Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista

Luettelo Suomen ilmavoimien lento-onnettomuuksista kattaa vuosina 1918–2013 sodan tai rauhan aikana miehistön kuolemaan johtaneet tai lentokoneen merkittävään vaurioitumiseen tai tuhoutumiseen johtaneet lento-onnettomuudet, mutta ei taistelutoimissa tuhoutuneita koneita.
1940-luku.
Talvisodan aikana tapahtuneet onnettomuudet.
Utin lentokalustosta ei menetetty yhtään konetta kuolemaan johtaneessa lento-onnettomuudessa talvisodan aikana.. Tarkempia tietoja mahdollisista onnettomuuksista ei ole.
Lento-onnettomuudet 13.3.1940–21.6.1941.
Välirauhan noin 15 kuukauden aikana (1940–1941) tapahtui 30 kuolemaan johtanutta lento-onnettomuutta eli likimain kaksi kuukaudessa.
Jatkosodan aikaiset onnettomuudet.
Alla oleva luettelo kattaa vakavat lento-onnettomuudet. Luettelossa on tappiot, jotka eivät ole aiheutuneet vihollisen tai oman taistelutoiminnan vuoksi. Luettelossa ei ole kaikkia tappiota, jotka ovat aiheutuneet esim. pakkolaskun jälkeen miinaan astumisista tai hukkumisista. Muutamassa tapauksessa (esim. 25.6.1941 HC-453, 10.12.1941 FK-92, 8.1.1942 FR-99 ja 15.4.1942 BL-154, BL-157 ja BL-159, sekä 23.5.1942 FR-125, 28.8.1942 FK-97, 7.11.1942 BL-152, 19.–20.2.1943 DN-53, DN-65 ja DB-15 ovat voineet saada taisteluvaurioita Sekehen pommituksessa; 7.4.1943 GL-273; 12.8.1944 MS-648 ja 15.6.1944 JK-264) koneen tuho on voinut aiheutua vihollisen tulen vaikutuksesta, mutta ei välittömästi vaan paluulennon aikana, nämä eivät ole todellisia lento-onnettomuuksia vaan taisteluvahinkoja.
Sodan alku:
Vuosi 1942
Vuosi 1943
Vuosi 1944
Esimerkki lento-onnettomuudesta, jossa ohjaaja ei kuole tai vammaudu, mutta kone tuhoutuu:
Lapin sodan aikaiset onnettomuudet.
Lapin sodassa ei käytetty ilma-asetta paljoa syksyn ja talven huonon lentosään ja lentokenttien huonon käytettävyyden vuoksi. 18 tuhoutuneesta lentokoneesta kolme tuhoutui kuolemaan johtaneissa lento-onnettomuuksissa:
Näiden lisäksi tuhoutui neljä lentokonetta onnettomuuksissa, joissa ihmisiä ei kuollut. Taistelumenetyksiä oli siten 11 konetta.
Lapin sodan jälkeen.
Sodan jälkeen 1940-luvulla sattui 16 kuolemaan johtanutta onnettomuutta noin neljän vuoden aikana, joista 11:ssä oli merkittävimmässä roolissa ohjaajan virheet. Kahdessa tapauksessa kyse oli koukkimisesta. Kuudessa onnettomuudessa osasyy tuhoon oli moottori. Vain vuosina 1945 ja 1946 tapahtui onnettomuuksia talvisäässä.
Koneen tuhoon johtaneet onnettomuudet:
1960-luku.
Fouga Magister oli käytössä vuosina 1959–1986, ja konetyypille sattui 21 onnettomuutta.
Koneen, mutta ei miehistön, tuhoon johtaneet onnettomuudet, mm.
1970-luku.
Pelkästään koneen tuhoutumiseen johtaneita onnettomuuksia 1970-luvulla olivat mm seuraavat:
Ilmavoimissa tapahtui 1970-luvulla 12 kuolemaan johtanutta lento-onnettomuutta, joista yhdeksän oli FM-koneille tapahtuneita, yksi MiG-21-onnettomuus, yksi SF-onnettomuus ja yksi DO-suuronnettomuus.
Vuosina 1976–2010 tapahtui neljä kuolemaan johtanutta BAe Hawk-onnettomuutta koneen ollessa miltei yhtä paljon käytetty kone kuin FM 1960- ja 1970-luvuilla. Tämä kuvastaneen lentokulttuurin muutosta Ilmavoimissa 1970-luvun jälkipuolelta alkaen ja Hawkin hyvää ohjattavuutta. Lentonäytösten määrä laski samaan aikaan, lentonäytösten varokorkeudet nousivat muutamista metreistä useisiin kymmeniin metreihin. Vuosina 1974-2000 Saab J 35 Drakenille tapahtui yksi kuolemaan johtanut onnettomuus. Vuosina 1978-1998 MiG-21-koneilla tapahtui kuusi onnettomuutta. Hornet-kaluston käytön aikana hävittäjien onnettomuudet vähenivät.
1980-luku.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet
Koneen tuhoon tai merkittävään vaurioitumiseen johtaneet muut onnettomuudet:
1990-luku.
Kuolemaan johtaneet onnettomuudet olivat:
Koneen tuhoon johtaneet muut onnettomuudet:
2000-luku.
Kuolemaan johtanut onnettomuus:
Koneen tuhoon johtaneet muut onnettomuudet:
2010-luku.
Kuolemaan johtanut onnettomuus:
Koneen tuhoon johtanut onnettomuus:
2020-luku.
Koneen tuhoon johtanut onnettomuus: