Ahalin maakunta

Ahalin maakunta () on hallintoalue Keski-Aasiassa sijaitsevan Turkmenistanin keski- ja eteläosissa. Sen keskus on Arkadagin kaupunki. Alueen pinta-ala on 97 160 neliökilometriä. Vuoden 2022 väestönlaskennan mukaan siellä oli 886 845 asukasta.
Maantiede, ilmasto ja luonto.
Ahalin maakunta rajoittuu lännessä Balkanin, pohjoisessa Daşoguzin, koillisessa Lebapin ja idässä Maryn maakuntiin sekä kaakossa Afganistaniin ja etelässä Iraniin. Sen keskellä sijaitsee maan pääkaupunki Aşgabat, joka muodostaa erillisen hallintoalueen.
Maakunnan pohjois- ja keskiosa ovat Karakumin aavikkoa. Pohjoisessa on Üňüzin vajoama, idässä Tejenin jokilaakso ja suistoalue, etelässä Kopetdagin vuoristo ja luoteessa Uzboýn muinainen jokiuoma. Hyötykaivannaisiin kuuluvat maakaasu, öljy, rikki, ruokasuola, kvartsihiekka, kalkkikivi ja muut rakennusaineet.
Seudulla vallitsee kuiva ja kuuma mannerilmasto. Kopetdagin vuorilla ilmasto on leudompi. Tammikuun keskilämpötila on aavikolla 0,4 ja vuorilla 1,8 astetta ja heinäkuun keskilämpötila vastaavasti 31,3 ja 21,3 astetta. Vuotuinen sademäärä on aavikolla 100–150 ja vuorilla 250–400 millimetriä. Sateita saadaan etupäässä talvella ja alkukeväästä.
Tärkeimmät vesilähteet ovat eteläosan läpi virtaava Karakumin kanava, Tejenjoki ja Kopetdagilta alkunsa saavat vuoristojoet ja -purot. Vedenkäyttöä on tehostettu rakentamalla useita tekojärviä.
Aavikon kasvillisuus koostuu heinäkasveista ja pensaista. Tejenin laaksossa on rantametsiä ja Kopetdagilla kasvaa katajia ja hedelmäpuita. Karakumin eläinkuntaan kuuluvat hyönteiset, matelijat ja jyrsijät, kuhertajagaselli, susi, kettu ja jänis. Vuorilla elävät argaali, besoaarivuohi, villisika, leopardi, kultasakaali, piikkisika ja monet lintulajit. Maakunnassa sijaitsevat Bereketlin Karakumin ja Kopetdagin luonnonpuistot.
Hallinnollinen jako ja asutus.
Ahalin maakunta tunnettiin aikaisemmin Aşgabatin alueena. Se perustettiin vuonna 1939, lakkautettiin 1959 ja perustettiin uudelleen 1973. Ahalin maakunta muodostettiin vuonna 1992. Sen hallinnollinen keskus oli aluksi Änewin kaupunki. Vuonna 2022 maakunnan keskukseksi määrättiin uusi Arkadagin kaupunki.
Maakunta jakautuu hallinnollisesti Arkadagin piirikuntatasoiseen kaupunkiin sekä seitsemään piirikuntaan eli "etrapiin", jotka ovat Ak bugdaý, Babadaýhan, Bäherden, Gökdep, Kaka, Sarahs ja Tejen. Arkadag sai erillisen hallintopiirin statuksen vuonna 2023.
Suurin osa väestöstä asuu Kopetdagin kapealla reunavyöhykkeellä, Tejenin keitaalla ja Karakumin kanavan keinokastelualueella. Kaupunkiväestön osuus on 35,4 prosenttia. Kaupunkeja ovat Arkadagin lisäksi Babadaýhan, Bäherden, Gökdepe, Kaka, Sarahs, Tejen ja Änew. Yhdeksästä taajamasta suurimmat ovat Altyn asyr ja Bagtyýarlyk.
Vuoden 1995 väestönlaskennan mukaan maakunnan asukkaista 93,5 prosenttia oli turkmeeneja ja 2,7 prosenttia Büzmeýinin kaupunkiin (nykyään osa Aşgabatia) keskittyneitä venäläisiä. Vuoden 2022 väestönlaskennassa turkmeeneja oli 98,6 prosenttia.
Talous ja liikenne.
Maakunnan talous perustuu pitkälti pääkaupunki Aşgabatin läheisyyteen. Pääosin keinokasteltu maatalous tuottaa viljaa, puuvillaa, vihanneksia, meloneja, hedelmiä ja viinirypäleitä. Tuotantoeläimiä ovat lampaat, naudat, kamelit, hevoset ja siipikarja.
Tärkeimmät teollisuuden alat ovat maakaasun ja sähköenergian tuotanto. Lisäksi on rakennustarvike-, tekstiili-, kemian ja elintarviketeollisuutta. Büzmeýinissä on suuri maakaasua käyttävä sähkövoimala ja betonirakennetehdas ja Tejenissä lannoitetehdas.
Maakunnassa on hyvät maantieyhteydet. Sen kautta kulkee Türkmenbaşyn, Aşgabatin, Maryn ja Türkmenabatin välinen rautatie, josta haarautuvat yhteydet Daşoguziin ja Sarahsin kautta Iraniin.
Kulttuuri.
Paikallinen teke-heimo on kuuluisa matoistaan ja täysverisistä hevosistaan. Historiallisia kohteita ovat muinainen Nisan kaupunki, Gökdepen taistelupaikka, Änewin ja Sarahsin rauniot ja monet pyhiinvaelluspaikkoina toimivat mausoleumit. Karakumin keskellä sijaitsee Derwezen palava kaasukraatteri.