tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Torniolaakson seutukunta

Torniolaakson seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 193. Huomaa seutukunnan nimen kirjoitusasu ("Torniolaakso", ilman genetiiviä) poikkeuksena yleisemmästä "Tornionlaaksosta".
Seutukunta on Lapin pienin muodostuen vain kahdesta kunnasta. Pellon ja Ylitornion kesken on ollut vuosikausien ajan tiivistä yhteistyötä. Varsinainen kuntaliitos ei kuitenkaan ole ollut vakavissa puheissa.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Tunturi-Lapin seutukunta

Tunturi-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Alueesta käytetään myös nimitystä "Luoteis-Suomi" ja se on osa Lapin maakuntaa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 196.
Elinkeinot.
Yksi alueen merkittävimmistä elinkeinoista on hiihto- ja laskettelukeskuksien vetovoimaan perustuva talvimatkailu. Alueella sijaitsevia turistikeskuksia ovat mm. Kilpisjärvi, Olos, Pallas, Ylläs ja Levi.
Yhteydet.
Yhteyksiä ulkomaailmaan tarjoavat Kittilän ja Enontekiön lentoasemat sekä Kolariin alueella sijainneen Partekin sementtitehtaan ansiosta vedetty rautatie.
Kulttuuri.
Alueen tunnettuja taiteilijoita ovat Muoniosta kotoisin oleva Katri Vala (s. 11.9.1901 Muonio - k. 28.5.1944 Ruotsi), kittiläläiset Reidar Särestöniemi (1925-1981) ja Einari Junttila (1901-1975). Kirjailija Yrjö Kokko (16.10.1903 Sortavala - 6.9.1977 Helsinki) toimi piirieläinlääkärinä Muonion kunnassa vuosina 1945-1950. Muoniosta kotoisin on myös Muonion entisen kirkkoherran Eemeli Salmen poika Oulun hiippakunnan piispa Samuel Salmi (s. 1951 Muoniossa).
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Tommi

Tommi on suomalainen miehen etunimi. Tommin nimipäivä on 21. joulukuuta. Nimi pohjaa nimeen Tuomas, josta se oli lempinimimuoto joka on vakiintunut omaksi nimekseen. 
Vuoden 2019 loppuun mennessä nimi Tommi on Suomessa annettu 15 941 henkilölle.
Infraääni

Infraääniksi kutsutaan ääniä, joiden taajuus on ihmisen kuuloalueen alapuolella eli alle 20 hertsiä. Infraääniä tuottavat muun muassa tuulet, myrskyt ja maanjäristykset. 
Useat eläimet kuten valaat, elefantit, kirahvit, alligaattorit, sarvikuonot ja okapit käyttävät matalia infraäänialueen taajuuksia keskinäisessä viestinnässään. 
Monet ihmisten tuottamat laitteet kuten dieselmoottori, tuuliturbiini ja kaiuttimet muodostavat infraääniä. Infraääniä käytetään maanalaisten kallio- ja öljymuodostelmien kartoittamiseen. Lisäksi infraäänien avulla havainnoidaan maanjäristyksiä sekä tutkitaan sydäntä.
Vaikutukset ihmisiin.
Ihminen voi tuntea infraäänen tärinänä. Infraääni voi olla terveydelle vaarallista taajuusalueella 5–10 Hz. Tämä johtuu infraäänen hermostollisista vaikutuksista.
20 Hz on pidetty ihmisen kuulemisen raja-arvona. Kuitenkin ideaalitilanteissa ihmiskorva pystyy tunnistamaan 12 Hz infraääniä.
Eräässä tutkimuksessa ihmisille saatiin aiheutettua aavemaisia tuntemuksia infraäänillä.
Australialaisessa tutkimuksessa infraäänien osoitettiin vaikuttavan joidenkin ihmisten tasapainoelimeen ja aiheuttavan merisairauden kaltaisia oireita.
Turmiolan Tommi

Turmiolan Tommi () on raittiusvalistuksen juopotteluun lankeavan miehen varoittava esimerkkihenkilö. Turmiolan Tommi oli alun perin alkoholin vaaroista varoittava kahdeksan kuvan kuvakertomus vuodelta 1858. Piirrokset Raittiuden Seuran julkaisemaan kirjaseen teki taiteilija Alexandra Frosterus-Såltin ja painokuvat kaiversi Frans Oskar Liewendal. Alkuperäinen kertomus on unohtunut, mutta fraasi on muuttunut pelottelevaa valistusta kuvaavaksi käsitteeksi.
Turmiolan Tommin elämäkerta -vihkoa voidaan pitää Suomen ensimmäisenä sarjakuvajulkaisuna. Sen esikuvina on pidetty George Cruikshankin kuvakirjoja "The Bottle" (1847) ja "Drunkard’s Children" (1848).
Populaarimusiikissa tunnetuin viittaus Turmiolan Tommiin lienee Eppu Normaalin kappaleessa ”Murheellisten laulujen maa”, jossa lauletaan: "Hälle kohtalon koura juottaa väkijuomaa / Niin Turmiolan Tommi taas herää henkiin / Ja herrojen elkeet tarttuvat renkiin".
Sporadit

Sporadit () ovat Kreikan Egeanmeren saariin kuuluva hajanainen saariryhmä, jonka saaret sijaitsevat eri puolilla Välimereen kuuluvaa Egeanmerta. Se jakaantuu edelleen pienempiin saariryhmiin. Laajasti ottaen nimityksellä Sporadit viitataan kaikkiin Egeanmeren saariin Kykladeja sekä merialueen suurimpia saaria Kreetaa ja Euboiaa lukuun ottamatta. Nykyään nimitystä käytetään kuitenkin yleensä lähes pelkästään Pohjoisista Sporadeista.
Sporadien nimi viittaa ”hajallaan oleviin” (σποραδικός, "sporadikós") saariin, toisin sanoen saariin, joiden on aiemmin ajateltu olevan hajallaan eri puolilla Egeanmeren keskelle kehämäisesti sijoittuvien Kykladien ("Kykládes") ympärillä.
Saariryhmät ja saaret.
Sporadeihin voidaan lukea seuraavat saariryhmät ja saaret (pohjoisesta etelään):
Arkadia

Arkadia () eli Arkadian alueyksikkö (Περιφερειακή Ενότητα Αρκαδίας, "Perifereiakí Enótita Arkadías") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Trípoli. Alueyksikön pinta-ala on neliökilometriä ja väkiluku (2021).
Alueyksikkö sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan keskiosissa. Se vastaa paljolti historiallista Arkadian maakuntaa ja antiikin Arkadiaa. Alue on vuoristoista ylänköä.
Kunnat.
Alueyksikkö jakaantuu viiteen kuntaan seuraavasti:
Historia.
Antiikki.
Arkadia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Se on saanut nimensä mytologisesta Arkaasta, joka oli yksi Zeuksen pojista. Antiikin aikana Arkadian väestö vaikuttaa olleen akhaijalaista alkuperää ja puhui arkadokyproslaista murretta. Arkadian väestön kuvataan eläneen vuorillaan alkuperäistä paimenelämää. Klassisena aikana Arkadian merkittäviä kaupunkeja olivat Tegea, Mantineia ja Orkhomenos. Alue oli pitkään Spartan vaikutuspiirissä, mutta vapautui siitä Leuktran taistelun jälkeen vuonna 371 eaa., jonka jälkeen syntyneen lyhytaikaisen Arkadian liiton keskukseksi perustettiin Megalopolis.
Myöhempien aikojen bukolisessa runoudessa Arkadiasta tehtiin idyllisen paimenelämän kotimaa, Arkadia-utopia, vastakohtanaan kaupunkilaiselämä. Tätä mainetta oli synnyttämässä muun muassa Vergilius. Arkadia esiintyi usein myös maalaustaiteessa ihannoidussa valossa. Todellisuudessa Arkadia on kuitenkin verraten karua seutua.
Arkadian maineeseen idyllinä liittyy myös tunnettu "memento mori" -tyyppinen lausahdus "Et in Arcadia ego" ("Arkadiassakin minä olen"), jossa "minän" voidaan nähdä viittaavaan kuolemaan ja "Arkadian" yleisesti utooppiseen paikkaan – kuolema on siis läsnä myös paratiisissa.
Myöhempi historia.
Nyky-Kreikan aiemmassa prefektuurijaossa Arkadia muodosti Arkadian prefektuurin (Νομός Αρκαδίας, "Nomós Arkadías"). Nykyinen Arkadian alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä, ja se korvasi tuolloin lakkautetun prefektuurin.
Argolis

