useampi kuin yksi ampuja saavuttaa saman tuloksen, napakymppien määrä ratkaisee sijoituksen. Mikäli tällöinkin ollaan samassa tuloksessa, ampujien viimeisiä sarjoja verrataan edeten kymmenen laukauksen sarjoissa kunnes tasatulos on ratkennut. Jos tasatulos ei vieläkään ratkea, verrataan ampujien kymppejä, yhdeksikköjä, kahdeksikkoja ja niin edelleen. Mikäli tämän jälkeenkin tilanne on tasan, sijoitus jaetaan.
Finaali.
Peruskilpailun kahdeksan parasta ampujaa pääsevät finaaliin, mutta ei nuorten sarjoissa MM-kilpailuissa. Jos kilpailijoita on useampi kuin yksi samassa tuloksessa kahdeksannen ampujan kanssa, täytyy näiden ampujien kesken järjestää pudotusammunta, jossa ratkaistaan finaaliampuja tai -ampujat.
Finaalissa on ensin kolmen minuutin valmistautumisaika, jonka jälkeen ampujat saavat viiden minuutin koelaukausajan, jolloin he saavat ampua rajoittamattoman määrän koelaukauksia. Finaalilaukauksia on kymmenen ja ne tulkataan kymmenyksen tarkkuudella, joten 10,9 pistettä on korkein pistemäärä. Laukaukset ammutaan yksitellen ja ampuma-aikaa kutakin laukausta kohden on 75 sekuntia.
Lopullinen tulos määräytyy peruskilpailun ja finaalin yhteenlasketun tuloksen mukaan. Jos kahdella tai useammalla ampujalla on finaalin jälkeen sama tulos, ratkaistaan sijoitukset uusintalaukauksilla.