Saamelaiskäräjät (Suomi)

Saamelaiskäräjät (, ja ) on saamelaisten edustuksellinen kulttuuri-itsehallintoelin, joka on perustettu vuonna 1996. Käräjien tehtävänä on toteuttaa kieltä ja kulttuuria koskevaa itsehallintoa sekä turvata saamelaisen kulttuurin säilyminen ja kehittyminen. Saamelaiskäräjiä edelsi Saamelaisvaltuuskunta, joka perustettiin 1973. Saamelaisvaltuuskunnan ensimmäisenä puheenjohtajana toimi Reidar Suomenrinne. Saamelaisvaltuuskunta oli Pohjoismaiden ensimmäinen saamelaisten poliittinen elin.
Saamelaiskäräjät on Suomen saamelaisten korkein poliittinen elin. Käräjien tehtävänä on hoitaa saamelaisten omaa kieltä ja kulttuuria sekä heidän asemaansa alkuperäiskansana koskevat asiat. Käräjät voi tehdä viranomaisille aloitteita ja esityksiä ja antaa lausuntoja tehtäviinsä kuuluvissa asioissa. Saamelaiskäräjät on Suomessa ainoa elin, joka voi ilmaista saamelaisten virallisen näkemyksen heitä koskevissa asioissa. Saamelaiskäräjät päättää kulttuuri-, oppimateriaali- sekä sosiaali- ja terveysmäärärahoista noin miljoonan euron arvosta.
Saamelaiskäräjillä on 21 jäsentä ja neljä varajäsentä, jotka valitaan vaaleilla joka neljäs vuosi. Saamelaiskäräjien puheenjohtaja johtaa käräjien poliittista toimintaa ja edustaa Suomen saamelaisia kansallisissa ja kansainvälisissä yhteyksissä. Käräjien nykyinen puheenjohtaja on Pirita Näkkäläjärvi. Ensimmäisenä ja toisena varapuheenjohtajina toimivat Leo Aikio sekä Tuomas Aslak Juuso.
Lautakunnat.
Saamelaiskäräjillä toimii yhteensä seitsemän lautakuntaa: elinkeino- ja oikeuslautakunta, koulutus- ja oppimateriaalilautakunta, kulttuurilautakunta, saamen kielineuvosto, sosiaali- ja terveyslautakunta, nuorisoneuvosto sekä vaalilautakunta.
Nuorisoneuvosto.
Vuonna 2011 perustettiin Saamelaiskäräjien nuorisoneuvosto edistämään saamelaisnuorten kielellisiä ja kulttuurisia oikeuksia sekä identiteettiä ja valmistelemaan nuoria koskevia esityksiä. Nuorisoneuvosto koostuu 18–28-vuotiaista jäsenistä ja 15–17-vuotiaista asiantuntijoista, jotka valitaan kahdeksi vuodeksi huomioiden alueellinen ja kieliryhmien edustavuus, ilman vaatimusta saamelaiskäräjäjäsenyydestä. Jäsenet voivat vaikuttaa Saamelaiskäräjillä ja muissa toimielimissä.
Neuvosto tukee nuorten osallistumista, tekee kansallista ja kansainvälistä yhteistyötä ja järjestää joka toinen vuosi Saamelaisnuorten konferenssin. Toimintaa rahoittaa opetus- ja kulttuuriministeriö, ja hankkeisiin haetaan erillisrahoitusta. Nuorisosihteeri vastaa nuorisotoiminnasta Sajoksessa, valmistelee neuvoston asiat, kehittää nuorisotyötä ja tekee yhteistyötä viranomaisten ja saamelaisjärjestöjen kanssa.
Saamelaisuuden epääminen.
Korkein hallinto-oikeus hyväksyi vuonna 2015 93 uutta äänestäjää saamelaisiksi Saamelaiskäräjien tahdon vastaisesti. Saamelaiskäräjät oli hylännyt 182 henkeä vaaliluetteloista, ja he olivat valittaneet päätöksestä. Saamelaiskäräjien hallitus protestoi uusia äänioikeutettuja vastaan ja päätti järjestää uudet vaalit ilman heitä, Korkein hallinto-oikeus kuitenkin kumosi päätöksen. Kaksi käräjille valittua edustajaa osoitti asian vuoksi mieltään vuoden 2016 käräjien järjestäytymiskokouksessa. 