Argolis (; ) eli Argoliin alueyksikkö () on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Náfplio. Alueyksikön pinta-ala on neliökilometriä ja väkiluku (2021).
Alueyksikkö sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan itäosassa. Se vastaa paljolti historiallista Argoliin maakuntaa ja antiikin Argolista.
Maantiede.
Argoliin alue muodostuu Árgoksen tasangosta sekä vuoristoisesta Argoliin niemimaasta, jonka koillispuolella sijaitsee Saroninlahti ja lounaispuolella Argoliinlahti. Niemimaan rannikolla sijaitsee osa Argo-Saronisista saarista, suurimpina Hydra, Póros, Spétses ja Dokós. Niemimaan koillisrannikosta ulkonee Saroninlahteen saarenkaltainen, tuliperäinen Méthanan niemi.
Argoliin alueyksikön pohjoispuolella sijaitsee Korinthian alueyksikkö ja länsi- ja eteläpuolella Arkadian alueyksikkö. Argoliin erottaa Arkadiasta vuorijono, johon kuuluvat Artemísio-, Kteniás-, Lýrkeio- ja Olígyrtos-vuoret. Argoliin muihin vuoriin lukeutuu Arachnaío.
Kunnat.
Alueyksikkö jakaantuu neljään kuntaan seuraavasti:
Historia.
Antiikki.
Argolis on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Alueella on ollut asutusta jo viimeistään 28000 eaa. Argoliissa sijaitseva Fránchthin luola, jossa on asuttu noin 20000–3000 eaa., on yksi Euroopan merkittävimpiä kivikautisia löytöpaikkoja. Lernassa on ollut asutusta kivikaudelta pronssikaudelle.
Argolis, Homeroksella myös Argos, oli merkittävää aluetta myös myöhäisellä pronssikaudella eli mykeneläisellä kaudella, jonka keskuksia alueella olivat Argos, Mideia, Mykene ja Tiryns. Mykeneläisen kauden jälkeen Argoliin valtasivat doorilaiset. Antiikin aikana alueen tärkein polis eli kaupunkivaltio oli Argos, ja tärkein kulttipaikka Argoksen Heraion. Argoliin kaupunkivaltiot olivat usein sodassa etelämpänä Peloponnesoksella sijainneen Spartan kanssa.
Myöhempi historia.
Argoliin alueella sijaitseva Náfplio toimi itsenäistyneen Kreikan ensimmäisenä pääkaupunkina. Nyky-Kreikan aiemmassa prefektuurijaossa Argolis muodosti Argoliin prefektuurin (Νομός Αργολίδας, "Nomós Argolídas"). Nykyinen Argoliin alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä, ja se korvasi tuolloin lakkautetun prefektuurin.
Messenia

Messenia () eli Messenian alueyksikkö (Περιφερειακή Ενότητα Μεσσηνίας, "Perifereiakí Enótita Messinías") on yksi Kreikan alueyksiköistä. Se sijaitsee Peloponnesoksen alueella ja sen hallinnollinen keskus on Kalamáta. Alueyksikön pinta-ala on neliökilometriä ja väkiluku (2021).
Messenia sijaitsee Peloponnesoksen niemimaan lounaisosassa. Se vastaa paljolti historiallista Messenian maakuntaa ja antiikin Messeniaa.
Maantiede.
Messenian pohjoispuolella sijaitsee Eliin alueyksikkö, koillispuolella Arkadian alueyksikkö ja itäpuolella Lakonian alueyksikkö. Lännessä Messenia rajautuu Joonianmereen ja etelässä siihen kuuluvaan Messenianlahteen. Messenian keskiosa eli Messenian tasanko on Pámisos-joen laaksoa, joka on ollut historiallisesti yksi ravinteikkaimmista Kreikassa. Siellä kasvatetaan appelsiineja, sitruunoita, manteleita, viikunoita, viinirypäleitä ja oliiveja. Pohjoisessa tasankoa rajaa Tetrázio-vuori ja lännessä Óri Kyparissías -vuoret. Idässä Taÿ́getos-vuori erottaa Messenian Lakoniasta.
Messenian niemimaan eteläisimmän kärjen muodostaa Akrítaksen niemi. Sen edustalla sijaitsevat Oinoússeen saaret, joista suurimmat ovat Schíza, Sapiéntza ja Venétiko. Messenian länsirannikolla sijaitsee Sfaktirían saari.
Kunnat.
Alueyksikkö jakaantuu kuuteen kuntaan seuraavasti:
Historia.
Antiikki.
Messenia on yksi Kreikan historiallisista maakunnista. Mykeneläisellä kaudella eli myöhäisellä pronssikaudella Messenian länsiosa kuului Pyloksen kuninkaille, kun taas itäosa kuului Spartalle. Huomattavin Messenian tuon ajan löydöksistä on vuonna 1939 löydetty niin kutsuttu Nestorin palatsi, joka on nimetty tutkimuksessa kreikkalaisen mytologian Nestorin mukaan. Pronssi- ja rautakauden taitteen doorilaisvalloituksessa Messeniasta tuli doorilaista aluetta, mutta sen doorilaiset sulautuivat osittain aikaisempaan väestöön. Tämä ei miellyttänyt Spartan doorilaisia.
700–600-luvuilla eaa. Messenia kävi messenialaissotia Spartaa vastaan. Niiden jälkeen maakunta oli Spartan vallassa ja osa Lakoniaa. Monet messenialaiset pakenivat muualle, kun taas Messeniaan jääneet joutuivat spartalaisten orjiksi, helooteiksi. Messenialaiset saivat itsenäisyytensä takaisin Spartan hävittyä vuoden 371 eaa. Leuktran taistelun. Vapaan Messenian keskukseksi perustettiin vuonna 369 eaa. Messenen kaupunki.
Myöhempi historia.
Keskiajalla Messenian asuttivat slaavit. Alue oli Bysantin, frankkien, venetsialaisten ja osmanien sotatoimien kohteina. Keskiajasta muistuttavat muun muassa Pýloksen Palaiókastron ja Niókastron linnat sekä Methónin linna.
Nyky-Kreikan aiemmassa prefektuurijaossa Messenia muodosti Messenian prefektuurin (Νομός Μεσσηνίας, "Nomós Messinías"). Nykyinen Messenian alueyksikkö perustettiin vuoden 2011 alussa Kallikrates-suunnitelman myötä, ja se korvasi tuolloin lakkautetun prefektuurin.
Mauri Myllymäki

