Seksin ostokielto

Seksin ostokielto tarkoittaa seksipalvelujen ostamisen kieltämistä lailla. Tällä hetkellä seksin ostaminen on kielletty osittain tai kokonaan Englannissa, Islannissa, Ruotsissa, Norjassa ja viimeisimpänä Ranskassa. Useimmissa länsimaissa, joissa prostituutio on kriminalisoitu, on kriminalisoitu myyminen tai myyminen sekä ostaminen. Paritus on useissa maissa kiellettyä mukaan lukien Suomi ja Ruotsi.
Tanskassa ja Suomessa seksin ostaminen on sallittua. Ruotsissa prostituutiota väitetään väkivallaksi naista kohtaan ja seksin ostokielto perustuu tähän. Lisäksi seksin ostokiellolla pyritään estämään erityisesti ihmiskauppaa, tahdonvastaista prostituutiota ja prostituutioon liittyviä sosiaalisia ongelmia. Norja ja Islanti ovat ottaneet lainsäädäntöönsä mallin Ruotsista. Ihmisoikeusjärjestö Amnesty International julkaisi vuonna 2016 tutkimuksen, jonka mukaan ostokiellon toimeenpano ja valvonta aiheuttavat Norjassa jatkuvia ihmisoikeusloukkauksia: ostokielto esimerkiksi altistaa seksin myyjät väkivallalle, häädöille ja uhkaa heidän oikeuttaan terveydenhuoltoon ja lain suojaan. Järjestö asettui kannattamaan ostokiellon sijaan dekriminalisointia eli kaiken aikuisten välisen suostumuksellisen seksikaupan rikosoikeudellisen säätelyn poistamista. 
Suomi.
Suomessa seksin ostaminen on kiellettyä parituksen tai ihmiskaupan uhrilta. Tästä "seksikaupan kohteena olevan henkilön hyväksikäytöstä" voidaan tuomita sakkoon tai vankeuteen enintään kuudeksi kuukaudeksi.
Eduskunta päätti kiellosta 21. kesäkuuta 2006. Hallituksen alkuperäinen esitys (HE 221/2005) olisi kieltänyt seksin ostamisen kokonaan. Ehdotusta kritisoitiin paljon julkisuudessa ja esimerkiksi Seksialan Liitto SALLI kritisoi esitystä siitä, että asiakkuuden kriminalisointi pahentaisi prostituoitujen nykyisellään huonoa sosiaalista asemaa. Valiokuntakäsittelyssä esitystä moitittiin erityisesti siitä, että se rajoittaisi perustuslaissa suojattua elinkeinovapautta. Eduskunnan lakivaliokunta muotoili rajatumman esityksen, jossa kielto rajoitettiin vain parituksen ja ihmiskaupan uhreilta ostetun seksin kieltoon. Valiokunnan muotoilu hyväksyttiin eduskunnan äänestyksessä.
Kiellettyä on myös:
Ruotsi ja Norja.
Norjassa prostituutio lisääntyi ostokiellon (2009) jälkeen. Ruotsin ostokiellon vaikutuksista on kiistelty.
Keskustelua.
Suomi.
Kristillisdemokraatit ja esimerkiksi kansanedustaja Anna-Maja Henriksson (r) haluaisivat Suomeen seksin ostokiellon, Vihreät ja Vasemmistoliitto vastustavat sitä. Vasemmistoliiton varapuheenjohtaja Aino-Kaisa Pekonen sanoo, että täyskielto siirtäisi toiminnan maan alle ja voisi lisätä ihmiskauppaa. Oras Tynkkysen mukaan kielto tuskin toteutuu, koska se vaatisi hallituksen yksimielisyyttä.
Pro-tukipisteen Jaana Kauppinen vastustaa ostokieltoa, koska se veisi prostituution maan alle, tekisi poliiseista prostituoitujen vihollisia, vaikeuttaisi vakavan rikollisuuden tutkintaa ja lisäisi seksityöntekijöiden kohtaamaa väkivaltaa ja turvattomuutta.
Tietokirjailija, seksuaaliterapeutti Paula Tiessalon mukaan suomalaiset 250 000 seksin ostajaa eivät poikkea muusta väestöstä ja ovat muita kunnioittavia ihmisiä, jotka pitää leimaamisella vaientamisen tai oston kriminalisoimisen sijaan saada mukaan väärinkäytösten löytämistyöhön.
YK.
YK:n pääsihteeri Ban Ki-Moonin mukaan homoseksuaalisuuden, prostituution ja injektiohuumeiden käyttäjiä sanktioivat lait ovat keskeinen este sille, että AIDS:n vastainen työ saavuttaisi avainryhmät. AIDS-komission jäsen, entinen korkeimman oikeuden tuomari Michael Kirby sekä tutkija Michael Wong kirjoittavat, että Australia on hyvä esimerkki sallivampien lakien hyödyistä.
YK:n Aids-komissio vaatii seksityön laillistamista kaikkialla muiden ammattien tavoin. Bordellit ja paritus tulisi sallia. Komission mukaan seksityön vastaiset lait estävät AIDSin-vastaista taistelua. YK:n pääsihteeri Ban Ki-Moon ja YK:n kehitysohjelma tukevat raporttia.
Ostokielto ja ihmiskauppa.
Tutkija Anna Kontulan mukaan ostokielto ei ole oikea keino puuttua ihmiskauppaan. Ihmiskauppaa on mm. rakennusteollisuudessa, maataloudessa ja ravintola-alalla. Seksinostosta, ydinsähkön tilaamisesta, ostopuolukoista ja asioinnista etnisessä ravintolassa ei Kontulan mielestä silti kannata määrätä sakkotuomiota, koska kriminalisointi voi pikemmin kasvattaa sitä kunkin alan harmaata puolta, jossa ihmiskauppiailla on tilaa toimia. Ruotsalaisten ostokiellon kannattajien mukaan ostokielto vähentää ihmiskauppaa, mutta tästä ei kuitenkaan ole löytynyt pitäviä tutkimustuloksia.
Antropologi Laura Agustínin mukaan thaimaalaisten seksityöntekijöiden mielestä ihmiskaupan vastaiset toimet ovat heidän suuri ongelmansa. Hänen mukaansa ihmiskaupan vastustamisen nimissä "autetaan" ihmisiä, jotka eivät sitä haluaisi tai jotka jopa kokevat "auttamisen" tuhoavan heidän elämänsä.