Saamelaiskäräjävaalien äänikuningatar Anu Avaskarin mukaan käräjillä eräät saamelaiset syrjivät toisia saamelaisia epäämällä näiltä saamelaisen statuksen. Esimerkiksi vaaleissa kolmanneksi eniten ääniä saanut Kari Kyrö pääsi vaaliluetteloon vain korkeimman hallinto-oikeuden (KHO) päätöksellä. Klemetti Näkkäläjärvi erosi käräjiltä ja sanoi KHO:n pilanneen käräjät päästämällä sen jäseniksi lantalaisia. Hän sanoi päätöksen olevan rasismia. Toisaalta KHO on evännyt saamelaisstatuksen joiltain valittajilta. Vuonna 2019 saamelaiskäräjien hallitus vaati kolmen korkeimman hallinto-oikeuden antaman saamelaiskäräjien vaaliluetteloon ottamista koskevan lainvoimaisen päätöksen purkamista sillä perusteella, että tulkinta päätöksissä ei olisi "perustunut kohtuullisiin ja objektiivisiin perusteisiin erityisesti siltä osin kuin päätöksissä oli turvauduttu objektiivisten kriteerien sijaan kokonaisarviointiin". Korkein hallinto-oikeus katsoi, "että se ei ollut kokonaisarviointia tehdessään syrjäyttänyt laissa mainittuja objektiivisia kriteerejä". KHO piti esitettyä käsitystä myös "varsin yksioikoisena". 
 mukaan korkein hallinto-oikeus loukkasi saamelaisten itsemääräämisoikeutta, kun se hyväksyi vuonna 2015 Saamelaiskäräjien vaaliluetteloon 93 sellaista henkilöä, jotka Saamelaiskäräjät oli hylännyt aiemmin. Komitea painotti ratkaisuissaan saamelaisten itsemääräämisoikeutta. Ihmisoikeuskomitea suositteli, että Suomi muuttaa saamelaiskäräjälakia niin, että äänioikeuden määrittely kunnioittaa saamelaisten itsemääräämisoikeutta. 
Lisäksi komitea suosittelee, että Suomen valtio ryhtyy toimiin, joilla estetään vastaavat oikeudenloukkaukset jatkossa. Korkein hallinto-oikeus huomautti päätöksessään, että "Ihmisoikeuskomitea toteaa, että sen näkemykset perustuvat pelkästään siihen informaatioon, mitä asianosaiset ovat asiassa esittäneet. Tämä informaatio on ollut yksipuolista ja monissa tapauksissa tosiasioita vastaamatonta."
Vuonna 2023 Saamelaiskäräjien vaalilautakunta poisti käräjien vaaliluettelosta 86 henkilöä, jotka korkein hallinto-oikeus oli käsitellessään katsonut äänioikeutetuiksi.
Saamelaiskäräjälain uudistus 2025.
Vuoden 2015 lakiesitys.
Vuonna 2013 oikeusministeriön asettama työryhmä tutki saamelaiskäräjistä annetun, lähes 20 vuotta vanhan lain muutostarpeita. Se esitti saamelaiskäräjien äänioikeuden yhteydessä saamelaisen määritelmän muuttamista. Tämä kohta lakiehdotuksessa on herättänyt runsaasti keskustelua.
Lakiuudistus velvoittaisi viranomaiset neuvottelemaan saamelaiskäräjien kanssa entistä enemmän. Muita työryhmän ehdottamia uudistuksia ovat käräjien jäsenmäärän nostaminen sekä hallituksen puheenjohtajan ja käräjien puheenjohtajan tehtävien eriyttäminen. Lakimuutosehdotus kaatui eduskunnassa keväällä 2015.
Vuoden 2023 lakiesitys.
Helmikuussa 2023 perustuslakivaliokunta ilmoitti, että saamelaiskäräjälakia ei ehditä käsitellä ennen vaaleja. Iltalehden mukaan vastuu oli Sanna Marinin hallituksella, koska se lähetti lain eduskuntaan liian myöhään ja poikkeuksellisesti riitaisena. Valiokunta oli hallituspuolueita myöten yksimielinen siitä, että hallitus teki esityksen liian myöhään.
Valiokunnan asiantuntijoiden mukaan esitys oli ongelmallinen. Esimerkiksi professorit Kaarlo Tuori ja Veli-Pekka Viljanen totesivat lausunnoissaan, että heikentämiskiellon tulkinnanvaraisuus voi heikentää saamelaisten oikeuksia tai viivästyttää alueen hankkeita. Myöskään saamelaismääritelmästä, maankäyttöoikeudesta ja käräjien vaaliluettelosta ei ollut sopua.
Eduskunta hyväksyi uuden saamelaiskäräjälain 19. kesäkuuta 2025. Sen myötä äänioikeus saamelaiskäräjävaaleissa on vahvemmin sidoksissa saamen kieliin.