Raku

Raku (aiemmin Perl 6) on ohjelmointikieli, joka lähtöisin Perl-kielestä. Kieltä kehitettiin aluksi nimellä Perl 6 ja vuonna 2019 nimeksi vaihdettiin Raku.
Kehitys.
Kehitystyö alkoi nimellä Perl 6 vuonna 2000, jolloin keskusteltiin tarvittavista muutoksista. Syynä nimen vaihdokseen on, että kielet ovat erilaiset vaikkakin niillä on yhteys, ja Perlillä yleensä tarkoitetaan aiempia Perlin versioita.
Rakun suunnittelussa on lähdetty Perl 5:stä, mutta kyse on koko kielen ja sen tulkin uudelleenkirjoittamisesta. Ajan mittaan Raku on kehittynyt erilliseksi kieleksi Perl 5:stä. Rakussa on monia muutoksia verrattuna Perl 5:een. Se ei ole taaksepäin yhteensopiva, mutta siellä tulee olemaan yhteensopivuustila. Perlin luoja Larry Wall on kutsunut Rakua yhteisön uudelleenkirjoittamaksi Perliksi, koska hänen suunnitelmansa perustuu 361:een yhteisön jäsenten tekemään ehdotukseen. Wall kirjoitti alkuperäisen suunnitelmansa pitkiin esseisiin, joita hän kutsuu nimellä Apocalypse. Esseiden numerointi vastaa lukuja kirjassa "Programming Perl" (”The Camel Book”). tärkeimpiin Apocalypse-esseisiin liittyy myös Damian Conwayn Exegesis-artikkeli, joka antaa ominaisuuksista käytännön esimerkkejä. (Nimet selittyvät sillä, että apokalypsi tarkoittaa ilmestystä tulevista asioista ja eksegeesi on selitys tekstistä.)
Rakua varten on kehitetty alustariippumatonta tavukoodia ajava virtuaalikone nimeltä MoarVM, mutta joka on suunniteltu myös muiden kielten tarpeisiin. MoarVM perustuu aiemmpaan virtuaalikoneeseen nimeltään Parrot. Rakusta on olemassa toteutus Rakudo, joka tuottaa MoarVM-virtuaalikoneen tavukoodia, mutta sillä on myös tuki tuottaa tavukoodia Javan virtuaalikoneelle. Aiemmin oli olemassa myös Haskell-kielellä kirjoitettu Pugs sekä Perl 5:llä toteutettu codice_1-moduuli.
Suurimmat muutokset.
Perl 5:n ja Rakun (aiemmin Perl 6) välillä on satoja, ellei tuhansia muutoksia, yleisenä ajatuksena on ollut: ”keep Perl 6 Perl” (”pidetään Perl 6 Perlinä”). Useat muutokset normalisoivat kieltä; tekevät oppimisen helpoksi ja tehdäkseen ”helppoja asioita helposti ja vaikeita mahdolliseksi”.
Muuttujat.
my @array = (0, 1, 2, 3);
my $element = $array[1]; # $element equals 1
Mutta Rakussa se näyttää hieman erilaiselta
my @array = (0, 1, 2, 3);
my $element = @array[1]; # $element equals 1
Tämä helpottaa lukemista, koska yleensä codice_2 on yleensä codice_3.
Olio-ohjelmointi.
Perl 5 tukee olio-ohjelmointia "siunauksen" ("blessing") avulla. Minkä tahansa viittauksen voi siunata luokan olioksi:
my $olio = bless $viittaus, 'Luokka';
Siunatulla oliolla voi sen jälkeen olla metodeita, joita käytetään nuolisyntaksilla (-&gt;):
$olio-&gt;metodi();
Tämä saa Perlin löytämään metodi-nimisen aliohjelman ja kutsumaan sitä niin, että codice_4 on ensimmäinen parametri ja muut parametrit tulevat sen jälkeen.
”Helpot asiat helposti ja vaikeat mahdolliseksi” -hengessä Raku pitää vanhan siunausmallin, mutta ottaa käyttöön paljon selvemmän olio-ohjelmointimallin. Esimerkiksi jos halutaan tehdä luokka, joka sisältää sisällään pisteet x ja y:
class Piste is rw {
 has $.x;
 has $.y;
Ja sitä käytetään näin:
my Piste $point .= new;
$point.x = 1.2;
$point.y = -3.7;
Raku käyttää siis monista muista kielistä, esimerkiksi C++:sta, Javasta, Pythonista ja Rubysta, tuttua pistenotaatiota olion sisältämien muuttujien tai metodien kutsumisessa.