Kouvolan Pallonlyöjät

Kouvolan Pallonlyöjät (lyh. KPL, lempinimi "Kopla") on suomalainen pesäpalloseura Kouvolasta. KPL kilpailee pesäpallon korkeimmalla sarjatasolla Superpesiksessä. Kouvolan Pallonlyöjät on voittanut useita Suomen mestaruuksia ja vakiinnuttanut asemansa yhtenä lajin kärkiseuroista.
Kouvolan Pallonlyöjät perustettiin vuonna 1931. Seuran kotiottelut pelataan KSS Energia Areenalla. Edustusjoukkueen ohella seura tunnetaan myös laadukkaasta junioritoiminnastaan. Seuran tunnusvärit ovat musta ja keltainen.
Historia.
Seuran perustaminen ja alkuvuodet.
Kouvolan Pallonlyöjät perustettiin 2. lokakuuta 1931 Kouvolassa, rautatieläisten seuratalon kerhohuoneessa. Perustajakokouksessa mukana olivat muun muassa opettaja Eero Korhonen ja ylioppilas V.J. Riekkinen, jotka päättivät kutsua kokouksen koolle pesäpallon erikoisseuran perustamiseksi. Seura sai jo varhain menestystä, kun nuorten joukkue voitti Suomen mestaruuden 1933 ja vuonna 1936 nuorten joukkue uusi mestaruutensa.
1940- ja 1950-luku: Nousu mestaruussarjaan.
Sodan jälkeen 1940-luvulla toiminta vilkastui ja KPL osallistui sarjoihin viidellä joukkueella. Vuonna 1947 miehet ottelivat Suomi-sarjassa, naiset osallistuivat Suurkisoihin ja juniorit voittivat Suomen mestaruuden.
Vuonna 1951 KPL nousi 20-vuotisjuhlien kunniaksi mestaruussarjaan. Vuonna 1953 KPL pukeutui uusiin baseball-mallisiin peliasuihin. Vuonna 1954 KPL saavutti ensimmäiset mitalinsa pronssilla, ja seuraavana vuonna joukkue otti jo SM-hopean. Lukkari Yrjö Pauloff nousi sarjan lyöntikuninkaaksi.
1960- ja 1970-luku: Menestyksen aika.
1960-luvun alussa joukkue koki muodonmuutoksen, mutta onnistui säilyttämään sarjapaikkansa. Mestaruus tuli ensimmäisen kerran seuran 35-vuotisjuhlavuotena 1966, kun KPL voitti Vimpelin Vedon uusintaottelussa 12-6 Kouvolan pesäpallostadionilla 5585 katsojan edessä.
Mestaruus synnytti pesäpallobuumin Kouvolaan. Vuosina 1967 ja 1968 KPL saavutti kaksi seuraavaa mestaruuttaan. Neljäs peräkkäinen mestaruus tuli vuonna 1969, jolloin myös Anssi Vesala saavutti lyöjäkuninkuuden ja vuoden pesäpalloilijan tittelin. Nuorisotoiminta oli laajaa: junioritoiminnassa oli mukana peräti 2 100 nuorta.
1970-luku alkoi hopealla, kun KPL sijoittui toiseksi Ulvilan Pesä-Veikkojen jälkeen. Neljän mestaruuden pelinjohtaja Timo Raussi luopui tehtävistään 1972, ja tilalle tuli Pekka Miettinen. KPL teki sarjassa eniten juoksuja (209), mikä riitti pronssimitaliin. Junioripuolella menestys jatkui, kun 15- ja 19-vuotiaat voittivat Suomen mestaruuden.
1980- ja 1990-luku: Menestyksen tasaantuminen ja putoaminen.
Jorma Ahvenainen lopetti pelaajana 1980 ja siirtyi KPL:n pelinjohtajaksi Ilkka Porraksen kanssa. Matti Lautala teki yllättävän paluun KPL paitaan. KPL joutui kauden päätteeksi putoamissarjaan, mutta onnistui varmistamaan sarjapaikkansa. Vuonna 1981 KPL vietti 50-vuotisjuhlavuottaan haastavassa pelaajatilanteessa, mutta seura onnistui välttämään putoamisen. Vuonna 1982 putoaminen oli totta, mutta samana vuonna B-pojat voittivat Suomen mestaruuden.
