Valtatie 6

Valtatie 6 on Loviisan Koskenkylästä Kouvolan, Lappeenrannan, Imatran, Joensuun ja Nurmeksen kautta Kajaaniin johtava valtatie. Tie on itäisimmän Suomen tärkein pohjois–eteläsuuntainen reitti. Tien pituus on 604 kilometriä. Kouvolan ja Joensuun välillä tie kulkee samassa linjauksessa Karjalan radan kanssa.
Koskenkylästä lähes Kouvolan keskustaan asti tie on leveäkaistatietä. Kouvola ohitetaan moottoriliikennetietä pitkin. Kouvolasta eteenpäin kuljetaan rinnakkain Karjalan radan kanssa Salpausselkää kohtalaisen hyväkuntoista, mutta herkästi ruuhkautuvaa tieosuutta. Myös Kouvolan ja Luumäen Taavetin välisellä osuudella on leveitä ajokaistoja. Taavetin ja Imatran Mansikkalan välinen osuus on keskikaiteellista nelikaistaista tietä, joka on viitoitettu moottoriliikennetieksi. Imatran Mansikkalasta Oritlammelle tie ohittaa taajaman moottoritienä. 
Imatran pohjoispuolella tie on hyvätasoista kaksikaistaista valtatietä, jonka sujuvuus on varsin hyvä. Parikkalassa tie (yhdessä Karjalan radan kanssa) ylittää Simpelejärven Joukionsalmessa vain noin 500 metriä Suomen ja Venäjän rajasta aivan sen Suomen-puoleisen vyöhykkeen tuntumassa. Tie jatkuu Saaren, Kesälahden, Puhoksen ja Hammaslahden kautta Joensuuhun. Tie ohittaa Joensuun moottoritienä ja kääntyy Kajaanintielle. Tie jatkuu Kontiolahden, Juuan, Nurmeksen, Valtimon ja Sotkamon kautta Kajaanin keskustaan.
Tie kulkee seuraavien maakuntien kautta: Uusimaa – Kymenlaakso – Etelä-Karjala – Pohjois-Karjala – Kainuu.
Tie kulkee seuraavien kuntien kautta: Loviisa – Lapinjärvi – Kouvola – Luumäki – Lappeenranta – Imatra – Ruokolahti – Rautjärvi – Parikkala – Kitee – Tohmajärvi – Joensuu – Kontiolahti – Juuka – Nurmes – Sotkamo – Kajaani.
Lakkautetut kaupungit ja kunnat, joiden alueella valtatie 6 on kulkenut:
Tie kuuluu liikenne- ja viestintäministeriön määrittämiin maanteiden pääväyliin. Koskenkylän ja Joensuun välinen osuus kuuluu yleiseurooppalaiseen TERN-tieverkkoon.
Historia.
1900-luku.
Vuoden 1938 numerointijärjestelmässä kuutostie kulki Helsingistä Porvoon, Kouvolan, Lappeenrannan ja Imatran kautta Sortavalaan. Sortavalasta Joensuun kautta Kajaaniin kulki valtatie 18. Helsingissä reitti kulki Hämeentietä Vanhankaupunginlahden pohjoispuolitse ja Herttoniemen itäpuolelta nykyisten Itäväylän ja seututien 170 suuntaa Porvooseen. 
Talvisodan päättäneen Moskovan rauhan alueluovutuksissa 1940 kuutostie katkesi Imatran pohjoispuolelta ja uusi reitti linjattiin Parikkalan kautta Tohmajärven Onkamoon 1940-luvun loppupuolella. Myös valtatien 18 reitti oli katkennut uuteen rajaan. Tie Helsingistä Joensuuhun sai numeron 6 ja numero 18 jäi Joensuu–Kajaani-osuudelle. Osuus Onkamosta uudelle rajalle Niiralaan muuttui maantieksi.
Porvoon ja Joensuun välinen osuus rakennettiin pääosin 1950-luvulla uudeksi valtatieksi. Tiellä oli lossi vielä vuoteen 1959, jolloin Kiteen Pyhäjärven Syrjäsalmen yli valmistui silta. Joensuun ja Kajaanin välinen osuus rakennettiin uudelleen vasta myöhemmin. Joensuun ja Kajaanin välimatka lyheni noin kahdeksalla kilometrillä, kun vuonna 1996 valmistui Sotkamon Juurikkalahden ja Eevalan välinen kiihkeätä keskustelua herättänyt tienoikaisu Vuokatin vaaraketjun eteläosien poikki. 
