Makalu

Makalu (virallisesti Makaru; kiinaksi: 马卡鲁山, pinyiniksi: "Mǎkǎlǔ Shān") on maailman viidenneksi korkein vuori, jonka korkein huippu nousee 8 465 metrin korkeuteen merenpinnasta. Se sijaitsee Himalajan vuoristossa 23 kilometriä Mount Everestistä itään Khumbun alueella Kiinan ja Nepalin rajalla. Makalu on vaikeapääsyinen, nelisivuisen pyramidin muotoinen vuori.
Etymologia.
Tiibetin kielellä "Makalu" tarkoittaa “suuri musta”. Nimi viittaa lumettoman vuoren huipun graniitin väriin. Nimi voi viitata myös sanskritin sanaan "Maha-Kala", joka kääntyy myös “suuri musta”, ja on yksi hindulaisen Shiva -jumalan lisänimistä. Paikallisissa murteissa vuorta kutsutaan myös nimellä "Kumba karna" eli “Jättiläinen.“
Maantiede.
Makalulla on myös kaksi matalampaa huippua. Kangchungtse tai "Makalu II" on 7 678 m korkea huippu, joka sijaitsee kolme kilometriä päähuipusta luoteeseen. Neljä kilometriä koilliseen päähuipusta sijaitsee Chomo Lonzo, joka on 7 818 metriä korkea. Sille johtaa päähuipulta erittäin kapea ja vaarallinen harjanne, joka on Himalajan alati muuttuvissa keleissä lähes mahdoton ylittää. Harjanne on samalla raja Nepalin alueen ja Kiinan hallitseman Tiibetin alueen välillä.
Makalu on pyramidin muotoinen vuori ja muistuttaa ilmakuvassa suurta x-kirjainta. Sen molemmilla sivuilla sijaitsevat jäätiköt ovat kuluttaneet vuorta ympäröivät neljä harjannetta hyvin teräviksi ja kapeiksi. Makalu nousee korkealle ympäristönsä yläpuolelle ja on altis tuulille, jotka puhaltavat lumen sen rinteiltä.
Makalun massiivi on merkittävä ilmastollinen raja. Massivilta etelään on monsuunisateiden ruokkima subtrooppinen ilmasto. Massiivilta pohjoiseen alkaa Himalajan ja Tiibetin ylänköjen puolikuiva aridi alue. 
Geologia.
Himalajan vuoristo ja Makalu I ovat syntyneet tektonisissa liikkeissä Intian mannerlaatan törmätessä ja työntyessä Euraasian mannerlaatan alle. Vaikka Makalu on osa Himalajan aluetta, jossa sijaitsee myös maailman korkein vuori Mount Everest, Makalu sijaitsee selvästi erillisellä omalla massiivillaan. Makalun huippu on kiviainekseltaan pääosin metamorfista vaaleaa graniittia, joka on sekoittunut ja muuntunut mannerlaattojen törmätessä siirrosten paineessa ja kuumuudessa. Graniitti on syntynyt kahdessa sulamisilmiössä, joista vanhempi on tapahtunut 21–24 miljoonaa vuotta sitten ja nuorempi 16–15.6 miljoonaa vuotta sitten.
Vuorikiipeilyn historiaa.
Makalu on yksi vaikeimmista yli 8 000 metriä korkeista huipusta kiivetä. Vuori on tunnettu jyrkistä nousuista ja veitsenterävistä harjanteista. Loppulähestyminen huipulle vaatii myös teknistä kiipeilyä. Vuoteen 2012 mennessä Makalun huipulle oli kiivetty 361 kertaa, ja 31 kiipeilijää oli kuollut yrityksessä. Kuolleiden osuus huipulle päässeistä oli 9%.
Ensimmäinen yritys valloittaa Makalun huippu tehtiin, kun yhdysvaltalainen ryhmä yritti vuonna 1954 kiivetä huipulle kaakkoisharjannetta pitkin. Ryhmä joutui kuitenkin kääntymään takaisin 7 100 metrin korkeudella myrskyjen vuoksi. Myös Everestin huipulle ensimmäisenä kiivenneen Edmund Hillaryn johtama uusi-seelantilainen ryhmä epäonnistui samana vuonna. 
Lionel Terray ja Jean Couzy olivat Makalun huipun ensimmäiset valloittajat 15. toukokuuta 1955. He kuuluivat ranskalaiseen retkikuntaan, jota johti Jean Franco. Franco ja kaksi muuta kiipeäjää saavuttivat huipun päivää myöhemmin. Ranskalaisretkikunta kiipesi pohjoisseinämän ja koillisharjanteen reittiä Kangchutsen ja Makalun välisen kannaksen kautta. Se on edelleen standardireitti Makalun huipulle.
Ensimmäinen nousu kaakkoisharjanteen reittiä pitkin tehtiin 23. toukokuuta 1970 japanilaisretkikunnan kiipeämänä. Ranskalainen vuorikiipeilijä Jean-Christophe Lafaille katosi tammikuun 27. päivän paikkeilla vuonna 2006 yrittäessään tehdä ensimmäistä talvinousua Makalulle.
Suomalaisista kiipeilijöistä huipun ovat saavuttaneet Veikka Gustafsson vuonna 1995 ja Samuli Mansikka vuonna 2013.