Koronaviruspandemia Brasiliassa

Koronaviruspandemia Brasiliassa oli osa COVID-19 -viruksen aiheuttamaa maailmanlaajuista vuosien 2019–2022 koronaviruspandemiaa. 
Pandemia.
Maailmanlaajuisen epidemian aiheuttanut SARS-CoV-2 todettiin ensi kertaa maassa São Paulossa 25. helmikuuta 2020. 17. maaliskuuta kuoli ensimmäinen brasilialainen koronavirukseen. 29. maaliskuuta kuolleiden määrä ylitti sadan rajan. Tauti levisi nopeasti huhtikuussa. Tautitiheys ja rajoitustoimet vaihtelivat paljon alueesta toiseen. Pahimmat tautialueet olivat maan suurimmat kaupungit São Paulo, Rio de Janeiro, Fortaleza, Recife ja Manaus.
Kesäkuun 12. päivänä maassa oli jo yli 820 000 tapausta ja kuolleita yli 41 000. Todellisten tartuntalukujen arvellaan olevan moninkertaisia vähäisen testaamisen vuoksi. 13. kesäkuuta Brasilia ohitti Britannian kuolleiden määrässä, minkä jälkeen maan kuolleisuusluku on toiseksi suurin Yhdysvaltain jälkeen. Maailman terveysjärjestön arvion mukaan maan terveydenhuoltojärjestelmä ei kuitenkaan ole vielä romahduspisteessä. 
17. kesäkuuta yli 100 sairaanhoitajaa oli kuollut koronavirukseen. Brasilialaisen "O Tempo"-lehden mukaan maassa on jo paljon enemmän kuolleita kuin espanjantaudissa vuosisata sitten. Arvioitiin että Brasilia voi ohittaa Yhdysvallat kuolleiden kokonaismäärässä heinäkuun lopussa, jos sama tahti jatkuu. Näin ei käynyt.
Pandemia jatkui pahana syksyllä 2020- alkuvuonna 2021. Maassa alkoi levitä kaksi uutta virusmuunnosta, P.1 Amazonasin osavaltiossa ja P.2 koko maassa. Etelä-Brasiliassa tilanne ei ollut yhtä vaikea kuin pohjoisessa, mutta epidemian pelättiin pahenevan sielläkin. Maa suunnitteli rokottavansa puolet väestöstään kesäkuuhun mennessä, mutta rokotteiden saatavuudessa oli ongelmia. Samaan aikaan Uruguayssa oli meneillään vasta ensimmäinen aalto.
Brasilian suurkaupunkien terveydenhuolto uhkasi romahtaa maaliskuussa 2021.
Manausissa.
Manausissa kuoli 28. huhtikuuta noin sata ihmistä päivässä, mikä oli kolminkertainen määrä normaaliin verrattuna. Ryöstöt lisääntyivät kaupungissa. Pormestari ei julistanut Manausiin ulkonaliikkumiskieltoa levottomuuksien pelossa. Jotkut Brasilian osavaltiot pyrkivät höllentämään rajoituksiaan toukokuussa. Sairaalaan ottamisen huippu oli Manausissa 22. huhtikuuta, jolloin sairaalaan joutui 83 ihmistä. Kuolleisuushuippu oli 15. toukokuuta, jolloin testein todettuja koronakuolemia tapahtui Manausissa 79.
Huhtikuussa Manausissa oli kuollut virallisten lukujen mukaan 532 koronavirukseen, mutta hautaustilastojen mukaan kuolleita oli edelliseen vuoteen verrattuna 1 564 enemmän. Tämä on 2,8 kertainen määrä verrattuna vuoden 2019 huhtikuuhun.