Mauri Myllymäki (s. 1. tammikuuta 1946 Kalajoki) on suomalainen entinen pituushyppääjä, joka on myöhemmin toiminut urheiluselostajana. Varsinaiselta ammatiltaan Myllymäki on jo eläkkeelle jäänyt liikunnanopettaja.
Urheilijana.
Vuonna 1969 Myllymäki voitti Ruotsin sisäratojen mestaruuden tuloksella 738. Vielä tänäkin päivänä hän pitää hallussaan 22-vuotiaiden Keski-Pohjanmaan ennätystä 763, jonka hän ponkaisi 17. elokuuta 1968 Varkaudessa. 
Myllymäki voitti pituushypyn Suomen mestaruuden vuonna 1971 tuloksella 773. Samana vuonna EM-kisoissa Helsingissä hän sijoittui viidenneksi ennätystuloksellaan 785. Hän saavutti SM-hopeaa vuonna 1968 sekä SM-pronssia vuonna 1970.
Selostajana.
1980–1990-luvuilla Myllymäki toimi Yleisradion palveluksessa urheiluselostajana. Vuoden 1996 olympialaisissa Atlantassa Myllymäki kiisteli kollegansa Hannu-Pekka Hännisen kanssa tiukoin sanakääntein miesten 50 kilometrin kävelyn aikana siitä, oksensiko Valentin Kononen Helsingin EM-kilpailujen kävelyn aikana. Lisäksi Myllymäki kritisoi kolmiloikkaaja Heli Koivulaa ja sai aikaan katsojapalautteen ryöpyn. Tämän jälkeen Myllymäki ei enää selostanut YLEn urheiluohjelmissa.
Seuraavina vuosina Myllymäki selosti muun muassa koripalloa taivaskanavilla. Myllymäkeä on myös kuultu Nelosella selostamassa yleisurheilun Kultaista liigaa ja muita Grand Prix -kisoja. Hän lopetti selostustyöt Nelosella vuoteen 2005, mutta palasi kuitenkin seuraavana vuonna takaisin runsaan yleisöpalautteen ansiosta. Vuonna 2006 Myllymäki selosti suunnistuskilpailu Jukolan viestin ja selosti kesän mittaan kanavalla myös IAAF Super Grand Prix ja IAAF Grand Prix -sarjojen kilpailuja.
Myllymäki tunnetaan yleisesti melko suorapuheisena ja elävää sekä humoristista kieltä käyttävänä, mutta kuitenkin asiantuntevana selostajana - onhan hänellä takana aktiivivuosia huipputason yleisurheilijana. Erityisesti Myllymäki on tuonut selostuksissaan esille kestävyysjuoksua hallitsevia Kenian, ja sittemmin myös Qatarin ja Bahrainin, edustusasussa juoksevien kalenjin-heimon jäsenten kulttuuria ja erityisesti kalenjin-heimon nandi-haaraa. Myllymäki on kertonut jopa tehneensä asian tiimoilta kahden viikon opintomatkan Keniaan.
Opettajana.
Myllymäki opiskeli opettajaksi Jyväskylän liikuntatieteellisessä tiedekunnassa 1960-luvulla. Urheilijan uransa jälkeen Myllymäki toimi poikien liikunnanopettajana Halikossa yläasteella ja lukiossa. Myllymäen selostustausta näkyi myös hänen liikunnanopetuksessaan, kun hän selosti poikien liikuntatunteja, mikä ihmetytti kyläläisiä.
Royal Rumble

Royal Rumble on yhdysvaltalaisen World Wrestling Entertainment -yhtiön vuosittain järjestämä showpainitapahtuma. Se on yksi vuoden merkittävimmistä tapahtumista WrestleManian, SummerSlamin ja Survivor Seriesin ohella. Royal Rumble on kuuluisa sisältämästään Royal Rumble -ottelusta, jonka perusideana on heittää vastustaja yläköyden yli niin, että tämä putoaa kehästä ja molemmat jalat koskettavat lattiaa. Ottelun idean loi painija Pat Patterson ja ottelua testattiin ensimmäisen kerran näytösluontoisesti lokakuussa 1987. Ensimmäinen Royal Rumble -tapahtuma järjestettiin 24. tammikuuta 1988. 
Royal Rumbleen pääsee mukaan 30 supertähteä (40 vuonna 2011) RAW:sta, SmackDown’sta sekä WWE NXT:stä. Lisäksi otteluun osallistuu yleensä myös aktiiviuransa lopettaneita painijoita sekä julkkiksia. Miesten Royal Rumblen voittaja pääsee mestaruusotteluun joko WWE Mestaruudesta, World Heavyweight Mestaruudesta tai World Heavyweight Championship mestaruudesta. Naisten Royal Rumblen voittaja pääsee ottelemaan joko WWE Women’s Championship tai Women’s World Championship mestaruudesta. Mestaruusottelut otellaan saman vuoden WrestleManiassa. Rumblen voittaja saa valita itse mitä mestaruutta hän lähtee tavoittelemaan. Vuodesta 2018 lähtien myös naiset ovat otelleet oman Royal Rumble ottelunsa.
Edenbridge

Edenbridge on melodista, progressiivista power metalia soittava yhtye Itävallasta. Edenbridgen musiikillinen johtaja on kitaristi ja kosketinsoittaja Lanvall, joka perusti yhtyeen 1998 yhdessä basisti Kurt Bednarskyn ja laulaja Sabine Edelsbacherin kanssa.
Alkuvuodet.
Roland Navratilin liityttyä yhtyeeseen Edenbridge aloitti studiotyöskentelyn 1999. Ensialbumi "Sunrise in Eden" julkaistiin Massacre Records -levymerkillä syksyllä 2000. Toinen kitaristi Georg Edelmann liittyi Edenbridgeen helmikuussa 2000, mutta hänen vierailunsa jäi lyhyeksi. Toinen kitaristi Andreas Eibler soitti yhtyeessä 2000-luvun alkuvuosina. Perustajajäsen, basisti Kurt Bednarsky jätti Edenbridgen toisen ja kolmannen albumin välissä. Hänen tilalleen ei ole vielä kiinnitetty vakituista soittajaa.
Survivor Series

Survivor Series, joka tunnetaan myös nimellä Survivor Series: WarGames, on jokavuotinen World Wrestling Entertainmentin järjestämä showpainitapahtuma. Tapahtuma on järjestetty vuosittain vuodesta 1987 alkaen ja se on yksi "isosta viidestä" tapahtumasta WrestleManian, Royal Rumblen, Money in the Bankin ja SummerSlamin kanssa. Tapahtuma järjestetään yleensä marraskuussa Kiitospäivän jälkeen. Survivor Series on toiseksi pisimpään kestänyt PPV tapahtuma WWE:n historiassa. Vain WrestleManiaa on järjestetty kauemmin.
Tapahtumalla ominaista on ollut 4–5 ottelijan joukkueottelut, joissa eliminoidaan vastustajan joukkueesta painija kerrallaan pois selättämällä. Näihin otteluihin on myös lisätty ehtoja, kuten hävinneen joukkueen jäsenten potkut tarinan mukaan. Vain neljässä tapahtumassa ei ole ollut tälläistä joukkueottelua: vuoden 1998 tapahtuma, jossa oli vapaana olleen WWF-mestaruuden (nykyisin WWE Championship) pudotusturnaus, vuoden 2002 tapahtuma, jossa Elimination Chamber -ottelu oli debyytti, sekä vuosien 2022 ja 2023 tapahtumat, jotka perustuivat miesten ja naisten WarGames-otteluihin. Myös vuoden 2024 ottelut perustuvat WarGamesiin.
Tapahtuman synty ja muutokset.
Ensimmäinen Survivor Series, joka järjestettiin vuonna 1987, syntyi WrestleMania III:n menestyksen kannoilla, kun World Wrestling Federation (WWF) alkoi nähdä pay-per-view (PPV)-markkinoiden tuottoisat mahdollisuudet. Ensimmäinen Survivor Series hyödynsi kiistaa André Giantin ja Hulk Hoganin välillä, jotka painivat keskenään jo WrestleMania III -tapahtumassa Vuoden 1997 Survivol Series tapahtuma on jäänyt historiaan, kun silloin tapahtui kuuluisa " Montreal Screwjob" Bret Hartin menetettyä vääryydellä mestaruutensa WWE oli poistamassa tapahtumaa listoilta vuonna 2010, mutta fanien suuresta kohusta johtuen päättivät jatkaa tapahtumaa. Vuodesta 1993 vuoteen 2002 sitä pidettiin yhtenä "Big Fivesta", mukaan lukien King of the Ring, mutta King of the Ring lopetettiin vuoden 2002 jälkeen. Elokuussa 2021 Money in the Bank tunnustettiin yhdeksi viidestä suuresta tapahtumasta. Vuonna 2020 tapahtuma COVID-19-pandemian seurauksena järjestettiin ilman yleisöä suljetuin ovin WWE ThunderDomessa. Vuodesta 2022 tapahtuma uudelleen nimettiin Survivor Series: WarGames -tapahtumaksi. Tapahtumat sisälsi omat WarGames-joukkueottelut niin miehille kuin naisille.
Niiza