1960-luvun lopulla valtatie 6 kulki vielä kaikkien sen varrella olevien suurempien kaupunkien keskustojen läpi. Ensimmäisenä valmistui Lappeenrannan ohikulkutie vuonna 1970. Kouvolan kaupungin ohittava moottoriliikennetie eli Kouvolan ohitustie valmistui vuonna 1978. Viimeisenä valmistui Joensuun kehätie vuonna 1984. 
Imatran kohta oli pitkään valtatien 6 pullonkaula: Vuoksen ylittävä silta oli kapea ja sillä oli lisäksi korkeusrajoitus. Myös muilla Vuoksen silloilla oli rajoituksia. Uusi nelikaistainen Mansikkakosken silta valmistui vuonna 1973. Vuoksenniskan ohittava moottoritie valmistui vuonna 1997. Moottoritietä Lappeenrannasta Imatralle ei kuitenkaan rakennettu, vaikka sitä 1990-luvun alussa suunniteltiin.
1980-luvulla numerointijärjestelmää muutettiin siten, että kuutostien viitoitus siirrettiin alkamaan Helsingin sijaan vasta Koskenkylästä. Myöhemmin numero 6 on palannut Helsingistä ulospäin vievään viitoitukseen katkoreunaisena "ohjaus tielle" -merkintänä. Tämä muutos tapahtui samassa yhteydessä, kun viitoituskohde Helsingistä muutettiin Porvoosta Kotkaksi ja Kouvolaksi.
Vuoden 1996 numerointijärjestelmän uudistuksessa tiet 6 ja 18 yhdistettiin valtatieksi 6. Numero 18 siirtyi aivan muualle: Vaasan ja Jyväskylän väliselle uudelle valtatiereitille. Samassa yhteydessä Onkamon ja Niiralan välinen tieosuus etenkin Niiralan raja-aseman perustamisen takia muutettiin kantatieksi 70, nykyisin valtatie 9.
2000-luku.
Koskenkylän ja Kouvolan välinen osuus oli pitkään ruuhkainen ja vaarallinen. 2000-luvun alussa tie rakennettiin leveäkaistatieksi ja sen liittymiä parannettiin. Uusittu tie valmistui vuonna 2004.
Valtatien 6 ja kantatien 73 välinen Uuron eritasoliittymä Kontiolahdella otettiin käyttöön elokuussa 2007.
Lokakuussa 2007 avattiin silloisessa Pyhäselän kunnassa liikenteelle uusi seitsemän kilometrin osuus Niittylahden ja Reijolan välille. Samassa yhteydessä rakennettiin uusi eritasoliittymä Reijolan kohdalle. Uudella tiellä on kahden kilometrin nelikaistainen ohituskaistajakso, muilta osin se on kaksikaistaista tietä. Hankkeen kustannukset olivat noin 11,2 miljoonaa euroa.
Lappeenrannan ja Imatran välinen 48 kilometrin osuus rakennettiin kokonaisuudessaan nelikaistaiseksi eritasoliittymin varustetuksi sekaliikennetieksi. Syksyllä 2010 avattiin liikenteelle Kärjen ja Muukon välinen osuus, ja noin vuotta myöhemmin avattiin Ahvenlammen ja Mansikkalan välinen osuus. Hankkeesta toteutettiin jo aiemmin vuonna 2003 valmistunut Muukon ja Ahvenlammen välinen 4,5 kilometriä pitkä osuus. Uusittu tieosuus alkoi valtatien 13 liittymästä Lappeenrannan keskustan länsipuolelta ja päättyy Imatran Mansikkalaan, jossa se yhtyy 1990-luvulla valmistuneeseen moottoritiehen. Hankkeen kustannusarvio oli 177 miljoonaa euroa, ja sen aloittamisesta tehtiin päätös Valtion talousarviossa vuodelle 2007.
