Uusiutuva energia Ruotsissa

Uusiutuva energia Ruotsissa kertoo uusiutuvan energiaan liittyvistä seikoista Ruotsissa. Euroopan unionin mukaan Ruotsissa uusiutuvan energian osuus sähköntuotannosta oli 39,8 % vuonna 2005. Komission ehdotus on kasvattaa osuus 49 %:iin vuoteen 2020 mennessä. Suomen vastaavat luvut ovat 28,5 % 2005 ja 38 % 2020. Ilmaston lämpeneminen nimettiin yhdeksi vakavimmista uhkista Ruotsin turvallisuudelle vuonna 2007.
Worldwatch-instituutin mukaan Ruotsin tavoite on lisätä uusiutuvaa sähköä 49 %:sta 60 %:iin vuosina 2006-2010 ja Suomen 29 %:sta 31,5 %:iin. Jos energiankulutus säilyy vuoden 2006 arvossa, Ruotsin lisäystavoite vastaa 16 000 GWh uusiutuvaa sähköä, ja Suomen 2 250 GWh. Tilastojen perusteella v. 2000-2006 Ruotsin biopolttoaineiden energia kasvoi 6 004 GWh ja tuulivoima 506 GWh. Saavuttaakseen 60 %:n tavoitteensa Ruotsin on siis yli kaksinkertaistettava tämä lisäysvauhti 2006-2010. Tuulivoiman suositus on 30 TWh vuoteen 2020 mennessä.
Sähkönkulutus.
Sähkönkulutus kasvoi Ruotsissa 4 % ja Suomessa 44 % vuosina 1990-2006. Ruotsin maksimi sähkönkulutus oli vuonna 2001, jonka jälkeen trendi on ollut lievästi laskeva. Vesivoiman osuus vaihtelee vuosittain merkittävästi ja sen osuus on 40-50 % vesitilanteen mukaan. Vastaavasti vaihtelee fossiilisen energian osuus. Siksi taulukon sarake Uusiutuva energia – vesi selventää uusiutuvan energian osuuden kestävää lisäystä. Ilmastonmuutoksen ennustetaan lisäävän sadantaa Pohjolassa. Vuosina 1990-2006 uusiutuvan sähkön osuus kasvoi seuraavasti: Saksa 11,7 %, Ruotsi 8,1 % ja Suomi 0,3 %.
Energiankulutus.
Energiankulutus kasvoi Ruotsissa 9 % ja Suomessa 31,7 % vuosina 1990-2006.
Tuulivoima.
Ruotsissa oli rakennettua tuulivoimaa 788 MW vuoden 2007 lopussa. Tuulivoimakapasiteettia lisättiin 216 MW vuonna 2007. Ruotsi on asettanut tavoitteeksi kymmenkertaistaa tuulisähkön tuotannon vuoteen 2015 mennessä. Vuonna 2008 Ruotsin energiavirasto on osoittanut 1500 km2 423 alueella ja 20 läänissä soveltuviksi tuulivoimatuotantoon. Se vastaa 20 TWh vuosituotantoa.
Ruotsin tuulivoimatavoite oli 10 TWh tuulivoimaa vuonna 2015. Vuoden 2007 lopussa energiaviranomaisten tavoite oli 30 TWh tuulivoimaa vuonna 2020. Koska nykyinen lupaprosessi on liian hidas, lupaprosessia ehdotetaan helpommaksi yhdeltä viranomaiselta. Merituulivoiman kehitys Ruotsissa on energiaviranomaisten mielestä tärkeää kokemuksen ja kansallisen kilpailukyvyn lisäämiseksi. Koska tuulivoiman lisääminen vie aikaa, selvityksen mukaan voimaloiden sijainnista tulisi tietää puolet vuoteen 2010 mennessä.
Vuonna 2008 Lillgrundin tuulivoiman avajaisten jälkeen tuulivoimakapasiteetti on vähintään 1,5-kertainen vuoteen 2006 verrattuna (583 MW 2006; 898 MW 2008).
Paperinvalmistajan SCA:n metsämailla tuotetaan 2-3 vuoden päästä (vuodesta 2008 lukien) 2,8 TWh tuulivoimaa Jämtlannin ja Norrlannin lääneissä. Paperi aiotaan valmistaa 100 % tuulivoimalla (500GWh). SCA ja norjalainen energiayhtiö Statkraft tekivät sopimuksen hankkeesta. Hanke vastaa 2–3 % Ruotsin sähkönkulutuksesta.
Ruotsalaisyhtiö Universal Wind Offshore rakentaa Skandinavian suurimman tuulivoimapuiston Kattegatin salmeen maan lounaisrannikolle, joka tuottaa 3 TWh sähköä vuodessa.
Bioenergia.
Ruotsi käytti 1,6 milj. tn ja tuotti 1,4 milj. tn pellettejä 2006, ja on siinä maailman johtaja. Ruotsissa on 30 pellettien tuotantolaitosta. Ruotsissa 60 % pelleteistä käytetään suurissa voimaloissa &lt; 2 MW ja lämpökeskuksissa.
Biopolttoaineet.
Ruotsi on johtavia bioetanolin tuottajia Euroopassa. Ruotsissa antaa biopolttoaineille verovapautuksia. 
Biopolttoaineiden osuus liikenteen energiakulutusmäärästä oli 4 % vuonna 2007. Pääkomponenttina biopolttoaineita käyttävien henkilöautojen määrä vuonna 2007 kasvoi 65 %,joka oli vain runsas 2 % kaikista henkilöautoista. Huoltoasemista 29 %:ssa oli uusiutuvaa polttoainetta myynnissä 1.1.2008. E85- polttoaine on hinnaltaan ovat edullisempi kuin bensiini. Vuonna 2007 biokaasubusseja oli 16 kaupungissa. Suurin osa etanolista tuodaan Brasiliasta. Norrköpingissä on valmistettu vehnäetanolia 60 000 m3/vuosi vuodesta 2001. Tuotantoa on ajateltu laajentaa kapasiteettiin 200 000 m3/vuosi. 15 000 m3 etanolia valmistetaan Örnsköldsvikin vanhalla sellutehtaalla. FAME valmistuspaikkakuntia ovat Stenungssund ja Karlshamn. Suurin osa tuodaan muista Euroopan maista.
Vuonna 2006 Ruotsissa käytettiin biopolttoaineita yhteensä 2,72 TWh. Biopolttoaineet jakautuivat seuraavasti 2006: bioetanoli 70 %, biodiesel 22 % ja biokaasu 8 %. FAME on öljystä tai rasvasta eströimällä valmistettua biodieseliä. Kemiallinen nimi on rasvahapon metyyli (tai etyyli) esteri. Lyhenne on englanninkielisestä nimestä: fatty acid methyl (or ethyl) ester (FAME).
Ruotsin liikenteen biopolttoainetavoite oli 3 % vuonna 2005, josta se saavutti vain 2,2 %. Ruotsin kansallinen tavoite ylitti EU:n suosituksen, joka oli 2 % vuonna 2005. Suurin osa kulutuksesta oli bioetanoliseosta, mutta 100 % biopolttoaineen kulutus kasvoi myös. Vuoden 2006 selvityksen mukaan biopolttoaineiden kulutusta lisäsi verohelpotukset, öljyn kallistuminen ja biopolttoainetta käyttävien autoille myönnetyt edut: vapaa pysäköinti ja vapautus ruuhkamaksuista. Biopolttoainetta käyttäviä henkilöautoja alettiin käyttää Ruotsissa vuonna 2001. Niiden määrä oli 10 000 kpl 2004 ja noin 22 000 kpl 2005. Vuoden 2005 lopussa Ruotsissa oli noin 4,1 miljoonaa henkilöautoa, joten biopolttoaineautojen määrä oli silloin vielä murto-osa koko liikenteestä. Biopolttoaineita käytettiin kuitenkin myös seoksena henkilöautoissa ja biokaasuna joukkoliikenteessä. Vuonna 2005 Ruotsin 3 800 huoltoasemasta 9 % myi biopolttoaineita. Huhtikuusta 2006 suurien huoltoasemien, jotka vastaavat 15 % myyntipisteistä, on lain mukaan myytävä uusiutuvaa polttoainetta. Uusiutuvat polttoaineet pyritään saamaan 60 %:iin Ruotsin huoltoasemista.
