Dahomeyn kuninkaat

Dahomeyn kuninkaat  (Fonin-kielellä Ahosu) hallitsivat Dahomeyn kuningaskuntaa, joka oli nykyisen Beninin eteläosissa vuodesta 1600 vuoteen 1900, jonka jälkeen ranskalaiset kielsivät kuningaskunnan poliittisen auktoriteetin.
Dahomeyn kuningasta kutsuttiin dadáksi.
Hallitsijat olivat merkittävässä asemassa fonien esi-isien kunnioittamiseen liittyvissä vuosittaisissa tapaamisissa. Hallitsijoiden saavuttama tärkeä asema aiheutti sen, että Ranska myönsi maanpakoon pakotetun kuninkaan paluun seremonialliseksi Dahomeyn kuninkaaksi vuonna 1910. Vuodesta 2000 lähtien kuninkuuden hyväksymisestä on kilpailtu, eikä siihen ole tähän mennessä löydetty poliittista ratkaisua. Kuninkaiden palatsit ja hallintokeskus olivat Abomeyssa.
Aluksi historiankirjoitus esitteli Dahomeyn kuninkaat absoluuttisina hallitsijoina, jotka omistivat virallisesti kaiken valtakunnan omaisuuden ja ihmiset. Historioitsijat  ovat korostaneet viime aikoina, että merkittävä poliittinen kilpailu rajoitti kuninkaan valtaa, ja että Dahomeyssä oli myös naishallitsija Hangbe, joka suurelta osin oli pyyhitty pois aikaisemmista historioista.
Attribuutit.
Alamaiset heittäytyivät maahan dadán edessä. Virallisissa seremonioissa kuninkaan kruunun ympärillä oleva alue rajattiin bambukepeillä, jota kukaan tavallinen alamainen ei saanut ylittää. Kun kuningas joi julkisesti, kaikki katsoivat muualle. Vain kuningas sai pitää jaloissaan koristeellisia sandaaleita ja kuninkaan perässä seurasi nainen, joka piteli auringonvarjoa, joka oli koristettu runsaasti symboleilla. Kuningas ei koskaan esiintynyt julkisesti ilman kaiverrettua, loivasti kaarevaa keppiä, recadea. Kuninkaan vaate ulottui toisen olkapään yli ja ainakin kuninkaan läsnä ollessa vähempiarvoisten miesten oli pidettävä vaatetta vyötäröllään.
Dahomeyn ensimmäinen kuningas.
Dahomeyn kuninkaista on laadittu useita luetteloita ja monet niistä mainitsevat Dahomeyn kuningaskunnan alkaneen eri aikoina. Eri lähteissä mainitaan Do-Aiklin, Dakodonu, tai Houegbadja Dahomeyn ensimmäisinä kuninkaina. Suullisen perinteen mukaan Do-Aklin olisi siirtynyt Abomeyn tasangolle Alladasta. Dakodonu loi ensimmäisen asutuksen ja perusti kuningaskunnan. Myös Houegbadjaa, joka rakennutti palatsin ja loi paljon yhteisön rakenteita on usein pidetty Dahomeyn ensimmäisenä kuninkaana. Suullinen perinne pitää kuitenkin kiinni siitä, että kaikki kuninkaat kuuluivat "Aladaxonou" -dynastiaan. Nimen uskotaan periytyvän Alladan kaupungista, jonka Dahomey valloitti 1700 -luvulla. Historioitsijat uskovat, että tämä yhteys luotiin oikeuttamaan Alladan kaupungin hallitsemista, ja että yhteydet Alladan kuninkaalliseen sukuun olivat todennäköisesti rajallisia. Useimmiten suullisessa perinteessä Houegbadjaa pidetään ensimmäisenä kuninkaana, jonka tunnustaminen tapahtui ensimmäisessä Dahomeyn vuotuisessa tapaamisessa.
Laajeneminen.
Dahomey laajeni merkittävästi kuningas Hangben hallintoaikana. Dahomey sai hallintaansa Atlantin orjakaupan tärkeimmät kauppareitit 
valloitettuaan Alladan (1724) ja Whydahin (1727). Sodat Dahomeyn itäpuolella olleen voimakkaan Oyo-imperiumin välillä johtivat siihen, että Agaja hyväksyi sen vasallivaltion asemaan, joka tarjosi vuosittaisia lahjoja. Agaja yritti hallita uusia Dahomeyn kuningaskunnan alueita tukahduttamalla kapinoita sotavoimin ja luomalla seremoniallisia järjestelmiä.