Mäntän paperitehdas

Mäntän paperitehdas on Metsäliitto-konserniin kuuluvan Metsä Tissue Oyj -yrityksen pehmopaperitehdas Mänttä-Vilppulassa, Pirkanmaalla. Tehdas on Nokian Paperin ohella toinen Suomessa toimivista pehmopaperitehtaista ja Metsä Tissuen ainoa tehdas Suomessa. Se valmistaa noin puolet Suomessa myytävistä pehmopapereista, kuten wc- ja talouspaperit sekä paperiset käsipyyhkeet. Mäntän tehtaalla tehdään pehmopaperin lisäksi tiivispaperia ruoanlaittoon ja leivontaan. Raaka-aineena käytetään keräyspaperia ja sellua. Painomusteen poistamiseksi tehtaalla on siistaamo. Tehtaalla työskentelee noin 400 työntekijää. Tehtaan paperintuotantokapasiteetti on noin 122 000 tonnia vuodessa. Tuotemerkkejä ovat muun muassa Serla, Lambi, Katrin ja Saga. 
Vuonna 2022 tehtaalla otettiin käyttöön uusittu pehmopaperikone PK10. Keväällä 2024 uutisoitiin Mäntän tehtaalle suunnitellusta sadan miljoonan euron investointiohjelmasta, jonka tarkoituksena on pidentää tehtaan elinkaarta ja modernisoida tuotantoa sekä parantaa tuotannon energia- ja vesitehokkuutta. Investointiin sisältyy uuden käsipyyhelinjan rakentaminen.
Historia.
Gustaf Adolf Serlachius perusti Mäntänkoskelle vuonna 1869 toimintansa aloittaneen puuhiomon, jonka ympärille Mäntän nykyinen teollisuustoiminta on kehittynyt. Ensimmäiset kaksi paperikonetta hankittiin vuosina 1881 ja 1882. 
Mäntän paperitehtaan yhteydessä toimi sulfiittiselluloosatehdas vuosina 1913–1991. Sellutehdas lopetettiin kannattamattomana, kun merkittävä markkina-alue hävisi Neuvostoliiton romahtamisen takia. 
G. A. Serlachius osakeyhtiön alaisuuteen kuului vuosina 1923–1988 myös Laukaassa sijaitseva Kuhankosken voimalaitos. Voimalaitos tuotti sähköä Kankaan paperitehtaan sekä Mäntän tehtaiden tarpeisiin, joiden välillä oli oma 45 kV:n voimansiirtoverkko Kuhankoski–Kangas–Mänttä–Kolhon saha. Kuhankoski–Kankaan muuntamon välin linja purettiin 1990-luvun alussa. Kankaan muuntoasema–Mänttä-välin purkamisesta ei ole tietoa. Linjaa on osin vielä olemassa osin pystyssä tehtaan lähistöllä. 
Tehtaan paperikoneet.
Tuotanto kolmella vanhimmalla koneella oli yhteensä noin 5 000 tonnia kääre-, pingotus- ja pussipaperia vuodessa. 
Tehtaalla on neljä tuotantokäytössä olevaa paperikonetta, joista kolme konetta valmistaa pehmopapereita ja yksi kone tiivispaperia. Tuotantolinjoja on 11.
Vanhat.
Tuotteet vuoden 1911 jälkeen: kirjoitus-, paino-, ja käärepaperi sekä tapettipaperi. Vuosina 1919–1920 PK1:llä valmistettiin sanomalehtipaperia. Vuonna 1925 PK1:llä aloitettiin pergamiinipaperin valmistus.
Pergamiinin lisäksi Mäntän paperitehtaalla tuotettiin 1950-luvulla kattohuopaa, raakapahvia, käärepaperia, silkkipaperia, konekrepattua paperia, selluloosavanua sekä erilaisia talouspapereita (mm. wc-paperia, lautasliinoja ja nenäliinoja).
Tuotteet 1970-luvulla: rasvatiiviit paperit, leivinpaperit ja muut leipomoteollisuuden tarvitsemat paperilaadut sekä niistä tehdyt jalosteet kotitalouksia varten.
Voima-asema.
Tehtaan yhteydessä oleva voima-asema koostuu höyry- ja vesivoimalasta sekä muuntoasemasta. Molemmat ovat Mäntän Energia Oy:n omistuksessa 
Mäntän vesivoima-aseman teho on 1,5 MW (1 turbiini). Höyryvoima-asemalla on 1 höyryturbiini.
Aikoinaan tehtaiden välillä oli oma verkosto Kuhankosken voimalaitos–Kankaan muuntoasema–Mäntän tehtaat. Linja valmistui 22.2.1925 Kytkettiin 45kV Kuhankoski-Kangas -mäntän linjaa korkeajännite. ( Linja on nykyään purettu) Lisäksi mäntästä jatkettiin 45kV linjaa yhtymän Kolhon sahalle asti. 
Kuhankosken teho on 3,4 MW. Laitoksen omistaa nykyisin Koskienergia Oy. 
Tehtaan rautatiekalusto.
Tehtaalla oli aiemmin oma kuljetusosasto ja veturikalusto (GAS Kuljetusosasto), joka hoiti tehtaan sisäisen liikennöinnin. Nykyään tehtaan raideliikennettä hoitaa VR Osakeyhtiö. Tehtaalta lähtee päivässä noin 40 junanvaunun ja 50 rekan verran pehmopaperia.
Tehtaalla oli vuoteen 1955 asti myös oma 600 mm:n kapearaideverkosto.
Rakennettu ympäristö.
Mänttä tunnetaan korkeatasoisesta teollisuusarkkitehtuuristaan, joka on rakentunut paperitehtaan ja ympäröivän yhdyskunnan kiinteässä suhteessa. Tehdasyhdyskunta alkoi rakentua 1860-luvulla apteekkari G. A. Serlachiuksen perustettua Mäntänkoskeen puuhiomon. Valtaosa tehdasalueen nykyisestä rakennuskannasta on 1920- ja 1930-luvuilta. Tehdasalue käsittää paperitehtaan ja entisen sulfiittisellutehtaan rakennukset, ja kokonaisuuteen liittyvät vanha spriitehdas ja voimalaitos sekä pääkonttori, johtajien asuntoja, Asemankulman asuinalue sekä Mäntän klubin kerhorakennus. Gösta Serlachiuksen kodikseen rakennuttamassa Joenniemen kartanossa toimii nykyisin taidemuseo Serlachius Kartano. Paperitehdasyhtiö on rakennuttanut myös Mäntän kirkon. Tehtaan entisessä pääkonttorissa "Valkoisessa talossa" toimii nykyisin Gösta Serlachiuksen taidesäätiön ylläpitämä kulttuurihistoriallinen museo Serlachius Pääkonttori. 
Mäntän tehtaat ja yhdyskunta kuuluvat valtakunnallisesti merkittävien rakennettujen kulttuuriympäristöjen luetteloon. 
Mäntän maamerkkinä on tehtaan höyryvoimalaitoksen savupiippu, "Pitkä piippu". Pitkä piippu on valmistunut vuonna 1935 ja poistettu käytöstä vuonna 2017. Sen suojelusta on käyty Mänttä-Vilppulassa vuosien ajan keskustelua. Piipun suojelukysymys on tarkoitus ratkaista vireillä olevan asemakaavamuutoksen yhteydessä.