Panhelleeniset kisat

Panhelleeniset kisat () eli yleiskreikkalaiset kisat oli yhteisnimitys neljälle antiikin Kreikassa järjestetylle suurelle urheilutapahtumalle. Kisat olivat Olympian kisat, Isthmian kisat, Nemean kisat ja Python kisat. Näitä neljää kisaa järjestettiin joko joka toinen tai joka neljäs vuosi niin, että joka vuosi oli yhdet tai kahdet kisat. Kaikki kisat oli omistettu jollekin jumalalle, ja ne pidettiin tälle omistetun pyhäkköalueen yhteydessä olleilla urheilupaikoilla. Näin ne olivat samalla uskonnollisia juhlia.
Panhelleeniset kisat yhdessä voidaan nähdä nykyaikaisten olympialaisten edeltäjinä.
Kisat.
Panhelleeniset kisat järjestettiin neljän vuoden syklissä, jota kutsuttiin "olympiadiksi", joka oli yksi tavoista joilla kreikkalaiset mittasivat aikaa. Olympian kisat olivat lähtöpiste, josta alkoi syklin ensimmäinen vuosi. Nemean ja Isthmian kisat järjestettiin kummatkin toisena vuonna, mutta eri kuukausina. Python kisat järjestettiin kolmantena vuonna, ja Nemean ja Isthmian kisat jälleen neljäntenä vuonna. Koska antiikin kreikkalaisissa kalentereissa uusi vuosi alkoi yleensä kesällä, nykyisen kalenterin mukaan laskettuna Nemean ja Isthmian kisat ovat kuitenkin eri vuosina, ja Isthmian kisat ja Python kisat puolestaan samana vuonna. Neljän vuoden kuluttua alkoi uusi sykli jälleen Olympian kisoilla. Kisat järjestettiin näin siksi, että samat urheilijat voisivat osallistua kaikkiin kisoihin.
Arvostetuimpina kisoina pidettiin Olympian kisoja, toiseksi arvostetuimmat olivat puolestaan Python kisat.
Historia.
Olympian kisojen kirjoitettu historia alkaa vuonna 776 eaa., mutta ne perustettiin mahdollisesti jo vuosisatoja aikaisemmin. Muut panhelleeniset kisat perustettiin 500-luvulla eaa. Ensimmäiset Python kisat pidettiin noin vuonna 591/590 tai 586/585 eaa. Isthmian kisat saivat alkunsa noin vuonna 582–572 eaa. Nemean kisoja, jotka olivat kisoista nuorimmat, tiedetään järjestetyn vuodesta 573 eaa. lähtien. Panhelleenisten kisojen suurinta kukoistuskautta olivat 400- ja 300-luvut eaa. Tapahtumien uskonnollinen merkitys väheni 300-luvulta eaa. lähtien. 200-luvulta eaa. lähtien myös muut kaupungit, kuten Epidauros, Kos ja Rhodos, alkoivat järjestää panhelleenisten kisojen tapaisia kisoja.
Kreikkalaisessa mytologiassa kaikilla kisoilla oli oma syntytarinansa, joka selitti kisojen syntyä jollekin heerokselle järjestetyillä hautajaiskisoilla. Olympian kisojen myyttinen alkuperä oli Herakleen järjestämissä Pelopsin hautakisoissa, Nemean kisojen alkuperä puolestaan Ofelteen hautajaiskisoissa, jotka Herakles myöhemmin omisti Zeukselle. Isthmian kisojen perustajina pidettiin Sisyfosta tai Theseusta. Python kisojen kerrotaan syntyneen sovitukseksi Apollonin surmattua Python-hirviön.
Osanottajat.
Panhelleenisten kisojen osallistujat tulivat kreikkalaisen maailman kaikilta puolilta, mukaan lukien lukuisat kreikkalaiset siirtokunnat Vähästä-Aasiasta Espanjaan ja Pohjois-Afrikkaan. Osallistujien maantieteellinen jakauma painottui kuitenkin lähialueille: esimerkiksi itärannikon Isthmian kisojen voittajien enemmistö oli kotoisin Egeanmeren ja Vähä-Aasian alueelta, Olympian kisojen voittajat tulivat useimmin Peloponnesokselta ja Python kisojen voittajat Kreikan keski- ja pohjoisosista. Osallistujien tuli olla todennäköisesti melko varakkaita maksaakseen harjoitukset, matkustamisen ja muut kulut. Kisoihin ei päästetty naisia tai ei-kreikkalaisia. Roomalaisena aikana jouduttiin kuitenkin sallimaan roomalaisten osallistuminen.
Kilpailut.
Kaikki panhelleeniset kisat järjestettiin pyhäkköalueilla, jotka olivat jonkin matkan päässä suurista kaupungeista. Pyhäkköalueiden yhteyteen oli rakennettu kisoja varten yleensä stadion ja hippodromi.
Kisojen tärkeimpiä tapahtumia olivat valjakkoajot, paini, nyrkkeily, pankration ja juoksulajit (stadion, diaulos, dolikhos, hoplitodromos) sekä pentathlon eli viisiottelu, johon kuuluivat paini, stadionjuoksu, pituushyppy, keihäänheitto ja kiekonheitto. Valjakkoajoja lukuun ottamatta kaikki urheilulajit suoritettiin alasti. Urheilun lisäksi kisoihin kuului myös muun muassa musiikki- ja runouskilpailuita sekä airuiden ja torvensoittajien kilpailut. Palkinnoksi voittajat saivat mainetta, kunniaa ja seppeleen, minkä vuoksi kisoja kutsuttiin myös "seppelekisoiksi".