Eris (plutoidi)

Eris (symboli: , virallisesti 136199 Eris) on Neptunuksen radan ulkopuolella kiertävä kääpiöplaneetta ja plutoidi, jonka halkaisijaksi on laskettu 2 326 km. Kohteen löytäjät kuvailivat sitä "kymmenenneksi planeetaksi". Se sijaitsee tällä hetkellä 97 astronomisen yksikön etäisyydellä Auringosta ja sen kiertorata on erittäin eksentrinen ja kalteva. Yksi kierros Auringon ympäri kestää 557 vuotta. Eris tunnettiin aluksi väliaikaisella nimellä 2003 UB313 eli ”Xena”.
Eristä pidettiin aluksi huomattavasti Plutoa suurempana planeettana. Vuonna 2011 Erikselle tehtyjen tarkempien mittausten jälkeen kuitenkin todettiin, että Eris ja Pluto ovat kooltaan likimain yhtä suuria. Vuonna 2015 New Horizons -luotaimen Plutolle tekemien mittausten myötä Pluto osoittautui hieman luultua suuremmaksi, minkä jälkeen sitä on jälleen pidetty Eristä suurempana kääpiöplaneettana.
Löytäminen.
Eriksen havaitsivat ensimmäisen kerran Michael Brown, Chad Trujillo ja David Rabinowitz 5. tammikuuta 2005 kuvista, jotka oli otettu 21. lokakuuta 2003. Löydöstä tiedotettiin 29. heinäkuuta 2005. Samana päivänä kerrottiin myös kahden muun kohteen, Haumean () ja Makemaken () löydöstä. Sama ryhmä on aikaisemmin löytänyt myös Quaoarin ja Sednan.
Nimeäminen.
Kohteelle annettiin aluksi tilapäinen nimi . Havainnosta kertovalla internetsivulla kohteesta on käytetty nimeä ”Planet Lila” (erään havaitsijan vastasyntyneen tyttären mukaan). Tutkijat ovat myös kertoneet käyttäneensä kohteesta keskenään nimeä ”Xena” ( päähenkilön mukaan). Kumpikaan nimi ei kuitenkaan ole se, jota virallisesti esitettiin IAU:lle. Lopulta 13. syyskuuta 2006 taivaankappale nimettiin kreikkalaisen eripuraisuuden jumalattaren Eriksen mukaan ja se sai virallisen nimen 136199 Eris. Samalla Eriksen kuulle annettiin nimeksi Dysnomia laittomuuden jumalattaren Dysnomian mukaan. Nimiin sisältyy viittaus kohteen aiempiin lempinimiin, sillä Dysnomia on Eriksen tytär ja Xenaa esittäneen näyttelijättären Lucy Lawlessin sukunimi tarkoittaa suomeksi laitonta.
Rakenne.
Eriksen rakennetta ei tunneta tarkasti. Tiedetään kuitenkin, että sen pinnalla on metaaniklatraattia, jonka Auringon säteily on saanut punertamaan.
Eriksen on, sen peittäessä tähden taakseen, laskettu olevan halkaisijaltaan noin 2326 km. Aiempi, selvästi suurempi arvio perustui kappaleen heijastaman valon määrään. Pinta heijastaa valoa paremmin kuin vastasatanut lumi.
Kesäkuussa 2007 California Institute of Technology julkaisi tiedotteen, jonka mukaan Eriksen massa on saatu mitattua seuraamalla Dysnomian liikettä kääpiöplaneetan ympäri. Tulosten mukaan Eris on 27 % Plutoa massiivisempi, mikä tekee siitä selvästi suurimman tällä hetkellä tunnetun kääpiöplaneetan.
Kuu.
Eriksen kuu Dysnomia löydettiin vuonna 2005, kun Mauna Kea Observatoryn Keck-teleskoopit Havaijilla tutkivat neljää kirkkainta Kuiperin vyöhykkeen kohdetta (Pluto, Makemake, Haumea ja Eris). 10. syyskuuta otetuissa kuvissa havaittiin kuu Eriksen kiertoradalla. Kuu sai väliaikaiseksi nimekseen S/2005 (2003 UB313) 1. ”Xena”-lempinimen mukaan kuun löytäjät kutsuivat sitä nimellä ”Gabrielle”, TV-sarjan Xenan kumppanin mukaan. Kuu on 60 kertaa Eristä himmeämpi ja sen arvioidaan olevan noin kahdeksan kertaa pienempi. Kuun kiertoajaksi on arvioitu noin kaksi viikkoa. Myös Plutolla ja Haumealla tiedetään olevan kuu.