Syksyllä 2013 otettiin käyttöön uusi moottoritie Joensuun alueella Repokallion ja Käpykankaan eritasoliittymien välisellä, valtatien 9 kanssa yhteisellä kuuden kilometrin mittaisella osuudella. Samassa yhteydessä rakennettiin toinen silta Pielisjoen yli sekä uusi eritasoliittymä Karjalankadun liittymään. Jo ennestään olemassa olevia eritasoliittymiä parannettiin, ja tien rinnalle rakennettiin melusuojausta sekä jalankulun ja pyöräilyn väyliä. Lisäksi moottoritieksi rakennettiin pelkästään valtatiehen 9 kuuluva osuus Käpykankaan ja Siilaisen eritasoliittymien välillä. Hankkeen kustannusarvio oli 37 miljoonaa euroa.
Luumäen Taavetin ja Lappeenrannan välillä kuutostien aiempi linjaus oli profiililtaan vanhentunutta kaksikaistaista tietä, joka ei täyttänyt pääteille asetettuja vaatimuksia. Tie oli silti erittäin merkittävä liikenneväylä etenkin raskaalle liikenteelle. Tieosuudella oli niukasti turvallisia ohituspaikkoja ja tien liikenneturvallisuus oli huono. Lisäksi tie kulki Jurvalan taajaman läpi vähentäen asuinviihtyvyyttä ja aiheuttaen ympäristöongelmia. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui kesäkuussa 2009, ja tiesuunnitelma saatiin valmiiksi huhtikuussa 2011. Suunnitelman mukaan tie rakennettiin pääosin keskikaiteelliseksi 2+2-kaistaiseksi tieksi, ja sille rakennettiin neljä uutta eritasoliittymää, minkä lisäksi yhtä eritasoliittymää parannettiin. Hankkeen kustannusarvio oli 66,4 miljoonaa euroa. Liikenneviraston tavoitteena oli aloittaa hankkeen rakentaminen vuonna 2012, mutta tien rakennustyöt saatiin aloitettua vasta lokakuussa 2015. Osuus viitoitettiin moottoriliikennetieksi tien viimeistelytöiden valmistuttua lokakuussa 2017. Valtatien vanha linjaus muutettiin yhdystieksi 3846, ja se toimii moottoriliikennetien rinnakkaistienä. Jurvalan kautta kulkeva osuus siitä sai vuonna 2017 nimen Itsenäisyydentie. Itäpäässään tie liittyy marraskuun 2011 lopussa nelikaistaiseksi valmistuneeseen Lappeenrannan ja Imatran väliseen osuuteen.
Valtatie 12:n Tillola–Keltti-tiehankkeen yhteydessä vuonna 2019 Kouvolassa Keltin eritasoliittymää parannettiin rakentamalla uusia ramppeja, joiden ansiosta Helsinkiin suuntaan kulkevan valtatien 6 liikenteen jouhevuus parani huomattavasti, kun liikennevaloista voitiin luopua.
Tiehankkeita.
Kouvolan seutu.
Valtatiellä 6 liikenneturvallisuus on heikko Kouvolan keskustaajaman itäpuolella Tykkimäen ja Kaipiaisten välisellä osuudella. Väylävirasto suunnitteleekin nykyisen tien parantamista noin 19 kilometrin matkalle. Uusi tie olisi 2+2-kaistainen sekaliikennetie, jolla olisi vain eritasoliittymiä. Hankkeen yleissuunnitelma valmistui kesäkuussa 2009. Tiesuunnitelma on valmistunut osuudesta Tykkimäki–Kuivala. Hankkeen kustannusarvio on 84,7 miljoonaa euroa.
Kouvolan kaupungin kohdalla oleva moottoriliikennetieosuus aiotaan rakentaa tulevaisuudessa moottoritieksi Napan ja Tykkimäen välillä. Hankkeen yleissuunnitelma on valmistunut vuonna 2015.
