Viestikeskus Lokki

Viestikeskus Lokki on Suomen jatkosodan aikaisen Päämajan viestikeskuksen historiaa esittelevä sotahistoriallinen museo Mikkelissä. Lokin toimitilat sijaitsevat Naisvuoreen louhitussa kallioluolastossa. Vuonna 1995 museona avattu Lokki kertoo yhdessä vieressä sijaitsevan Päämajamuseon kanssa Mikkelin sodanaikaisesta merkityksestä päämajakaupunkina.
"Lokin" tehtävät.
Viestikeskus Lokki oli viralliselta nimeltään "Päämajan yleisesikunnan viestikeskus". Se toimi Päämajan yleisesikunnan viestitystoimiston alaisuudessa. ”Lokki” oli sekä päämajan että viestikeskuksen peitenimi, koska päämajan viestintä kulki jälkimmäisen kautta. Päämajassa komentoesikunnan päällikkönä toiminut Wiljo Einar Tuompo käyttää päiväkirjoissaan Lokista nimeä ”Luola”. 
Viestitystoimisto käsitteli tulevia ja lähteviä kirjelmiä, sanomia ja puheluita. Välitystehtävänsä lisäksi toimisto tilastoi ja tarkkaili viestiliikennettä. 
Myös päämajan sisäisen puhelinluettelon ylläpito kuului sen tehtäviin. Puhelinluetteloa täydensi "Tieto-puhelin", joka vastasi päämajan henkilöiden sijoituspaikkoja ja numeroita koskeviin tiedusteluihin ja jolla oli organisaation ajantasainen rakenne hallussaan.
Viestikeskuksen suunnittelu ja toteutus.
Naisvuoren luolastoa alettiin suunnitella jo ennen talvisodan syttymistä kesällä 1939. Alun perin luolaston tarkoitus oli nimenomaan toimia ylimmän sodanjohdon pommituksenkestävinä suojatiloina.
Luolaston louhintatyön toteutti Hiekka ja Sepeli Oy vuonna 1940 tammikuun alun ja kesän välisenä aikana. Sisustuspiirustukset tehtiin saman vuoden elokuuhun mennessä, ja viestikeskuksen laitteistot asennettiin 21. kesäkuuta 1941 mennessä. Päämajan yleisesikunta saapui Mikkeliin Helsingistä 26. kesäkuuta vastaisena yönä. Viestikeskuksen toiminta Naisvuoressa päättyi 1. elokuuta 1945.
Tilat Naisvuoren luolastossa.
Naisvuoren luolastossa oli viestikeskus Lokin lisäksi Mikkelin ilmavalvonta-aluekeskus (IVAK) sekä saksalaisten viestiasema. Lokki piti hallussaan isompaa luolaa; pienemmässä olivat IVAK:in ja saksalaisten viestiaseman lisäksi päämajan korkeimman johdon suojatilat.
Luolastot oli sisustettu siten, että luolien sisään oli rakennettu puiset parakit, joissa toimistohuoneet ja muut työtilat sijaitsivat. Luolastossa oli halkokäyttöinen keskuslämmitys ja ilmansuodatusjärjestelmät.
Viestikeskuksen tilat olivat seuraavat:
Viestikeskus Lokin entistäminen.
Luolasto oli jäänyt kylmilleen käytön loputtua 1960-luvulla, minkä seurauksena parakit olivat lahonneet ja huoneiden katot romahtaneet.
Tilojen entisöintiä alettiin pohtia 1980-luvun lopulla. Avainhenkilöitä olivat yli-insinööri Jorma Suomalainen ja hänen kuoltuaan majuri evp Juhani Pasanen, entinen 3. Erillisen Viestikomppanian päällikkö. Kaakkois-Suomen viestikilta otti tehtävän talkootyökseen.
Lokki avattiin 4. joulukuuta 1995. Entisöinnin yhteydessä sisustettiin uudelleen nimenomaan viestikeskus Lokin käytössä ollut luola. Toisessa luolassa on näytteitä aikaisempiin vaiheisiin liittyvistä alkuperäisistä rakenteista.
Viestikeskus Lokilla on oma amatööriradiokutsumerkki OI4PM, joka kuuluu sotilasradioamatööriharrastuksen ja sotilasradioamatööritoiminnan aikaisempaan OI-etumerkillisten kutsumerkkien sarjaan. Sitä käytetään mm. perinnepäivinä. OI viittaa etuliitteenä varuskunnissa 1950- ja 1980-luvuilla harjoitettuun varusmiesten sotilasradioamatööritoimintaan. Luku 4 viittaa entisen läänipohjaisen kutsumerkkijaon mukaisesti entiseen Mikkelin lääniin ja PM puolestaan Suomen puolustusvoimien sodanaikaiseen päämajaan, joka sijaitsi Mikkelissä.