Jyrki Kasvi

Jyrki Jouko Juhani Kasvi (6. tammikuuta 1964 Pyhtää – 16. marraskuuta 2021 Espoo) oli suomalainen poliitikko, tietotekniikan journalisti ja tekniikanalan tutkija. Kasvi oli vihreiden kansanedustaja vuosina 2003–2011 ja 2015–2019 sekä yksi puolueen varapuheenjohtajista vuosina 2007–2011. Espoon kaupunginvaltuuston jäsen hän oli vuodesta 1997. Hän toimi lisäksi muun muassa International Parliamentarians' Association for Information Technology -järjestön (IPAIT) puheenjohtajana sekä Espoon kaupunginvaltuuston ja teknisen lautakunnan puheenjohtajana.
Tausta ja työura.
Jyrki Kasvi oli kotoisin Pyhtäältä. Hän kirjoitti ylioppilaaksi Ruotsinsalmen lukiosta Kotkasta vuonna 1983.
Kasvi opiskeli Teknillisessä korkeakoulussa tuotantotalouden osastolla pääaineenaan työpsykologia ja valmistui diplomi-insinööriksi vuonna 1995. Hän työskenteli tutkijana Teknillisen korkeakoulun työpsykologian ja johtamisen laboratoriossa sekä Euroopan unionin IV ja V puiteohjelman asiantuntija-arvioijana ja evaluaattorina. Hän väitteli tohtoriksi vuonna 2003 aiheella ”Knowledge Support in Learning Operative Organisations” (Oppivan operatiivisen organisaation tietotuki).
Kasvi kirjoitti kahdeksan tietotekniikkaa ja tietoyhteiskuntaa käsittelevää kirjaa sekä toimi Suomen tieteiskirjoittajat ry:n jäsenlehden, "Kosmoskynän" päätoimittajana. Hän oli järjestön hallituksen jäsen vuosina 1987–1990. Hänet tunnettiin "Mikrobitti"-, "C="- ja "Pelit"-lehtien avustajana, joskus käyttäen nimimerkkiä Wexteen. Suomen Getnolife-yhdistys valitsi Kasvin Vuoden nörtiksi 2003 ja Tietotekniikan liitto Vuoden tietotekniikkavaikuttajaksi 2008.
Pudottuaan eduskunnasta vuonna 2011 Kasvi siirtyi Tietoyhteiskunnan kehittämiskeskus Tieke ry:n palvelukseen tehtävänään luoda avoimen datan foorumi, joka edistää julkisten tietovarantojen avaamista ja hyödyntämistä. Pudottuaan eduskunnasta uudelleen vuonna 2019 Kasvi palasi Tiekeen osa-aikaiseen työsuhteeseen.
Kasvi kirjoitti kolumneja ja blogia säännöllisesti "Pelit"-lehteen, "Kymen Sanomiin", "Helsingin Sanomien" Klik!-verkkopalveluun, "Tietokone"-lehteen, "Tivi"-lehteen ja Yle Uutisten verkkosivuille.
Politiikka.
Kunnallispolitiikassa.
Jyrki Kasvi valittiin Espoon kaupunginvaltuustoon nuorsuomalaisten listalta 363 äänellä vuonna 1996. Ensimmäisellä kaudellaan hän oli Espoon kaupunginhallituksen jäsen. Kasvi siirtyi nuorsuomalaisista vihreisiin toukokuussa 2000 yhdessä kolmen muun nuorsuomalaisvaltuutetun kanssa.
Kunnallisvaaleissa 2000 Kasvi uusi paikkansa vihreiden listalta 688 äänellä. Hän toimi teknisen lautakunnan puheenjohtaja vuodet 2001–2003 ja vihreän valtuustoryhmän puheenjohtajana 2002. Tapiolan seudun vihreiden puheenjohtaja hän oli 2001–2005.
Kunnallisvaaleissa 2004 Kasvi sai 822 ääntä. Hän toimi YTV:n hallituksen jäsenenä 2005–2007. Vaaleissa 2008 hänen äänimääränsä nousi jo 1995:een. Hän toimi kaupunginvaltuuston varapuheenjohtajana 2009–2010 ja puheenjohtajana 2011–2012. Kunnallisvaaleissa 2012 Kasvi sai 1649 ääntä. Hänelle myönnettiin Espoo-mitali itsenäisyyspäivänä 2013. Vuodesta 2016 Kasvi oli ollut Länsimetro Oy:n hallituksen jäsen.
Vuoden 2017 kuntavaaleissa Kasvi sai 1 407 ääntä ja tuli valituksi jatkokaudelle Espoon kaupunginvaltuustoon. Hän toimi kaupunginvaltuuston puheenjohtajana 2017−2019 ja vihreän valtuustoryhmän puheenjohtajana vuodesta 2019. 
Kansanedustajana.
Jyrki Kasvi oli nuorsuomalaisten eduskuntavaaliehdokkaana Uudenmaan vaalipiirissä vuosina 1995 ja 1999, muttei tullut valituksi. Hänet valittiin eduskuntaan vihreiden listalta 2 536 äänellä vuoden 2003 vaaleissa. Ensimmäisellä kaudellaan Kasvi toimi tulevaisuusvaliokunnan ja hallintovaliokunnan jäsenenä. Hän oli vihreän eduskuntaryhmän varapuheenjohtaja 2005–2007.
