Rasvamaksa

Rasvamaksalla (laajentunut maksa) tarkoitetaan rasvan runsasta kertymistä maksaan, jolloin maksa laajenee. Yleisin rasvamaksan aiheuttaja on vyötärölihavuus, toiseksi yleisin runsas alkoholin käyttö. Myös sokeripitoiset virvoitus- ja energiajuomat sekä runsas monityydyttymättömän rasvan saanti aiheuttavat rasvamaksaa. 
Jos rasvamaksaan kuuluu tulehdusreaktiota, on kyseessä steatohepatiitti. Jos rasvamaksaan ei liity tulehdusreaktiota, se ei ole vaaraksi terveydelle.
Ilman elämäntapamuutoksia tulehtuneen maksan vaurioituminen voi jatkua, mikä voi lopulta johtaa maksakirroosiin ja sen vakaviin komplikaatioihin. Noin joka viidennellä henkilöllä rasvamaksaan liittyvä tulehdus etenee kirroosiksi. 
Muusta kuin alkoholista johtuva rasvamaksa ei "British Medical Journalissa" julkaistun tutkimuksen mukaan lisää kuitenkaan kuolleisuutta.
Rasvamaksa on yleensä oireeton. Hepatomegalia eli maksan laajeneminen aiheuttaa harvoilla potilailla epämiellyttävää tunnetta ylävatsalla. Tila on ehkäistävissä mutta myös korjattavissa. 
Esiintyvyys.
Joka kymmenes länsimaiden asukas kärsii rasvamaksasta. Joka neljäs suomalainen sairastaa rasvamaksaa.
Rasvamaksaa esiintyy jopa 70–80 prosentilla vyötarölihavista ihmisistä. 
Rasvamaksaa todetaan nykyään yhä useammin lapsilla ja nuorilla aikuisilla, myös alle kouluikäisillä lapsilla. Alttius maksasolujen rasvoittumiseen vaihtelee perinnöllisistä syistä. Vaikka henkilö olisi perinyt alttiuden maksan rasvoittumiseen, rasvaa ei maksaan kerry ilman vyötärölihavuutta tai runsasta alkoholin käyttöä.
Rasvamaksan riskitekijät.
Alkoholi.
Alkoholin suurkuluttajat saavat lähes aina rasvamaksan mutta toipuvat siitä alkoholinkäytön lopetettuaan. Alkoholinkäytöstä johtuvaa rasvamaksaa kutsutaan alkoholimaksasairaudeksi. Se voi edetä alkoholihepatiitiksi ja alkoholimaksakirroosiksi.
Rasvamaksatautia jo entuudestaan sairastaville ei ole olemassa turvallista säännöllisen alkoholinkäytön vähimmäisrajaa, vaan pienikin alkoholijuomien kulutus lisää taudin etenemisen riskiä. Jo yksi pullo keskiolutta päivässä kaksinkertaistaa heillä oireiden ilmaantumisen riskin.
Vyötärölihavuus ja liikkumattomuus.
Yleisin rasvamaksan syy on vyötärölihavuus, ja peräti 70–80 prosentilla suomalaisista keskivartalolihavista on rasvamaksa. Vyötärölihavuuden ja alkoholin yhteisvaikutus on vaarallista: yhdestä tuopillisesta olutta on keskivartalolihavan maksalle yhtä paljon haittaa kuin neljästä tuopillisesta laihan ihmisen maksalle. Myös liikkumattomuus pahentaa vyötärölihavuuden aiheuttamaa maksan rasvoittumisriskiä.
Monityydyttämättömät rasvahapot.
Vuonna 2021 julkaistussa kiinalaistutkimuksessa havaittiin, että eniten monityydyttymättömiä rasvahappoja nauttivalla väestöneljänneksellä esiintyy yli kolme kertaa enemmän ei-alkoholiperäistä rasvamaksaa kuin vähiten nauttivilla. Riski alkaa lisääntyä voimakkaasti päiväsaannin ylittäessä 19 grammaa. Tutkimuksen osanottajamäärä oli 1068 henkeä ja rasvamaksan muut riskitekijät vakioitiin.
Nopeat hiilihydraatit.
Nopeiden hiilihydraattien kuten sokerilla makeutettujen juomien käyttö lisää maksan rasvoittumista. Vuonna 2012 tehdyssä tutkimuksessa todettiin, että ylipainoisilla sokeripitoisen kola-virvoitusjuoman runsas käyttö puolen vuoden ajan lisäsi maksan rasvaisuutta.
Suolistomikrobit.
Vuonna 2021 julkaistussa suomalaistutkimuksessa havaittiin, että osalta väestöstä voidaan löytää ulostenäytteiden avulla Clostridia-luokkaan kuuluvia mikrobiryhmiä, mikä lisää rasvamaksan todennäköisyyttä. Suoliston Clostridia-bakteerit fermentoivat kuituja, ja useita niitä on pidetty terveydelle hyödyllisinä. Suurentunutta rasvamaksan riskiä aiheuttavat Clostridiat kykenevät tuottamaan suolta ja maksaa vahingoittavaa alkoholia.
Muut syyt.
Alkoholista riippumattoman rasvamaksan kehittyminen ei aina liity elintapoihin. Esimerkiksi mulibrey-nanismi-niminen harvinaissairaus aiheuttaa rasvamaksan.
Liitännäissairaudet.
Maksan rasvoittuminen lisää riskiä sairastua aikuistyypin eli tyypin 2 diabetekseen, verenpainetautiin, kolesterolipoikkeavuuteen, sydän- ja verisuonitauteihin ja maksasolusyöpään.
Hoito.
Rasvamaksan itsehoitoon suositellaan Suomessa nopeiden hiilihydraattien ja kovien rasvojen vähentämistä, laihduttamista ja liikuntaa. Laihduttamisen ja liikunnan yhdistelmä onkin tehokkain keino vähentää rasvan määrää maksassa. Ruokavalion laadullakin saattaa olla merkitystä, ja on ajateltu, että esimerkiksi vähärasvainen ruoka saattaisi vähentää maksan rasvoittumista. Vähärasvaisen ruokavalion tehosta ilman laihtumista ei ole kuitenkaan tehty kunnollisia tutkimuksia. Liian nopean laihtuminen pahentaa lisäksi rasvamaksaan liittyvää tulehdusta. 
Vuonna 2020 valmistuneen kansainvälisen tutkijaryhmän julkaiseman tutkimuksen mukaan ketogeeninen kalorirajoitettu laihdutusruokavalio vähensi rasvamaksaa ja maksan insuliiniresistenssiä jo kuudessa vuorokaudessa. 
Mikäli rasvamaksa johtuu liiasta alkoholin käytöstä, alkoholin käytön merkittävä vähentäminen tai lopettaminen voi palauttaa maksan rasvamäärän normaaliksi. Tietyt diabeteslääkkeet saattavat vähentää maksan rasvoittumista diabeetikoilla. Muuten rasvamaksaa ei voida hoitaa lääkkeillä.