Niiza () on Japanin kaupunki Honshūn saarella Kantōn alueella Saitaman prefektuurissa. Se sijaitsee prefektuurin eteläosassa Tokion metropolin rajalla ja on siten osa Suur-Tokiota. Kaupungissa on 162 036 asukasta (vuonna 2013) ja sen pinta-ala on 22,80 neliökilometriä.
Paikkakunta on kasvanut nopeasti Tokion nukkumalähiönä. Niizan maaseutukaupunki perustettiin vuonna 1955 liittämällä yhteen Ōwadan maaseutukaupunki ja Katayaman kyläkunta, ja kaupunki Niizasta tuli 1. marraskuuta 1970. Silloin siellä oli noin 75 000 asukasta. Kaupungin nähtävyyksiin kuuluu Heirin-jin buddhalainen temppeli.
Jyväskylä on Niizan ystävyyskaupunki.
Robert Trujillo

Robert ”Rob” Trujillo (s. 23. lokakuuta 1964 Santa Monica, Yhdysvallat) on metallimusiikkia soittavan Metallica-yhtyeen bassokitaristi ja taustalaulaja. Trujillo liittyi Metallicaan 24. helmikuuta 2003 korvaamaan pois lähteneen Jason Newstedin. Ennen liittymistään Metallicaan Trujillo on soittanut muun muassa Suicidal Tendenciessä, Infectious Groovessa, Black Label Societyssa ja Ozzy Osbournen yhtyeessä. Trujillon koko nimi on Roberto Agustín Miguél Santiago Samuel Trujillo Veracruz.
Liittyminen Metallicaan.
Metallican järjestämissä koesoitoissa yhtyeen kolme muuta jäsentä totesivat, että Trujillo kykeni soittamaan edesmenneen basisti Cliff Burtonin aikaisen Metallica-kappaleen ”Battery” sormilla ilman minkäänlaista ”ylisuorittamista”. Yhtye on myös kommentoinut Trujillon sormien olevan ”kuin kolme plektraa”. Kommentit taltioitiin "" -dokumenttielokuvaan. 
Tyyli.
Robert Trujillon lavaesiintyminen erottuu muiden Metallican jäsenten liikehdinnästä selkeästi. Trujillo pukeutuu väljiin koripallovaatteisiin ja soittaa lähes kyykkyasennossa ja pääasiassa sormilla ilman plektraa. Hänen toinen tavaramerkkinsä on pitää bassoa yhdellä kädellä kiinni ja pyöriä ympäri. Trujillo on myös taitava akustisen kitaran soittaja ja on harjoitellut aikoinaan Metallican kappaleita akustisella kitaralla.
Muuta.
Trujillo on meksikolaistaustainen. Hän on naimisissa ja hänellä on kaksi lasta.
Juha Christensen

Juha Christensen (s. 1958) on suomalainen toimitusjohtaja, joka oltuaan 1985–1990 Indonesiassa ryhtyi välittämään rauhanneuvottelujen uudelleen aloittamista Ruotsista käsin toimineen, Acehin alueen itsenäisyyttä ajaneen Vapaa Aceh -liikkeen ja Indonesian hallituksen välillä. 
Christensenin ansioksi voidaan katsoa ajatus neuvottelujen tuomisesta Suomeen presidentti Martti Ahtisaaren ja hänen johtamansa Crisis Management Initiativen välitykseen. Jo helmikuussa 2004 olivat indonesialainen ministeri Farid Husain ja Christensen tavanneet Helsingissä Martti Ahtisaaren rauhanneuvottelujen välittämisen tunnustelemiseksi. Kuukausi joulukuun 2004 tsunamikatastrofin jälkeen pidettiin Crisis Management Initiativen avustuksella aloitetun Acehin rauhanneuvotteluprosessin ensimmäinen tapaaminen 27.–29. tammikuuta presidentti Martti Ahtisaaren johdolla.
Vuosina 2023–2024 Christensen osallistui Indonesiassa Länsi-Papuan Kansallisen Vapautusarmeijan panttivankinaan pitämän uusiseelantilaisen lentäjän Phillip Mehrtensin vapauttamista koskeviin neuvotteluihin, joiden päätteeksi Mehrtens vapautettiin 21. syyskuuta 2024.
Kunnallispolitiikka.
Christensen on ollut Lahden kunnallispolitiikassa Lahden vihreiden ja kristillisdemokraattien listoilla. ja Helsingissä Kokoomuksen listoilla. Hän pyrki myös kokoomuksen pormestariehdokkaaksi Helsinkiin vuoden 2021 kuntavaaleihin.
Olavi Kajala

Olavi Ilmari Kajala (29. heinäkuuta 1905 Tampere – 24. maaliskuuta 1967 San Augustin, Gran Canaria) oli suomalainen ekonomi ja lakitieteen kandidaatti. Hän oli Lahden viides kaupunginjohtaja Uuno Takin jälkeen tämän tultua ministeriksi. Hän hoiti tehtävää vuosina 1942–1967. Häntä seurasi kaupunginjohtajana valtiosihteeri Teemu Hiltunen. Kansanedustajana Kajala oli SDP:n eduskuntaryhmässä 1939–1942, 1948–1951, 1954–1958 ja 1962–1966.
Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1.11.1966 Lahti-mitalin numero 1.
Teemu Hiltunen

Teemu Antero Hiltunen (25. maaliskuuta 1924 Varkaus – 1. joulukuuta 1997 Lahti) oli suomalainen poliitikko, kulttuuri- ja urheiluvaikuttaja. Hiltunen oli Lahden kuudes kaupunginjohtaja vuosina 1967–1979. Tästä ajasta hän oli virkavapaana 1974–1979 hoitaessaan valtiosihteerin virkaa. Viransijaisena Hiltusen virkavapauden aikana toimi kaupunginsihteeri Kalervo Aattela. Hiltusen valtakunnallisesti merkittävimmät tehtävät olivat sisäasiainministerin virka Teuvo Auran virkamieshallituksessa 1970 sekä toimiminen valtiovarainministeriön valtiosihteerinä 1974–1989.
Elämäkerta.
Teemu Hiltunen oli toisen polven ministeri. Hänen isänsä Onni Hiltunen oli ministerinä useissa eri hallituksissa 1940–1950-luvuilla. Teemu Hiltuselle on pystytetty muistomerkki Lahteen. Kansantalon edustalla Aleksanterinkadun varrella oleva Paragrafi-patsas on kuvanveistäjä Matti Koskelan suunnittelema. Vuonna 2002 paljastettu veistos on tehty graniitista ja se muistuttaa lappeelleen nostettua kolikkoa kivijalustalle. Tarkemmin katsoen veistoksessa on asiakirjatekstiä Lahden kaupungin teatteritalohankkeesta, jossa Teemu Hiltunen innokkaana teatterinharrastajana oli vahvana taustavaikuttajana mukana. Varat veistokseen koottiin kansalaiskeräyksellä, jalustan ja pystytyksen kustansi Lahden kaupunki. 
Teemu Hiltusen kaupunginjohtajakautena oli Lahden sosiaalinen apulaiskaupunginjohtaja Aarre Santero 1961–1983 ja teknillinen apulaiskaupunginjohtaja Uolevi Punnonen 1968–1972 ja Antti Kopra 1972–1993.
Hiltunen oli pitkään Suomen Kansallisteatterin hallituksen jäsenenä. Hiltunen oli myös merkittävä jääkiekkovaikuttaja. Hän toimi Suomen Jääkiekkoliiton liittovaltuuston puheenjohtajana 1981–1990 ja SM-liigan puheenjohtajana 1983–1992. Suomen Jääkiekkomuseo on aateloinut hänet Suomen Jääkiekkoleijonaksi #109. Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1. marraskuuta 1980 Lahti-mitalin numero 13.
Askon Säätiö myöntää Teemu Hiltusen mukaan nimettyjä apurahoja Lahden ammattikorkeakoulun Muotoiluinstituutin opiskelijoille.
Seppo Välisalo

