Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriaan 2019

Turkin hyökkäys Pohjois-Syyriaan 2019 (koodinimi "Operaatio rauhanlähde") oli Turkin sotilasoperaatio Syyriassa lokakuussa 2019. Operaatio tähtäsi kurdikapinallisia vastaan suunnatun turvavyöhykkeen perustamiseen Pohjois-Syyriaan.
Tarkoitus oli myös perustaa Syyriasta Turkkiin tulleille pakolaisille oleskelualue. Kurdit ovat kapinoineet Turkissa maan hallintoa vastaan. Turkin mukaan Syyrian kurdit tukevat Turkin kurdeja. Turkki aloitti hyökkäyksen, kun Yhdysvallat veti joukkonsa pois Pohjois-Syyriasta. Raskaiden aseiden tukema maajoukkojen hyökkäys eteni hyvin. Se ajoi yli 100 000 kurdia pakoon. Sen pelättiin luovan edellytyksiä Isisin terrorismille, koska hyökkäyksen takia vangittuja Isis-taistelijoita pakeni. Presidentti Trumpin määräämää Yhdysvaltain vetäytymistä ja Turkin hyökkäystä kritisoitiin maailmalla hyvin laajalti. Kurdit katsoivat Yhdysvaltain pettäneen heidät. Yhdysvallat ja muut ulkomaat sopivat Turkin kanssa 5 päivän tulitauosta ja aseistettujen kurdijoukkojen vetäytymisestä yli 30 km päähän rajasta.
Kun kurdijoukot olivat vetäytyneet Turkin vaatimalta alueelta, Turkki ilmoitti tulitauon päätyttyä 23. lokakuuta 2019, ettei sillä ole tarvetta aloittaa hyökkäystä uudelleen. Turkki jatkoi silti operaatiotaan pyrkien puhdistamaan suojavyöhykkeeksi aikomaansa aluetta kurditaistelijoista. Marraskuun 2019 alussa Turkki ja Venäjä aloittivat yhteisen partioinnin Pohjois-Syyriassa Turkin valtaaman alueen molemmin puolin. Syyrian ja Turkin joukkojen välille puhkesi paikoin yhteenottoja. Kurdien SDF vetäytyi noin 30 kilometrin päähän rajalta.
Tausta.
Syyriassa oli käynnissä sisällissota. Turkki tuki joitain Damaskoksen hallintoa vastaan taistelleita islamistikapinallisia. Kurdit puolestaan olivat sisällissodan turvin perustaneet maan pohjoisosiin Rojavan itsehallintoalueen. Yhdysvallat oli 2010-luvulla auttanut kurdeja kukistamaan Isisiä muun muassa lähettämällä erikoisjoukkoja Syyrian kurdialueelle. Syyrian armeija vetäytyi taisteluitta kurdialueelta.
Syyrian sisällissodasta tuli kurdipakolaisia vuonna 2014–2015, kun Isis hyökkäsi muun muassa Kobaneen. Turkin armeija ei päästänyt näitä rajansa yli. Turkin kurdit protestoivat tätä ja Turkin hallitusta vastaan. Turkin väitettiin salaa tukevan Isisiä. Näin alkoi uudestaan kurdien sissi- ja terrorisota Turkissa. Turkki vastasi tähän omilla toimillaan, jotka ulottuivat myös Syyrian puolelle. Turkki hyökkäsi Syyrian puolelle ensi kertaa jo 2016, seuraavaksi 2018.
Syyt.
Turkki piti kurdeja vihollisinaan, ja halusi häätää nämä myös Syyrian puolelta rajansa läheisyydestä. Samalla se pystyi luomaan sinne maassa oleskelevien syyrialaispakolaisten säilytysalueen. Turkki ei kyennyt toteuttamaan operaatiotaan silloin, kun Yhdysvaltain joukot oleskelivat kurdialueella. Ulkomaisia sotilasoperaatioita yleisesti vastustanut Yhdysvaltain presidentti Donald Trump päätti vastoin puolustusministeriön ajatusta vetää joukkonsa pois tukemasta kurdeja. Hän katsoi, että Isis oli lyöty, ja Venäjä ja Iran eliminoisvat Isisin rippeet. Yhdysvaltain joukkoja siirtyi ja dekativoitui Turkin armeijan tieltä. Trump piti Turkin Erdoğania läheisenä liittolaisenaan.
Tapahtumat.
Turkin joukoilla oli selvä ylivoima, koska Rojavan kurdeilla oli lähinnä vain keveitä aseita. Turkin joukot menettivät muutaman ensimmäisen hyökkäyspäivän aikana vain yhden sotilaan, mutta kurdit yli 100 kaatuneina, haavoittuneina ja vankeina. Siiviiliuhreja tuli noin 50 viiden ensimmäisen päivän aikana. Turkin puolella oli myös syyrialaisia islamistitaistelijoita. Kurdit syyttivät näitä siviilien tappamisesta, vaikka itse asettivat siviilit vaaraan jättämällä nämä keskelle sotatoimialuetta. Turkin tukemat Ahrar al-Sharqiyan islamistitaistelijat teloittivat kurdien puoluejohtaja Hevrin Khalafin. Washington Postin mukaan Turkin armeija ampui pelotustarkoituksessa tykistöllä myös amerikkalaisjoukkojen lähelle tarkoituksella. Syyrian hallitus päätti 13. lokakuuta lähettää armeijansa Turkin armeijaa vastaan. Kurdien SDF pyrki neuvottelemaan edes jonkinlaisen sopimuksen Syyrian hallinnon kanssa.
Yhdysvallat veti käytännössä kaikki joukkonsa pois 14. lokakuuta. Yhdysvallat vaati Turkkia lopettamaan hyökkäyksensä. Erdoğan sanoi, ettei maa lopeta hyökkäystään, ennen kuin turvavyöhyke on perustettu. 16. päivään mennessä 30 000 kurdisiviiliä oli paennut, ja 70 siviiliä kuollut. Yhdysvallat ja muut ulkovallat neuvottelivat 17. lokakuuta viiden päivän tulitauon, jonka tarkoitus oli Turkin mukaan antaa "terroristijärjestölle aikaa poistua turva-alueelta". Tulitaukoa rikottiin. Turkki jatkoi sotatoimia, eivätkä kurdijoukot vetäytyneet sovitusti. Syyrian armeijan yksiköitä saapui lisää kurdialueelle. Venäjän ja Turkin välillä sovittiin yhteisistä partioista, jotka varmistavat kurditaistelijoiden vetäytymisen. Kurdijoukot vetäytyivät pois 30 km rajavyöhykkeeltä. Syyrian presidentti Assad näyttäytyi pitkästä aikaa julkisuudessa ja lupasi tukea kurdeille. Syyrian ja Turkin joukot kävivät lokakuun lopussa Ras al-Ainin lähellä taisteluja.
Seuraukset.
Kurdit, monet amerikkalaiset virkamiehet ja ihmiset muualla maailmassa syyttivät Trumpia kurdien hylkäämisestä ja jättämisestä Turkin armeijan armoille. Saksa ja Ranska jäädyttivät asevientinsä Turkkiin. EU tuomitsi Turkin hyökkäyksen.
Turkki uhkasi päästää maassa olevat syyrialaispakolaiset Eurooppaan, jos EU arvostelee näkyvästi Turkin toimia Syyriassa. Yhdysvalloissa ja maailmalla arvosteltiin sitä, että Yhdysvaltain presidentti Donald Trump vetäytymispäätöksellään hylkäsi kurdit.