Kuninkaanmäki

Kuninkaanmäki () on noin 2 000 asukkaan pientalovaltainen kaupunginosa Hakunilan suuralueella Itä-Vantaalla. Naapurikaupunginosia ovat Päiväkumpu ja Hakkila lännessä, Itä-Hakkila etelässä ja Sotunki idässä. Pohjoisessa alue rajautuu Sipooseen ja lännessä Lahdenväylään. Noin 70 % kaupunginosan asunnoista on omistusasuntoja, ja alueella asuu paljon lapsiperheitä. Muuta kuin suomea, ruotsia tai saamea äidinkielenään puhuvien osuus kaupunginosan väestöstä oli vuoden 2020 lopussa 13,7 prosenttia. 
Luonto.
Kaupunginosan maasto on jyrkkäpiirteisen kallioista ja monimuotoista, ja alueen koillisosassa maasto on hyvin soista. Koillisnurkassa olevasta 43 hehtaarin metsäisestä Palokalliosta suurin osa on rajattu luonnonsuojelualueeksi, ja pienelle osalle sen pohjoispäässä on tehty myös luonnonsuojelualuevaraus. Alue rauhoitettiin vuonna 2007. Sen keskellä olevat laaja-alaiset kalliot kohoavat enimmillään 75 metrin korkeuteen merenpinnan tasoon nähden. Kallioylängön länsiosa on mäntyvaltaista, ja itäpuolella kasvaa tuoreen kankaan kuusimetsää. Keskellä suojelualueen maastoa sijaitsee notko, johon on muodostunut korpisuo. Puusto on luonnontilaisen kaltaista. Lahopuustossa on tavattu muun muassa silmälläpidettäviä kääpiä, rustikkaa ja lumokääpää. Vaikka suojelualuetta halkaiseekin sähkölinja, on sen alla olevaa avo-aluetta hoidettu perhosalueena. Siellä elää esimerkiksi harvinainen ja rauhoitettu kirjoverkkoperhonen. Sipoonkorven kansallispuisto sijaitsee lähellä, ja se näkyykin esimerkiksi Palokallion eläimistössä. Esimerkiksi hirvet, ketut ja mäyrät kuten myös metsot ja kanahaukat ovat siellä tavattavia lajeja, ja niiden liikkumista helpottaakin metsäalueiden yhtenäisyys Sipoonkorven kanssa.
Kuninkaanmäen pohjoisreunassa, Sipoon rajalla sijaitsee Myyraksensuo, joka on rajattu luonnonsuojelualuevaraukseksi. Varauksen pinta-ala on 12 hehtaaria. Etenkin suon keski- ja pohjoisosan rämealueilla on jokseenkin luonnontilaisessa muodossa säilynyttä maisemaa. Suon ja kangasmaan välissä on eri korpityyppejä, ja keskellä suota pieniä avosuolaikkuja. Ojitukset ja rakentaminen ovat pienentäneet suota, joka on joskus kattanut selvästi laajemman alueen. Itä–länsi-suuntainen Vantaan poikki kulkeva niin kutsuttu viherkehä jatkuu Myyraksensuon kautta. Suon on katsottu olevan tärkeä osa seudun suoekosysteemien verkostoa.
Kaupunginosan keskellä sijaitseva Kuusijärvi on ollut aiemmin rauhoitettu luonnonsuojelulain nojalla. Rauhoitus purettiin, kun 1960–1970-lukujen välillä oli kasvava tarve virkistysalueille. Se merkitsi alkua Kuusijärven virkistysaluetoiminnalle. Kuusijärvi on yksi harvoista Vantaan järvistä, ja sen ympärillä kasvaa kangasmetsää.
Historia.
Alueen halki kulkevat Lahdentie eli Seututie 140 sekä Vanha Porvoontie, joka on osa keskiaikaisperäistä Suurta rantatietä, Turun–Viipurin maantietä eli Kuninkaantietä. Kuninkaanmäki on saanut nimensä Ruotsin kuninkaalta Kustaa III:lta, joka pysähtyi alueella piknikille vuonna 1775. Kuninkaan lounaspaikka sijaitsi nykyisen Vanhan Porvoontien varressa, kallion välissä sijainneessa syvennyksessä, jossa nykyään on omakotitaloja. Kuninkaan mukaan on nimetty myös lounaspaikan lähistössä oleva metsikkö polkuineen, Kustaa III:n puisto. 
Asuinalueet.
Hiljalleen 1930- ja 1940-luvuilta alkaen rakentunut pientaloalue oli pitkään tunnettu Sotungin metsäisenä ja mäkisenä takamaana. 1970-luvulla Lahdentien kupeeseen alkoi valmistua Kolohonkana tunnettu teollisuusalue, joka on osa laajaa Hakkilan yritysaluetta Lahdenväylän molemmin puolin. Samalla Kolohongan itäpuolelle rakentui uusi asuinalue, joka rivitaloineen poikkeaa hieman vanhemmasta Kuninkaanmäestä, mutta on silti ilmeeltään metsäinen. 
Palvelut ja ympäristö.
Kolohongan alueella Lahdentien varrella sijaitsevat Kuninkaanmäen ainoat palvelut, kuten ruokakauppa, grilli, kuntosali ja nuorisotalo. Lähin merkittävä palvelukeskittymä on Hakunilassa. Työpaikkoja Kuninkaanmäessä on kuitenkin hieman enemmän kuin Hakunilassa. Kolohongan asuinalueen kupeessa olevassa Paalupuistossa on leikkialue, skeittiparkki sekä hiekkakenttä, joka on talvisin luistelukenttä.
Alueen linja-autoyhteydet ovat monipuoliset: Kuninkaanmäestä on lukuisia yhteyksiä Hakunilaan, suoria yhteyksiä Rautatientorille sekä liityntäliikennettä Tikkurilan asemalle.
Kuusijärven ulkoilupuistoksi kutsutulla alueella on käynnissä kehityshankkeita, joiden on tarkoitus lisätä alueen liikuntamahdollisuuksia ja roolia virkistyskäytössä. Alueella sijaitsee muun muassa savusaunoja, ja talvisin järvellä harrastetaan avantouintia. Kuusijärveltä on lyhyt matka Sipoonkorven kansallispuistoon, johon johtaa valaistuja ja opastettuja kulkureittejä sekä pyöräilylle ja jalankululle tarkoitettu Sudentassu-silta.