Seppo Ilmari Välisalo (s. 4. syyskuuta 1937 Jämijärvi) on suomalainen kunnallismies, joka toimi Lahden kaupunginjohtajana. 
Seppo Välisalo syntyi maanviljelijä Vilho Välisalon ja emäntä Hilma Matilda Konkarikosken perheeseen. Hänen puolisonsa vuodesta 1962 on Irene Orvokki Ohraluoma. Ylioppilaaksi Välisalo tuli 1959 ja valmistui sosionomiksi 1966 ja yhteiskuntatieteiden kandidaatiksi 1970. Hän toimi Pirkkalan kunnansihteerinä 1966–1968, Keijärven sairaalan talouspäällikkönä 1969–1972, Tampereen kaupunginsihteerinä 1973–1976 ja apulaiskaupunginjohtajana 1977–1979. Lahden kaupunginjohtajaksi Välisalo tuli 1980.
Välisalo edisti Lahden tunnettavuutta urheilukaupunkina Salpausselän kisastadionin rakennushankkeita kehittämällä. Hänen aikanaan todettiin, ettei Lahdella ole pienteollisuustontteja, minkä vuoksi ostettiin silloisen 4-tien varrelta Nikulan tila tonteiksi. Tunnettavuuden saavuttamiseksi tehtiin mainoskampanja, missä Lahti tavaramerkitettiin Lahti the Business Cityksi. Tämä johti myös kaupunginorkesterin nimittämiseen Business Orchestraksi, mistä kuitenkin luovuttiin ja se nimettiin kulttuurisemmin Sinfonia Lahdeksi. The Business City -kampanjalla saatiin entisen 4-tien varrella olevia teollisuustontteja kaupaksi ja yksi Lahden kehitystä hidastanut pullonkaula poistetuksi. 
Maaliskuussa 1994 Välisalo neuvotteli Pietarin kaupunginjohtaja Anatoli Sobtšakin ja apulaiskaupunginjohtaja Vladimir Putinin kanssa elinkeinoelämän ja matkailun yhteistyöstä. Lahden kaupunginhallitus myönsi Välisalolle 1.11.1995 Lahti-mitalin numero 30 ja Lahti-seuran hallitus valitsi hänet vuoden lahtelaiseksi 1996. 
Kaupunginjohtajuutensa jälkeen Välisalo jatkoi konsulttina, joka tutki mm. hiihtoputkien toteuttamismahdollisuuksia.
Kari Salmi

Kari Salmi (s. 13. syyskuuta 1947 Lahti) oli Lahden kaupunginsihteeri, josta tuli Lahden kahdeksas kaupunginjohtaja Seppo Välisalon jälkeen. Hän edisti Lahden tunnettavuutta kulttuurikaupunkina tukemalla merkittävänä puuarkkitehtuurihankkeena EU-projektina Sibeliustalon rakentamista.
Määräaikaisen kaupunginjohtajuutensa jälkeen hänestä tuli sisäasiainministeri Kari Rajamäen määräaikainen valtiosihteeri Matti Vanhasen hallituksen ajaksi.
Eduskuntavaaleissa 2003 Kari Salmi sai 3 510 ääntä. Salmi oli myös ehdokkaana eduskuntavaaleissa 2007 mutta ei tullut valituksi.
Sisäasiainministeriön määräaikaisen viran jälkeen Kari Salmi toimi konsulttina Kari Salmi Consulting -nimisessä yrityksessä sekä Askon säätiön asiamiehenä. Hän osallistui kunnallisvaaleihin 2008 Lahden kaupungissa ja sai eniten ääniä lahtelaisista kaupunginvaltuustoehdokkaista – 1 872 ääntä.
Kari Salmi toimi Asumisen rahoitus- ja kehittämiskeskus ARAn projektipäällikkönä vuosina 2008–2011 valtakunnallisessa Lähiöohjelmassa. 27.9.2011 hänet valittiin ARAn määräaikaiseksi johtajaksi Jarmo Lindénin sijaiseksi Lindénin siirryttyä kulttuuri- ja urheiluministeri Paavo Arhinmäen valtiosihteeriksi.
Salmelle on myönnetty kauounkineuvoksen arvonimi ja hän on LUT - yliopiston tekniikan kunniatohtori.
Dwight Phillips

Dwight Phillips (s. 1. lokakuuta 1977 Decatur, Georgia, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen yleisurheilija, päälajinaan pituushyppy.
Alkujaan Phillips oli pikajuoksija, mutta alkoi keskittyä kolmiloikkaan Kentuckyn yliopistossa. Vaihdettuaan Arizonan osavaltion yliopistoon hän vaihtoi päälajikseen pituushypyn.
Vuonna 2003 hän voitti pituushypyn maailmanmestaruuden sekä sisä- että ulkoradoilla. Hallissa voitto irtosi yhden senttimetrin erolla Espanjan Yago Lamelaan. Ulkoradoilla voitto irtosi neljän senttimetrin erolla Jamaikan James Beckfordiin. Ateenan olympialaisiin 2004 Phillips lähti ennakkosuosikkina ja kauden kärkituloksen tehneenä miehenä. Hän voittikin olympiakultaa 12 senttimetrin erolla John Moffittiin. Helsingin MM-kisoissa 2005 Phillips hyppäsi loppukilpailun ensimmäisellä hypyllään uuden stadionennätyksen 860, eivätkä muut kyenneet vastaamaan. Osakan MM-kisoissa 2007 hän hyppäsi pronssille tuloksella 830 cm.
Eugenen GP-kisoissa 7. kesäkuuta 2009 Phillips hyppäsi ennätyksekseen 874 (–1,2 m/s) nousten kaikkien aikojen maailmantilaston viidenneksi edellään vain Mike Powell, Bob Beamon, Carl Lewis ja Robert Emmijan.
Berliinin MM-kilpailuissa 2009 Phillips voitti maailmanmestaruuden tuloksella 854 cm. Daegun MM-kilpailuissa 2011 hän voitti neljännen ulkoratojen maailmanmestaruutensa tuloksella 845 cm.
Juuri ennen kauden 2012 alkua Phillips joutui auto-onnettomuuteen, jossa hän sai niska- ja selkävammoja. Tämän jälkeen myös hänen akillesjännevammansa uusiutui eikä kyennyt osallistumaan Lontoon olympialaisiin.
Hänen viimeiset arvokisat olivat Moskovan maailmanmestaruuskisat 2013, jossa hän sijoittui sijalle 11.
Tarmo Pipatti