Kasvi valittiin jatkokaudelle 4 880 äänellä vaaleissa 2007. Kaudella 2007–2011 hän oli tulevaisuusvaliokunnan varapuheenjohtaja ja liikenne- ja viestintävaliokunnan jäsen. Hän sai kansainvälistä julkisuutta vaalien alla käännettyään kotisivunsa Star Trek -sarjasta tutulle klingonin kielelle.
Kasvi toimi International Parliamentarians' Association for Information Technology -järjestön (IPAIT) puheenjohtajana 2007–2008. 
Kasvi putosi eduskunnasta vuoden 2011 vaaleissa jääden 3 507 äänellä varasijalle. Hän oli ehdolla myös kevään 2015 eduskuntavaaleissa, sai 4 991 ääntä ja tuli valituksi.
Vuosina 2015–2021 Jyrki Kasvi oli Yleisradion hallintoneuvoston jäsen.
Kasvi putosi eduskunnasta vuoden 2019 eduskuntavaaleissa saatuaan 3 591 ääntä.
Vihreissä.
Jyrki Kasvi valittiin vihreiden varapuheenjohtajaksi vuonna 2007 ja hän toimi tehtävässä kaksi kautta eli vuoteen 2011. Kasvi toimi vihreissä tietoyhteiskuntatyöryhmän puheenjohtajana 2003–2011 ja viestintä- ja verkkoviestintätyöryhmän puheenjohtajana 2007–2009.
Kasvi toimi myös Vihreiden yrittäjien puheenjohtajana 2005–2006 ja Tieteen ja teknologian vihreiden puheenjohtajana 2011–2012. Hän oli Tekniikan akateemisten valtuuston jäsen 2005–2011 ja uudestaan vuodesta 2014.
Vuonna 2009 Kasvi oli ehdolla Euroopan parlamentin vaaleissa, muttei 16 009 äänellä tullut valituksi. Europarlamenttivaaleissa 2014 hän sai 9 178 ääntä.
Kannanottoja.
Kasvi vastusti vuonna 2005 hyväksyttyä tekijänoikeuslain muutosta, joka tunnetaan myös lakia valmistelleen kulttuuriministeri Tanja Karpelan mukaan nimettynä Lex Karpelana. Alun perin Kasvi vaati muun muassa muutosta uuden lain kohtaan, joka kielsi tehokkaiden kopiosuojausten kiertämisen. Lain toisella kierroksella Kasvi myös esitti koko lain hylkäämistä, mutta ehdotus kaatui äänestyksessä.
Kasvi kannatti asepalveluksen uudistamista ja siviilipalveluksen korvaamista tietynlaisella ”pelastuspalveluksella”, joka koostuisi koulutuksesta suojelu- ja pelastustehtäviin.
Kasvi kannatti sekularismia, jossa julkinen valta on uskontokunnista riippumaton. 
Yksityiselämä.
Jyrki Kasvi oli naimisissa Maria Bomanin kanssa vuodesta 1988, ja hänellä on vuonna 1994 syntynyt lapsi. Puutarhuri Arno Kasvi on Jyrki Kasvin setä.
Kasvi kärsi virtsarakon syövästä ja siitä kehittyneestä munuaisaltaan panuroteelisyövästä, ja hänet leikattiin niistä kahdesti vuonna 2003. Vuonna 2009 lehdet kertoivat Kasvin olleen eduskunnan ahkerin taksinkäyttäjä ja ajaneen tammi–kesäkuun aikana taksilla yhteensä 263 kertaa. Pudottuaan eduskunnasta Kasvi kertoi taksin käytön johtuneen syövän uusiutumisesta ja hoidoista keväällä 2009, minkä vuoksi hän ei voinut käyttää julkisia liikennevälineitä. Kasvi sanoi, ettei kertonut julkisesti sairaudestaan, koska häntä oli aiemmin moitittu sen vuoksi äänestäjien myötätunnon kerjäämisestä. Munuaissyöpä uusiutui vuonna 2018, minkä vuoksi häneltä poistettiin toinenkin, jäljellä ollut munuainen. Häneltä jouduttiin poistamaan myös virtsarakko ja perna. Kasvi kertoi vuonna 2018 odottavansa pääsyä munuaissiirtojonoon ja oli kotidialyysihoidossa.
Kasvi kertoi Uuden Suomen blogissaan 30. tammikuuta 2021, että hänen maksaansa on ilmestynyt etäpesäkkeitä, joihin sytostaatit eivät ole tehonneet. Hoidot oli lopetettu ja hänet oli siirretty saattohoitoon. 14. kesäkuuta 2021 hän kertoi blogissaan saamansa syöpäsolujen mutaatioihin kohdistuvan kahden lääkkeen yhdistelmän toimivan ja maksan etäpesäkkeiden kutistuneen. Kasvi kuoli 16. marraskuuta 2021.