Paluu mestaruussarjaan onnistui kuitenkin jo kaudella 1984, ja vuotta myöhemmin KPL sijoittui viidenneksi. Vuonna 1986 KPL putosi jälleen, mutta palasi 1987 mestaruussarjaan. 1990-luku oli KPL:lle vaikea aikaa. Seura pelasi vielä vuosina 1990 ja 1991 Miesten Superpesiksessä, mutta putosi sitten alemmille sarjatasoille. Vuosien 1992-1995 aikana joukkue vaelteli jopa Suomensarjassa.
Vuonna 1996 Paavo Hämäläisen johtama seura palasi Ykkössarjaan näytöstyyliin. Paluu Superpesikseen tapahtui kauden 1998 päätteeksi, mutta sopupelit koettelivat pesäpalloa yleisesti. Kaudella 1999 joukkue putosi takaisin Ykkössarjaan.
Joukkueen tavoitteena oli nopea paluu pääsarjaan. Vuonna 2002 joukkue nousi Superpesikseen voitettuaan uusintaottelun Vimpelin Vetoa vastaan Jyväskylän Hippoksella. Joukkue putosi kauden 2003 päätteeksi Ykköspesikseen, mutta nousi jälleen takaisin. Vuonna 2006 KPL putosi jälleen, mutta syystalvella tapahtui merkittävä käänne kun KPL ja Imatran Pallo-Veikot sopivat sarjapaikkojen vaihtamisesta ja KPL sai paikan Superpesikseen.
Viime vuodet.
Kaudeksi 2008 KPL vahvisti rivejään, ja seura eteni mitalipeleihin yli 30 vuoden tauon jälkeen. Seuraavana vuonna KPL runko säilyi hyvin kasassa, ja joukkue nousi pesäpallobuumin myötä finaaleihin, joissa Sotkamon Jymy oli kuitenkin parempi otteluvoitoin 3-1. KPL palasi mitalikantaan 32 vuoden tauon jälkeen. Vuonna 2010 KPL voitti Superpesiksen runkosarjan ensimmäistä kertaa historiassaan ja eteni finaaleihin, mutta Vimpelin Veto oli parempi otteluvoitoin 3-1. Seuraavina vuosina tapahtui jälleen muutoksia joukkueessa, ja sijoitukset vaihtelivat neljännestä sijasta karsintoihin.
Vuonna 2019 seura palasi mitaleilla voitettuaan historian viidennen SM-pronssin. Kaudeksi 2020 seura vahvistui pesislegenda Toni Kohosella ja lyöjäjokeri Jere Dahlströmillä ja voitti kauden päätteeksi SM-hopeaa. Kaudella 2021 joukkueeseen nostettiin omia kasvatteja ja tällä kertaa joukkue hävisi finaaleissa Manse PP:lle. Kaudella 2022 joukkueen matka katkesi puolivälieriin, mutta Patrik Vartaman etenijätilaston voitto oli seuran tasolla historiallinen. Kaudelle 2023 Juho Hacklin siirtyi Joensuun Mailaan ja joukkuetta rakennettiin yhä enemmän omien junioreiden varaan. Ainoa ulkopuolinen vahvistus oli Patrik Wahlsten.
Stadion.
Kouvolan Pallonlyöjien kotistadion on Kouvolan keskustan urheilupuistossa sijaitseva Kouvolan pesäpallostadion, joka tunnetaan myös sponsorinimellä "KSS Energia Areena". Stadion sijaitsee Lumon-areenan ja yleisurheilukentän välittömässä läheisyydessä. Pitkän historian pesäpallokenttänä omaava stadion on peruskorjattu vaiheittain 2000-luvulla. Tekonurmipinta on ollut yksi Superpesiksen kimmoisimmista.
Palkinnot ja huomionosoitukset.
Palkitut.
Etenijäkuningas:
Lyöjäkuningas:
Kärkilyöntikuningas:
Vuoden lukkari:
Vuoden jokeri:
Vuoden pesäpalloilija:
Vuoden tulokas:
Kultainen räpylä:
KPL:n kunniagalleria.
Kouvolan Pallonlyöjien kunniagalleria avattiin 7.7.2013. Kunniagallerialla halutaan kunnioittaa seuran merkittäviä perinteitä. Kouvolan Pallonlyöjien hallitus päättää kunniagalleriaan kiinnitettävistä henkilöistä.
Sarjasijoitukset.
KPL:n sarjasijoitukset Suomen korkeimmalla sarjatasolla kausi kaudelta.