Tarmo Juhani Pipatti (s. 4. tammikuuta 1954 Heinola) on heinolalaissyntyinen oikeustieteen kandidaatti, Jyväskylän maalaiskunnan entinen kunnanjohtaja ja Lahden entinen kaupunginjohtaja. Hänen tavoitteenaan Lahden kaupunginjohtajana oli toimeenpanna Lahden strategia yhdessä Lahden kaupunginhallituksen kanssa. Strategian sisällöstä oli alkanut keskustelu ennen vuoden 2004 kunnallisvaaleja.
Lahden kaupunginjohtajana.
Kaupunginjohtaja valittiin toteuttamaan Lahden strategiaa, jonka sisällöksi kaupunginjohtaja täsmensi mm. seuraavia asioita:
Elinkeinopolitiikassa tulee pyrkiä seudullistamiseen, mikä tarkoittaa Lahden ja lähikuntien elinkeinopolitiikan keskittämistä aikaisempaa määrätietoisemmin Lahden Seudun Yrityskeskukseen. Merkittävänä nähtiin myös Kiinan kaupan kehittäminen. Lahden kaupunki solmi kiinalaiseen kaupunkiin yhteistyösopimuksen.
Liikenteessä tuli pyrkiä Lahden ja Lahden seudun keskeisen sijainnin hyödyntämiseen Etelä-Suomessa. 
Lahden oikorataan liittyen piti purettaman nykyinen Lahden linja-autoasema ja siirtää linja-autojen kaukoliikenne rautatieaseman yhteyteen ajanmukaiseksi matkakeskukseksi. Tätä ei hyväksytty kustannustensa vuoksi ja siksi, että linja-autoaseman siirtäminen matkakeskukseksi rautatieasemalle olisi edellyttänyt Salpausselän harjun ylittämistä ja tätä pidempää matkaa.
Kehyskuntien verokilpailun neutraloimiseksi Tarmo Pipatti yhdessä vaikeuksissa olevan Nastolan kunnan johtajan Pauli Syyrakin kanssa ehdotti, että Lahden seudun kunnat sopisivat yhteisestä kunnallisveroprosentista työssäkäyntialueen verokilpailun poistamiseksi. Tämän ehdotuksen torjui Hollolan kunnanvaltuuston puheenjohtaja kansanedustaja Juha Rehula, koska Hollola oli etsimässä vielä säästökohteita. Syksyllä 2005 Pipatti ehdotti Lahden kunnallisveroprosentin korotusta 19,75:een, mitä Hämeenlinnassa Lahden kaupungin budjettiseminaarissa olleet kaupunginvaltuutetut jo ehtivät torjumaan. Veroharmonoinnista ei tehty virallista päätöstä kuntien kesken.
Uusi tehtävä.
Pipatti erosi Lahden kaupunginjohtajan virastaan marraskuussa 2006. Etelä-Suomen Sanomat ilmoitti 16.11.2006, että Tarmo Pipatti siirtyy Rakennusteollisuus RT:n toimitusjohtajaksi keväällä 2007.
Hiawatha

Hiawatha (tunnetaan myös nimellä Ha-yo-went'-ha, onondagaksi "Haiëñ'wa'tha" ) oli onondaga- ja mohawk-intiaaniheimojen johtajan perintönimi.
Ensimmäinen historiallisesti tunnettu Hiawatha perusti irokeesien liittokunnan noin vuonna 1570. Liittokunta ylläpiti rauhaa jäsenheimojen kesken, mutta heimot olivat sisäisesti itsenäisiä. Ulkopuolisiin liittokunta suhtautui varsin vihamielisesti. Tämä 1500-luvun Hiawatha oli lainlaatija, suuri uudistaja ja hyväntekijä. Hän yhdisti sotaisat heimot ja kehitti rauhallisia tapoja asioiden hoitamiseen. Myöhemmin irokeesiliitto oli Britannian liittolaisena ranskalais-brittiläisen siirtomaasodan aikana 1754–1763.
"Laulu Hiawathasta" on Henry Wadsworth Longfellow’n kirjoittama, intiaanilegendoihin pohjautuva eeppinen runoelma vuodelta 1855. Longfellow otti runomittaan mallia Kalevalan saksannoksesta. Eepoksen on suomentanut A. E. Ollilainen vuonna 1912. Teoksen kuvaamat tapahtumat ovat pääasiassa Yläjärven etelärannalla asuneen ojibwa-heimon myyttejä ja tarinoita. Teoksen päähenkilön nimi on kuitenkin peräisin irokeesiliiton johtajalta, sillä Longfellow sai käyttämästään lähdeteoksesta virheellisen tiedon, että ojibwojen sankari Manabozho ja Hiawatha olisivat sama henkilö.
Potkulauta

Potkulauta on jaloilla potkimalla liikutettava kulkuväline. 
Perinteiset potkulaudat.
Perinteinen pienipyöräinen potkulauta koostuu noin 450-600 mm korkeasta ohjaustangosta ja astinlaudasta (dekki) sekä sen päihin asennetuista renkaista, joita on yleensä kaksi - harvemmin kolme tai neljä. Runko on useimmiten valmistettu teräksestä tai alumiinista ja ammattilaismalleja lukuun ottamatta ne ovat yleensä kokoon taitettava kuljetuksen helpottamiseksi. Peruspotkulaudat painavat yleensä noin 2,5-3,5 kg.
Potkulaudan nopeus sijoittuu kävely- ja pyöräilyvauhdin välimaastoon. Lähinnä pienistä (halkaisija yleensä noin 100 mm) pyöristä johtuen potkulaudan nopeus tasaisella maalla on 5–15 km/h. Alamäissä vauhti yltää korkeintaan 30 km/h. Jarrutus tapahtuu joko suoraan jaloilla maasta tai painamalla jalalla takapyörän päälle asennettua jarrulevyä rengasta vasten. Polkupyörän tapaista käsijarrua potkulaudoissa ei ole. Vaikka potkulaudan käyttäjä Suomessa rinnastetaan jalankulkijaksi on suojavarusteiden, kuten suojakypärän käyttö suositeltavaa. 
Potkulautoja on monenhintaisia ja -laisia. Hintavimmat laudat saattavat maksaa useita satoja euroja, mutta peruslaudan saa jo noin 20 eurolla. Peruslaudat eivät rakenteestaan johtuen sovellu skoottaukseen. Vain muutaman senttimetrin maavarasta johtuen peruslaudat vaativat asfalttialustan tai vastaavan kovan, tasaisen ja roskattoman alustan.
Potkulautoja käytetään myös isoissa laitoksissa, tehtaissa ja varastoissa liikkumiseen. Näissä potkulaudoissa on usein tukevat renkaat ja käsijarrukin.
Temppupotkulaudat.
Potkulautailu on myös freestyle-laji, jota kutsutaan nimellä "skoottaus" tai "scoottaus". Lajissa tehdään erityisiä temppuja ja lajia harrastetaan erityisesti siihen tarkoitetulla kaksipyöräisellä temppupotkulaudalla.
Urheilu- ja kuntoilukäyttö.
Urheilukäytössä olevat potkulaudat ovat polkupyörää ja potkulautaa muistuttavia ajoneuvoja ja liikuntavälineitä. Tällaisen potkulaudan päällä seisotaan potkulaudan tapaan ja sitä liikutetaan potkimalla, mutta siinä on isot pyörät, reilun kokoinen ohjaustanko ja jarrut. Tällaista potkulautaa kutsutaan myös nimillä "kickbike" ja "footbike" (nämä ovat kuitenkin myös tuotenimiä).
Isopyöräistä potkulautaa kutsutaan toisinaan potkupyöräksi. Potkupyörä tarkoittaa usein kuitenkin päällä istuttavaa ja potkimalla liikutettavaa ajoneuvoa.
Pakilalainen Hannu Vierikko on kehittänyt kickbikeja sekä potkupyöräilyä ja potkukelkkailua.
Potkulautaurheilua edistävät Suomessa Suomen Potkukelkkailu- ja Potkulautailuliitto ry (SPPL)] ja kansainvälisesti International Kicksled and Scooter Assocation (IKSA).
Neurulaatio