Vuonna 2022 valtio haki Euroopan unionin tukea kolmelle väylähankkeelle, joista yksi oli kuutostien parannus Korialla Hevossuo–Nappa-välillä. Vuonna 2024 Kuutostien rakennustyöt Korian kohdalla alkoivat helmikuussa. Hankkeessa tieosuutta parannettiin Napan ja Hevossuon välillä noin kahden kilometrin matkalla uudelle tielinjalle nykyisen tien länsipuolelle sekä Inginmaantien yksityistieliittymä valtatielle katkaistaan ja korvaava yhteys rakennetaan. Myös Kouvola–Lahti-rautatien ylittävä maantiesilta uusittiin uudella sillalla, joka otettiin käyttöön kesäkuussa 2025. Hanke valmistui elokuussa 2025 ja kustannusennuste on 15,5 miljoonaa euroa.
Syksyllä 2025, Utin alueelta poistetaan nykyisiä liittymiä Tykkimäen ja Kuivalan välillä. Tilalle on rakennettu uusia reittejä sivuteiden kautta. Tiesuunnitelman mukaan tulevaisuudessa myös Häkämäentien ja Jyrääntien risteys valtatieltä 6 katkaistaan. Sen länsipuolelle rakennetaan risteyssilta.
Muut hankkeet.
Vuonna 2011 valmistunut Lappeenrannan ja Imatran välinen osuus on suunniteltu muutettavan moottoriliikennetieksi.
Osana koko päätieverkkoa koskevia kehittämissuunnitelmia Tiehallinnon tavoitteena on, että vuonna 2025 valtatie 6 olisi nelikaistainen Kouvolan kohdalla, Taavetin ja Imatran välisellä osuudella sekä Joensuun kohdalla. Lisäksi Koskenkylän ja Kouvolan sekä Kouvolan ja Taavetin väliset osuudet olisivat jatkuvaa ohituskaistatietä. Suunnitelmat ovat kuitenkin alustavia ja edellyttäisivät tieinvestointeihin vuosittain käytettävien määrärahojen kaksinkertaistamista nykyisestä.
Onnettomuuksia.
Taavetti-Lappeenranta.
Valtatie 6:n Taavetin ja Lappeenrannan välinen tieosuus oli ennen parannustaan erityisen onnettomuusaltis. Tieosuus ei täyttänyt pääteille asetettuja vaatimuksia tienleveydessä, liittymäratkaisuissa tai nopeustasoissa. Vuonna 2007 liikennemäärä oli 6 900–12 400 ajoneuvoa vuorokaudessa, joista raskasta liikennettä yhdestä neljäsosasta yhteen kolmasosaan. Vuosina 2003–2007 tieosuudella tuli poliisin tietoon 111 onnettomuutta, joissa 42:sta aiheutui henkilövahinkoja, joissa loukkaantui 38 henkilöä ja kuoli neljä.
Pajarin suora.
Pajarin suoralla, Kaipiaisten ja Taavetin välillä, on tapahtunut vakavia onnettomuuksia. 11. joulukuuta 2009 henkilöauton ja kuorma-auton kolarissa kuoli yksi ihminen. Luumäellä kolmen auton liikenneonnettomuudessa 5. heinäkuuta 2010 kuolivat nainen ja pikkulapsi. Onnettomuuspaikka oli päivän suljettuna liikenteeltä. Lisäksi Pajarin suoralla 28. syyskuuta 2010 kuoli yksi henkilö, kun moottorivian vuoksi pysähtyneen henkilöauton perään ajoi toinen henkilöauto.
Muut osat.
Liettualainen ja venäläinen kuorma-autonkuljettaja joutuivat onnettomuuteen Liljendalissa 15. helmikuuta 2012. Liikenne oli suljettuna tunteja, ja illaksi saatiin vain toinen kaista avatuksi liikenteelle. Venäläinen kuljettaja kuoli vammoihinsa sairaalassa.
Utin kohdalla 18. toukokuuta 2012 törmäsi kaksi kuorma-autoa ja henkilöauto, mistä aiheutui kuolemantapaus. Liikenne oli tunteja poikki. Liikennettä ohjaamaan komennettiin Utista sotilaspoliiseja. 
Elimäellä, Elimäen kirkonkylän ja Korian välillä, Teuroisten risteyksessä kaksi rekkaa törmäsi toisiinsa 30. tammikuuta 2018. Onnettomuuspaikka oli onnettomuuden sattuessa liukas ja paikalla satoi räntää. Onnettomuudessa loukkaantui 5 henkilöä, joista 1 vakavasti.