Euroopassa määrällisesti eniten kulutettiin biopolttoaineita eniten vuonna 2008 seuraavissa maissa (GWh): Saksa 37 881 GWh, Ranska 28 193, Britannia 9 264, Espanja 7 490, Italia 6 481, Puola 5 342 ja Ruotsi 3 999. Euroopan biopolttoaineyhdistyksen mukaan Suomessa käytettiin biopolttoaineita vuonna 2007 yhteensä 21 GWh ja vuonna 2008 yhteensä 991 GWh, josta 87 % bioetanolia. Bioetanolitilastoissa oli kesäkuussa 2008 vielä suuria eroja eri lähteissä. EBIO (The European bioethanol fuel industry associations) ja UEPA (European Union of Ethanol Producers) raportoivat eri tietoja. Suomenkin osalta luvuissa on raportissa merkittäviä eroja eri lähteistä.
Kalle Koposen mukaan (Helsingin Sanomat) Linköpingin kaupungin kaikki linja-autot kulkevat kaupungin itse tuottamalla biokaasulla. Tukholmassa on 80 biokaasubussia. SL (Stockholms lokaltrafik) pyrkii lisäämään biokaasubussien määrän viiteen sataan vuonna 2011. Tukholman vesilaitos tuottaa biokaasua biojätteestä. Vesilaitoksella on 7 kpl 33 metrin korkeita biokaasureaktoreita vuonna 2009. Biokaasun valmistuksen vuoksi kotitalouksia kannustetaan biojätemyllyillä biojätteen hienontamiseen vesiviemäriin. Vaihtoehtona taloyhtiö voi tuottaa biokaasua itse. Suomessa biojäte kerätään erilliskeräyksenä kompostoitavaksi. Kompostoinnista saadaan biokaasua ja multaa.
Maalämpö.
Ruotsissa kerättiin maalämpöä 300 000 lämpöpumpulla vuonna 1998. Tavoite on kaksinkertaistaa määrä 620 000 pumppuun vuoteen 2010 mennessä. Ruotsi on aktiivisella politiikalla ja tiedottamisella edistänyt lämpöpumppujen asennusta. Vuoden 2005 tuotanto Ruotsissa oli 10 000 GWh ja kapasiteetti 3 940 GWh. Lundin kaupungissa saadaan 40 % energiasta lämpöpumpuilla. Ruotsi on merkittävä lämpöpumppujen myyjä.
Aurinkolämmitys.
Ruotsin aurinkolämmityksen keräyspinta-ala vuonna 2006 oli 240 000 m2. Ruotsissa yli 50 % aurinkolämmitys -järjestelmistä lämmittää käyttöveden lisäksi myös huonetilaa. Ruotsissa asennettiin vuonna 2008 aurinkolämmitystä 19 MW, mikä on enemmän kuin Suomessa on yhteensä (18MW ja lisäys 3 MW).
Aurinkokenno.
Ruotsi varasi toukokuusta 2006 julkisille rakennuksille 70 % tukea aurinkokennojen asennukseen. Ohjelmaan varattiin 13,6 miljoonaa dollaria.
Kaupungit.
Tukholman tavoite on olla hiilineutraali vuonna 2050. Jo nyt Tukholman kaupungin sähkö on uusiutuvasti tuotettu. Tavoitteena on, että vuonna 2025 Tukholman paikallinen liikenne kulkee täysin uusiutuvalla voimalla ja 80 % kaukolämmöstä on uusiutuvalla voimalla, esimerkiksi maalämmöllä.