Neurulaatiolla tarkoitetaan alkionkehityksen tapahtumaa, jossa gastrulaatiossa syntyneestä ektodermistä muodostuu hermostoputki. Hermostoputkesta erilaistuu myöhemmin yksilönkehityksen aikana keskushermosto. Neurulaatio alkaa heti kun gastrulaatio on valmis alkion kraniaalisessa osassa ja selkäjänne on kehittynyt. Gastrulaatiossa syntynyt selkäjänne indusoi päällä olevaa ektodermiä erikoistumaan soluiksi, joista myöhemmin muodostuu keskushermosto. Neurulaatio jaetaan primääriseen ja sekundääriseen neurulaatioon.
Primäärinen neurulaatio.
Hermostolevy syntyy selkäjänteen päällä olevasta ektodermistä. Selkäjänne indusoi ektodermin erilaistumaan neuroektodermiksi, ja neuroektodermistä muodostuu myöhemmin hermostolevy. Primäärisellä neurulaatiolla tarkoitetaan hermostolevyn taipumista hermostoputkeksi. Levyyn muodostuu uurre, joka painuu syvemmäksi kunnes uurteen reunat yhtyvät muodostaen hermostoputken. Reunojen yhtymäkohtaan syntyy hermostopiena, jonka solut melko nopeasti irtoavat ja vaeltavat muodostamaan kudoksia ympäri alkiota. Hermostopienan muodostuessa hermostoputki sulkeutuu ja hermostopienan hajotessa kuroutuu irti ektodermistä. Homeobox-geenit ohjaavat kehitystä. A-vitamiinilla on tärkeä osa hermostoputken kehityksessä.
Sekundäärinen neurulaatio.
Sekudäärisen neurulaation mekanismi on erilainen kuin primäärisen neurulaation: solumassan keskelle muodostuu putkimainen ontelo. Sekundäärisessä neurulaatiossa kehittyvät keskushermoston kaudaaliset osat. 
Sulkeutumishäiriöt.
Useimmiten keskushermoston epämuodostumat liittyvät hermostoputken sulkeutumisessa tapahtuviin virheisiin. Sulkeutumishäiriöiden otaksutaan aiheutuvan puutteista induktoivissa signaaleissa tai niissä geeneissä, jotka ohjaavat sulkeutumisprosessia. Häiriöitä on hyvin eriasteisia ja ne voivat pahimmillaan johtaa kuolemaan. Kehityshäiriön vakavuus riippuu siitä, missä kohtaa hermostoputkea sulkeutuminen on puutteellista. Aivo-osan jäädessä sulkeutumatta tuloksena on anenkefalia, joka johtaa aina kuolemaan. Hermostoputken kaudaaliosan sulkeutumishäiriö aiheuttaa spina bifidaksi kutsutun tilan. 
Hermostoputken erilaistuminen.
Morfogeneettiset liikkeet muokkaavat ja taivuttavat hermostoputkea. Kraniaaliosaan muodostuvat aivokammiot ja kaudaaliosaan selkäydinkammio. Homeobox-geenien avulla hermostoputken kudos alkaa erilaistua keskushermoston erilaisiksi toiminnallisiksi kudoksiksi. Soluista erilaistuu neuroneita ja gliasoluja.
Helios Airwaysin lento 522

Helios Airwaysin lento 522 oli kyproslaisen Helios Airwaysin matkustajakone Boeing 737-31S:n lento, joka törmäsi 14. elokuuta 2005 kello 12.04 vuoreen Ateenan pohjoispuolelle matkallaan Kyprokselta Kreikkaan.
Kaikki 121 matkustajaa ja miehistön jäsentä kuolivat. Kreikan TV-uutisten julkistamien, Kreikan ilmavoimien tekemään tarkastuslentoon perustuvien tietojen mukaan matkustajakoneen ollessa vielä ilmassa sen lentäjät ja matkustajat olivat tajuttomia. Koneen stuertti, jolla oli kannettava happilaite ja joka oli vasta aloittanut lentotunnit, yritti ilmeisesti ohjata konetta osaamatta kuitenkaan kytkeä autopilottia pois päältä. Autopilotin poiskytkeminen saattoi epäonnistua myös siksi, että happivajeessa aivot toimivat ikään kuin henkilö olisi alkoholin vaikutuksen alaisena. Stuertti ei myöskään osannut käyttää koneen radiota saadakseen apua. Kone oli kiertänyt kehää kolme tuntia, minkä jälkeen polttoaine loppui ja moottorit sammuivat. Tämä tapahtui juuri, kun näytti siltä, että stuertti onnistuisi saamaan koneen ohjaukseensa.
Turman syyksi varmistui se, että koneen automaattinen paineistusjärjestelmä oli jätetty manuaalitilaan edellisen huollon yhteydessä. Myös pienet yksittäiset tekijät vaikuttivat turmaan: mm. lentäjien virhearviointi varoitusäänestä voidaan lukea osasyyksi onnettomuuteen. Lentäjät näet tulkitsivat varoitusäänen johtuvan ylikuumenemisesta, vaikka todellisuudessa se varoitti paineen alenemisesta. Jos lentäjät olisivat ymmärtäneet paineen alenevan, he olisivat voineet laskea koneen noin 3 000 metrin lentokorkeuteen, jossa paineistusjärjestelmää ei tarvita, tai he olisivat voineet yksinkertaisesti panna automaattisen paineistusjärjestelmän päälle. Paineistuksen menettäneenäkin koneella voi lentää, mutta happinaamarit pitää ottaa heti käyttöön, koska ilmanpaineen pudotessa tajuttomuus uhkaa nopeasti. Helioksen turmakoneen tajuttomilla lentäjillä oli happinaamarit myös päällä, mutta varahappijärjestelmä toimii vain rajallisen ajan. Matkustajilla varahappijärjestelmä toimii vain noin 15 minuuttia. Koneen stuertti, jonka ei alun perin pitänyt olla lennolla (vaan joka oli mukana tyttöystänsä vuoksi), oli entinen erikoisjoukkojen sotilas. Hän käytti matkustajien happivaroja edetessään koneen peräosasta etuosaan, ja tämän jälkeen hän käytti kannettavaa happilaitetta. Stuertilla ei ollut kokemusta kyseisestä konetyypistä.
Kone oli lentänyt vielä noin 1,5 tuntia happinaamarien putoamisen jälkeen. Matkustajat eivät olleet aivokuolleita turman hetkellä, vaan he olisivat selvinneet tutkimusten mukaan hengissä, mikäli kone olisi saatu turvallisesti alas. Myös koneen lämmitysjärjestelmä oli romahtanut, koska ikkunoissa oli kuuraa. Matkalentokorkeudessa vallitsi -55 °C:n pakkanen.
Onnettomuuden jälkeen Helios Airways lopetti vapaaehtoisesti toimintansa. Turmakone oli valmistunut vuonna 1997. Uhrien omaiset vaativat Boeing-yhtiöltä 76 miljoonan euron korvauksia, asia on käsittelyssä edelleen.
Kanadalainen televisiosarja "Lentoturmatutkinta" teki kyseisestä onnettomuudesta jakson nimeltä "Ghost Plane".
Hemba

Hemba on nigeriläis-kongolainen kieli. Sitä puhutaan pääasiassa Kongon demokraattisessa tasavallassa Katangan provinssissa. Kieltä puhui vuonna 2000 äidinkielenään noin 180 958 ihmistä. Hemba on läheisintä sukua bangubangulle.
Atarin 8-bittiset

