Eva Biaudet

Eva Rita Katarina Biaudet (IPA: [bioˈdeː], s. 27. helmikuuta 1961 Helsinki) on suomalainen poliitikko. Hän on ollut RKP:n kansanedustaja 1991–2006 ja vuodesta 2015. Hän oli Lipposen II hallituksen peruspalveluministeri 1999–2000 ja 2002–2003 ja RKP:n presidenttiehdokas 2012.
Biaudet on ollut myös Etyjin ihmiskaupan vastaisen toiminnan erityisedustaja. Ennen valintaansa uudelleen eduskuntaan vuonna 2015 hän työskenteli yhdenvertaisuusvaltuutettuna.
Tausta ja yksityiselämä.
Eva Biaudet’n isän suku on sveitsinranskalainen. Katolilaisen kirkon tutkija Henry Biaudet oli Biaudet’n isosetä.
Biaudet kirjoitti ylioppilaaksi Nya svenska samskolanista ja opiskeli oikeustiedettä Helsingin yliopistossa, mutta keskeytti opinnot siirtyessään politiikkaan.
Biaudet elää avoliitossa Thomas Forströmin kanssa. Pari muutti yhteen vuonna 2000. Biaudet'lla on neljä lasta, joista yksi on yhteinen Forströmin kanssa. Kolme lapsista on Biaudet'n edellisestä liitosta.
Poliittinen ura.
Biaudet oli Helsingin kaupunginvaltuuston jäsen vuosina 1989–1996 ja RKP:n varapuheenjohtaja 1990–1994. Biaudet palasi kaupunginvaltuustoon vuoden 2004 kunnallisvaaleissa, mutta jätti kaksi vuotta myöhemmin poliittiset tehtävänsä.
Biaudet oli ensimmäisen kerran kansanedustajana vuosina 1991–2006. Hän oli Lipposen II hallituksen peruspalveluministeri 15. huhtikuuta 1999 – 13. huhtikuuta 2000 ja 19. huhtikuuta 2002 – 16. huhtikuuta 2003. Vuonna 2006 Biaudet siirtyi Etyjin erityisedustajaksi ja hänen tilalleen eduskuntaan nousi Jörn Donner. Biaudet valittiin uudestaan kansanedustajaksi vuoden 2015 vaaleissa.
30. elokuuta 2011 RKP esitteli Biaudet’n presidenttiehdokkaakseen vuoden 2012 vaaleihin. Vaaleissa hän sai 2,7 % äänistä sijoittuen seitsemänneksi.
Biaudet oli RKP:n pormestariehdokas ja nousi Helsingin kaupunginvaltuustoon vuoden 2017 kuntavaaleissa 3622 äänellä.
Näkemykset.
Arvot.
Biaudet sijoittuu vaalikonevastausten perusteella keskusta-vasemmistoon. "Ylen" vaalikoneessa Biaudet sijoittuu arvoasteikolla vahvasti liberaalille puolelle. "Helsingin Sanomien" vaalikoneen käyttämällä GAL–TAN-jakaumalla Biaudet'n näkemykset ilmentävät liberaalivihreyttä (GAL). HS:n vaalikoneeseen Biaudet'n antamissa näkemyksissä korostuu voimakkaimmin liberaalivihreät mielipiteet. Biaudet'n arvot eroavat merkittävästi muista puolueen jäsenistä. Hänen arvonsa ovat selvästi vasemmistoliberaalit ja enemmän vihreiden kuin RKP:n jäsenten kaltaisia.
Ulko- ja turvallisuuspolitiikka.
Biaudet ei kannattanut vuonna 2011 Nato-jäsenyyttä. Biaudet kertoi haluavansa jatkaa läheistä yhteistyötä Naton kanssa erityisesti kriisinhallintatehtävissä eikä nähnyt syytä muuttaa Suomen tuolloista Nato-politiikkaa. Mahdollisen jäsenyys-harkinnan osalta hän suositteli kansanäänestystä. Biaudet äänesti Suomen Nato-jäsenyyden puolesta vuonna 2023. 
Seksuaali- ja sukupuolipolitiikka.
Biaudet on allekirjoittanut Setan ehdokasitoumuksen eduskuntavaaleissa 2019 ja 2023. Ehdokassitoumuksen allekirjoittajana Biaudet on sitoutunut tukemaan sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen tavoitteita eduskuntatyössään, vastustamaan syrjintää ja vihapuhetta sekä edistämään näiden ryhmien osallistumista päätöksentekoon.
Teemat.
Biaudet on vaatinut seksin ostokieltoa. Hän on myös vaatinut vihapuheen rajoittamista, internetin keskustelupalstojen ylläpitäjien asettamista lailla vastuuseen palstojen sisällöstä ja lainsäädännön ulottamista myös yksityisten ihmisten välisiin suhteisiin, kuten epäasialliseen käytökseen ja häirintään.
Biaudet on suhtautunut kriittisesti RKP:n osallistumiseen Orpon hallitukseen ja perusti heinäkuun lopulla 2023 yhdessä muiden hallitusyhteistyöhön kriittisesti suhtautuvien RKP:läisten kanssa "verkoston", joka pyrkii herättämään puolueen sisällä keskustelua asiasta ja vaikuttamaan puoluejohtoon. Hallituksen luottamusäänestyksessä hän äänesti tyhjää ainoana hallituspuolueiden kansanedustajana.
Ura vähemmistövaltuutettuna.
Vuonna 2010 Biaudet valittiin erivapaudella vähemmistövaltuutetuksi viiden vuoden määräajaksi. Häneltä puuttui virkaan vaadittava loppututkinto, mutta esittelijän, kansliapäällikkö Ritva Viljasen mukaan hänen kokemuksensa ja pätevyytensä ovat riittäviä. Valinta herätti loppututkinnon puutteen vuoksi runsaasti keskustelua. Valintaa on pidetty poliittisena virkanimityksenä. Valinnasta kanteli oikeuskanslerille muiden muassa Pakolaisneuvonta ry:n lakimies Husein Muhammed, mutta kantelut hylättiin. Biaudet’ta ei kuitenkaan voitu valita enää toiselle kaudelle poikkeusluvalla.
Kesäkuussa 2011 Yhdysvaltain ulkoministeriö palkitsi Biaudet’n ihmiskaupan vastaisesta työstä ja ongelmien nostamisesta esiin Suomessa.