Kesäkuussa tautiin kuolleiden kokonaismäärä saattoi olla jopa 3 277, 126 % enemmän kuin niiden 1 448 kuolleen määrä, joilla tauti todettiin testillä. Yhteensä 23. helmikuuta – 13. kesäkuuta kuolemia oli Manausissa 100 % enemmän kuin normaalisti. Polttohautauksia yhteensä, mukaan lukien luonnolliset ja koronakuolemat, oli huhtikuussa 2 809, toukokuussa 2 359 ja kesäkuussa 1 100. Tämän mukaan pahin aalto oli huhti-toukokuussa. 
Manausissa ei ollut isoja rajoitustoimia. Koronaepidemia alkoi melko nopeasti hiipua siellä. Kun toukokuussa oli 1 300 ihmistä sairaalahoidossa, elokuussa enää vain 300. Kenttäsairaala oli suljettu. Virus- ja vasta-ainetestien perusteella virus olisi levinnyt alle 20 %:iin väestöstä. 
Manausissa kuoli noin sadasosa väestöstä koronavirukseen kevään-kesän 2020 aallossa. Joidenkin tutkijoiden mielestä Manausissa olisi saavutettu laumasuoja koronaviruspandemiaa vastaan. Koronaviruksen sai lopulta lääkäreiden arvion mukaan 66 % väestöstä. Laumasuojan hintana ollut kuolleisuus oli pienempää kuin länsimaissa, koska Brasiliassa odotettavissa oleva elinikä on vähäisempi kuin läntisissä teollisuusmaissa.
Joulukuussa 2020 oli yhä paljon tartuntoja, vaikka laumasuoja oli jo saavutettu. Tuolloin jopa 76 prosenttia asukkaista oli tutkimuksen mukaan sairastanut COVID-19:n, mutta uuden P.1-virusmuunnoksen takia toinen aalto oli vielä edellistä tuhoisampi. Käsitys laumasuojasta oli saanut ihmiset varomattomiksi. Sairaalat ja tehohoitopaikat täyttyivät, ja kuolinluvut olivat maailman korkeimpia. Brasilian terveysministeri Eduardo Pazuello arvioi, että virusmuunnos voi olla jopa kolme kertaa aiempaa tarttuvampi. Amazonasin ulkopuolella levisi toinen brasilialainen virusmuunnos, P.2. Manausiin julistettiin ulkonaliikkumiskielto iltakuudesta aamuun.
Hallituksen suhtautuminen.
Brasilian presidentti Jair Bolsonaro vastusti alusta asti taudin leviämisen rajoitustoimia, koska ne uhkasivat ajaa maan talouden lamaan. Bolsonaro erotti rajoituksia vaatineen terveysministeri Luiz Henrique Mandettan 16. maaliskuuta.
Brasilian hallintoa on syytetty myös tartuntatilastojen piilottelusta ja taudin vähättelystä. Presidentti Bolsonaro on itse kutsunut tautia "pikkuflunssaksi" (), ja 5. kesäkuuta maan terveysministeriön internetsivuilla olleet tartunta- ja kuolintilastot katosivat äkillisesti. Seuraavana päivänä sivut julkaistiin uudistettuina siten, että poissa oli koko epidemian ajalta kerääntynyt tieto sairastuneista ja kuolleista alueittain. Presidentin mukaan "aiemmilla luvuilla ole mitään merkitystä nykyisen tilanteen kannalta". Korkein oikeus kuitenkin pakotti terveysministeriön palauttamaan tiedot. Arvostelijoiden mukaan tilastointia muutettiin, koska Brasilian johto halusi piilottaa todelliset tautiluvut kansalta. Myös rajoituksia ja taloutta on alettu avata, vaikka epidemia pahenee maassa yhä.
Alkuperäiskansat.
Koronavirus on levinnyt Brasiliassa myös Amazonin alueen alkuperäiskansojen keskuuteen. Tartuntoja on havaittu 76:ssa alueen 256 alkuperäisyhteisöstä. Yhteensä tartuntoja on yli 2 900 ja kuolleita 228, ja kasvu on kiihtynyt kahden viime viikon aikana. Leviämisen estäminen on vaikeaa, koska alkuperäisasukkaat elävät muita brasilialaisia tiiviimmin.