Atarin 8-bittinen mikrotietokonesarja koostui useista Atarin valmistamista mikrotietokonemalleista, jotka poikkesivat toisistaan pääasiassa muistin määrän ja koteloinnin osalta. Sarjassa julkaistut konemallit ovat ilmestymisjärjestyksessä "Atari 400", "800", "1200XL", "800XL", "600XL", "130XE", "65XE", "800XE" ja "XEGS". Ensimmäiset mallit 400 ja 800 julkaistiin vuonna 1979.
Atari 800:n suunnittelijoihin kuului Jay Miner.
Tietokoneissa oli kolme erikoiskäyttöistä LSI-piiriä: ANTIC, yksi kolmesta TIA-piiristä (CTIA/GTIA/FGTIA) sekä POKEY. Piirit oli suunniteltu vähentämään kuormitusta MOS 6502 -suorittimelta. Piirisarjan patentissa mainitaan Minerin lisäksi Doug Neubauer, joka oli tunnettu myös menestyksekkään "Star Raidersin" kehittäjänä.
Atari käytti 400- ja 800-malleja suunnitellessaan hyväksi monivuotista videopeliasiantuntemustaan, minkä ansiosta laitteissa oli aikansa mikrotietokonemarkkinoiden parhaat grafiikkaominaisuudet. Videopiirejä oli itse asiassa kaksi: merkki- ja pikseligrafiikasta vastannut "ANTIC" sekä Atari 2600:sta tutusta "TIA"-piiristä kehitetty "CTIA", joka lisäsi ANTICin tuottamaan kuvaan värit ja spritet. ANTICissa oli myös Amigasta tutun "copperin" kaltainen ominaisuus, jolla esimerkiksi näyttötilaa pystyi vaihtamaan keskellä ruutua ilman pääprosessorin apua. Värejä laitteissa oli kaikkiaan 128 (myöhemmissä "GTIA"-piiriä käyttävissä laitteissa 256), mutta vain muutamaa niistä saattoi käyttää yhdellä pikselirivillä.
Äänipiirinä Atarin 8-bittisissä koneissa oli POKEY, jota Atari oli käyttänyt jonkin verran myös kolikkopeleissä. Siinä oli neljä äänikanavaa sekä kanavakohtaisesti vaihdettava äänenvoimakkuus ja aaltomuoto. POKEY toimitti myös I/O- ja ajastinpiirin virkaa.
Suorittimena 8-bittisissä Atareissa oli MOS 6502C, jota ajettiin suhteellisen korkealla kellotaajuudella (NTSC 1,77 MHz, PAL 1,79 MHz), siinä missä esimerkiksi Commodore 64:n ja VIC-20:n kellotaajuudet olivat yhden megahertsin molemmilla puolin. Keskusmuistin määrä on perusmalleissa vaihdellut neljästä 128:aan kilotavuun.
Kotitietokoneiden hintasota 1980-luvun alussa Texas Instrumentsin ja Commodoren välillä johti myös Atarin laskemaan tietokoneidensa hintoja.
Atarin 8-bittisestä sarjasta ei tullut kovin suosittua, mikä johtunee ainakin osittain Commodore 64:n markkinaylivoimasta. Laitteet saivat suhteellisen laajan käyttäjäkunnan lähinnä muutamissa Itä-Euroopan maissa kuten Puolassa.
Esko Tommola

Esko Tommola (3. elokuuta 1930 Kotka – 7. huhtikuuta 2008 Kotka) oli Yleisradion Tukholman-kirjeenvaihtaja 1960-luvulla ja sen jälkeen MTV3:n Kymmenen Uutisten uutistenlukija ja New Yorkin -kirjeenvaihtaja. Hän luki Leena Kaskelan kanssa Kymmenen Uutisia vuosina 1981–1995. Esko Tommola oli myös MTV:n uutistoiminnan perustajajoukkoa.
Tommola aloitti toimittajauransa paikallislehdessä Kymenlaaksossa ja nousi 1960-luvulla Yleisradion kautta tunnetuksi televisiokasvoksi. Tätä ennen hän oli Saksassa radioyhtiö Sender Freies Berlinin ja sanomalehti "Berliner Morgenpostin" palveluksessa. Hän kirjoitti kaksi kirjaa, ensimmäisen ruotsinsuomalaisista "Suomalaisia Ruotsissa" vuodelta 1969 ja toisen "Uuden maan rakentajat – New Yorkin suomalaisten tarina" vuodelta 1988.
Tommola oli kotoisin Kotkasta, jonne hän palasi vuonna 2001. Hän asui sitä ennen 1990–2001 Helsingissä. 
Viestintäalan yrittäjänä Tommola toimi vuosina 1998–2004 yritysten, yhteisöjen, kuntien ja yksityisten ihmisten kouluttajana. Eläkepäivillään hän myös kirjoitti lehtiin kotiseuduistaan. Tommolan poika Mika työskentelee Kymmenen Uutisten kevennystoimittajana.
Tommola kuoli 7. huhtikuuta 2008 Kotkassa pitkäaikaiseen sairauteen.
Helmitaulu

Helmitaulu eli abakus on laskemisväline, jossa keskeisessä osassa ovat tankojen varteen ripustetut helposti liikuteltavat helmet. Tangot liittyvät yleensä puiseen kehykseen. Yksittäisen tangon varressa olevien helmien sijainti ilmaisee tavallisesti yhden numeron kymmenjärjestelmän mukaisessa luvussa.
Länsi-Euroopassa helmitauluja käytettiin laajalti ennen intialaisarabialaisen lukujärjestelmän yleistymistä, mutta nykyään ne tunnetaan lähinnä koulujen alimpien luokkien matematiikan opetusvälineinä. Monissa Aasian ja entisen Neuvostoliiton maissa helmitaulu on kuitenkin vakavasti otettava ja osaavissa käsissä tehokas apuväline, joka on pitänyt osittain pintansa jopa pieniä ja halpoja taskulaskimia vastaan. Esimerkiksi kiinalaiseen pankkiin töihin päästäkseen on vielä nykyäänkin hallittava helmitaulun käyttö varsin hyvin, ja helmitauluja myös näkee pankeissa nykyaikaisten tietokoneiden rinnalla.
Helmitaulu mahdollistaa yhteen- ja vähennyslaskujen lisäksi myös kerto- ja jakolaskut, ja esimerkiksi Japanissa on määritelty viralliset algoritmit myös neliö- ja kuutiojuurten ottoon.
Intialais-arabialainen lukujärjestelmä yleistyi Euroopassa vain hitaasti keskiajalla, ja yhtenä syynä voidaan pitää helmitaulujen käytännöllisyyttä laskutoimituksissa. Vaikka ensimmäiset käsikirjoitukset, joissa arabialaista numerojärjestelmää käytettiin Euroopassa, ovat 900-luvun Espanjasta, järjestelmä alkoi yleistyä vasta 1400-luvulla.
Venäläinen helmitaulu.
Venäläisessä "štšoty"-helmitaulussa kunkin tangon varassa on kymmenen helmeä. Helmiä liikutellaan yleensä siten, että vasemmassa reunassa olevien helmien määrä ilmaisee numeron 0–9. Desimaalierottimena käytetyssä tangossa on vain neljä helmeä. Venäläismallisia helmitauluja näkee varsin usein Suomessakin esimerkiksi kirpputoreilla.
Kiinalainen helmitaulu.
Kiinalaisessa "suànpán"-helmitaulussa kukin tanko on jaettu poikkipuun avulla kahteen alueeseen: yläpuoliskolla on kunkin tangon varassa kaksi helmeä ja alapuoliskolla viisi. Yläpuoliskon helmet ovat arvoltaan "viitosia" ja alapuoliskon helmet "ykkösiä": jos esimerkiksi poikkipuuta vasten on saman tangon varassa yksi yläpuoliskon helmi ja kaksi alapuoliskon helmeä, ilmaisevat tangon helmet tällöin numeron 5+2=7.
Kiinalaisessa helmitaulussa on tyypillisesti 13 tankoa, ja yhdellä tangolla voi tarvittaessa ilmaista numeron 0–15. Taustana tälle ratkaisulle lienee Kiinassa aiemmin käytetty kantalukuun 16 perustuva painomittajärjestelmä.
Japanilainen helmitaulu.
Japanilainen "soroban"-helmitaulu on samankaltainen kuin kiinalainenkin, mutta kunkin tangon varassa on yläpuoliskossa vain yksi helmi ja alapuoliskossa neljä. Näin japanilainen helmitaulu on tiukemmin sidoksissa desimaalijärjestelmään, ja yksi tanko ilmaisee vain numeron 0–9.