Hauklampi (Espoo, Luukki)

Hauklampi on Uudellamaalla Espoossa Lahnuksen kaupunginosassa ja Luukin lähellä sijaitseva järvi.
Saman nimisiä lampia on Espoossa kolme: Velskolan Hauklampi, Nuuksion Hauklampi ja Luukin Hauklampi.
Maantietoa.
Hauklampi on 550 metriä pitkä, 200 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 5,4 hehtaaria. Se on muodostunut kallioiselle metsäalueelle kalliomurrokseen syntyneeseen laaksoon. Ympäristön mäet kohoavat noin 15 metrin korkeuteen vedenpinnasta. Sen etelä- ja itärannassa on veteen tai rantaan putoavia kalliojyrkänteitä. Hauklampi yltää yli kymmenen metrin syvyyteen. Siinä ei ole kartan mukaan saaria ja sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä. Lampi on autio, vaikka sinne johtaa ulkoilualueen polkuja. Länsipuolinen polku seuraa rantoja ja itäpuolinen kulkee mäkien päällä. Polut kohtaavat toisensa järven pohjoispäässä.
Luontoarvoja.
Hauklammen ympäristö on Luukin luonnonsuojelualueetta, joka on perustettu vuonna 2008 yksityismaille. Lammen vesialue ei sisälly suojelualueeseen, jonka pinta-ala on noin 140 hehtaaria. Suojelualue kuuluu valtaosiltaan Natura 2000 -verkostoon, vanhojen metsien suojeluohjelmaan ja valtakunnallisesti arvokkaaseen Käärlammen kallioalueeseen. Alueella vuorottelevat kalliomänniköt ja -jyrkänteet kapeiden soiden ja rehevien purolaaksojen kanssa. Käärlammen kallioalue on luokiteltu valtakunnallisesti arvokkaaksi. Suojelualueella on useita lampia.
Hauklampi on muodostunut samaan kalliomurrokseen Hepolammen kanssa. Hauklammen itärannasta kohoaa jyrkänteinen mäki, josta aukeaa hieno näköala murroslaaksoon. Kallion kivilaji on raidallista ja suuntautunutta granodioriittia. Lammen länsirannalta voi ihailla vastarannan jyrkänteitä. Lampien välisen laakson itäpuolella sijaitsee 100 metriä pitkä ja 10–20 metriä leveä lohkarevyö, joka on muodostunut Itämeren Yoldia-vaiheen aallokon huuhtoutuessa rantaan. Mäen kalliolaki on huuhtoutunut irtomaasta puhtaaksi, mutta alemmaksi on syntynyt mainittu rantakivikko. Muinaisrannalle pääsee nousemalla Hauklammen eteläpäästä ylös rinteeseen kallioalueelle.
Lammessa tavattavia kalalajeja ovat ahvenet ja hauet, joiden lisäksi sinne on istutettu siikoja ja ankeriaita.
Virkistysarvoja.
Luukin ulkoilualueella on viitoitettu Luukin kartanolta alkava ”Seitsemän lammen kierros”, johon kuuluvat Hauklammen lisäksi Kaitalampi, Hepolampi, Käärlampi, Mustalampi, Väärälampi ja Halkolampi. Vihdintieltä alkavat retkeilypolut kiertävät järven rantoja sekä itä- että länsipuolella. Hauklampi tarjoaa mahdollisuudet niin uinnille kuin kalastuksellekin. Lisäksi ympäristö soveltuu marjastukseen ja sienestykseen.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Lepsämänjoen valuma-alueella (21.04), jonka Lepsämänjoen alaosan alueeseen (21.041) järvi kuuluu. Hauklammen kanssa samaan valuma-alueeseen kuulu yläpuolinen lampi Hepolampi. Lampien välissä ei kuitenkaan ole kartoissa väliojaa. Haukalmmen laskuoja Hauklammenoja on 2,3 kilometriä pitkä ja sen valuma-alueen pinta-ala on 1,47 neliökilometriä . Oja yhtyy pohjoisessa Lepsämänjokeen Kuonomäen pelloilla. Järven vedenpinnan korkeus on 70,3 metriä (N2000) ja laskuojalla sen suistossa noin 35 metriä mpy. Silloin laskuojalle kertyy pudotusta noin 35 metriä.