Pariisin Notre-Damen katedraalin tulipalo 2019

Pariisin Notre-Damen katedraalin tulipalo alkoi 15. huhtikuuta 2019 noin kello 18.50. Palon seurauksena katedraalin keskitorni ja katto romahtivat. Palo saatiin hallintaan seuraavana aamuna noin kello neljä aamulla.
Tuhot.
Palon alkuvaiheissa kirkon sisätilojen ennustettiin tuhoutuvan kokonaan, mutta ne säästyivät täydeltä tuholta. Muun muassa sakasti ja lukuisat tärkeät historialliset esineet sen sisällä säilyivät ehjinä. Rakennus oli palon sammuttua epävakaa, mutta katedraalin rakenteiden arvioitiin olevan turvassa romahtamiselta.
Kirkon vesikatto puisine tukirakenteineen tuhoutui kokonaan. Vesikate oli lyijylevyä; sen painon on arveltu olleen noin 210 tonnia. Vesikatteen alla olivat tammiset vesikaton kattotuolit ja ruoteet, jotka olivat peräisin 1200-luvulta. Tammipuuta oli katedraalin ullakkotilassa 1 300 rungon verran.
Kirkon 96 metrin korkeuteen kohonnut keskitorni romahti palon alkuvaiheessa, ja romahdus teki katedraalin holvattuun sisäkattoon reiän. Keskitorni oli rakennettu 1800-luvun puolivälissä. Se oli tammirunkoinen ja päällystetty lyijylevyllä.
Palossa säästyivät kirkon päärakenteet, kuten kiviset seinät ja molemmat kellotornit. Kirkon kalkkikivestä muurattu holvattu sisäkatto romahti osittain, mutta valtaosa siitäkin säästyi. Holvien pelättiin olevan tulipalon jäljiltä mahdollisesti hauraita; kivet laajentuvat lämmön vaikutuksesta, ja jäähtyessään rakenne saattaa rikkoutua. Lisäksi holvin päällä oli palon jälkeen ylimääräisenä kuormana vesikaton karrelle palaneiden, märkien puurakenteiden jäänteet. Savu, vesi ja palojäte aiheuttivat kirkon pääuruille vahinkoa, mutta soittimen katsottiin olevan restauroitavissa. Kolme isoa ruusuikkunaa säilyivät palossa ehjinä. Keskitornin juurella katolla olleet kuparipatsaat, 12 apostolia ja neljä evankelistaa, oli otettu pois katolta restaurointia varten 11. huhtikuuta eli juuri ennen tulipaloa.
Notre-Damen katedraalissa on säilytetty lukuisia kulttuurihistoriallisesti merkittäviä esineitä. Näiden joukossa ovat 1200-luvulta peräisin olevat Ludvig IX:n käyttämänä pidetty tunika ja orjantappurakruunu, jotka saatiin pelastettua. Tornin mukana epäiltiin hävinneen kuitenkin osa orjantappurakruunusta sekä Pariisin piispana toimineen pyhän Dionysoksen ja pyhän Genevièven pyhäinjäännökset – hampaita, luita ja hiuksia, jotka oli sijoitettu torniin vuonna 1935 rakennuksen suojelemiseksi. Myöhemmin ilmoitettiin, että tornin huipulla ollut kuparinen kukonmuotoinen tuuliviiri löytyi maasta lievästi vahingoittuneena ja että pyhäinjäännöksiä säilytettiin sen sisällä. Tuuliviiri on nykyisin esillä katedraalin museossa. 
Syttymissyyt.
Tulipalon vielä roihutessa arveltiin sen syttyneen vahingon seurauksena ja että syttymissyy mahdollisesti liittyi katedraalissa tehtäviin korjaustöihin. "Le Monde" uutisoi 16. huhtikuuta, että palo sai alkunsa parvelta. Pariisin syyttäjänvirasto ilmoitti kello 23.15, että paloa tutkitaan onnettomuutena.
Tutkijat uskoivat 15. huhtikuuta 2020 mennessä, että tulipalo oli "syttynyt joko savukkeesta tai sähköjärjestelmän oikosulusta".
Sammuttaminen.
Palokunta oli paikalla kymmenessä minuutissa hälytyksestä. Palon sammutustöihin osallistui yhteensä yli 400 pelastajaa. Ranskan sisäministeriön alainen väestönsuojeluviranomainen on kertonut, että palon sammuttaminen ilmasta käsin pelastushelikoptereilla ei ollut mahdollista, sillä rakennuksen romahtamisen riski olisi ollut liian suuri. Sammutuksessa käytettiin robotteja. Palossa loukkaantui yksi pelastaja ja kaksi poliisia.
Reaktiot.
Ranskan presidentti Emmanuel Macron lupasi, että kirkko korjataan alkuperäiseen kuntoonsa urakan hinnasta riippumatta. Paloa seuraavana päivänä, 16. huhtikuuta, avattiin varainkeruukampanja kirkon kunnostamistöitä varten. Suomen tasavallan presidentti Sauli Niinistö esitti surunvalittelunsa Ranskan kansalle viestipalvelu Twitterissä.
Jälleenrakennustyö.
Katedraalin jälleenrakennustyöt jatkuivat 8. kesäkuuta 2020 kolmen kuukauden tauon jälkeen, joka jouduttiin pitämään COVID-19-pandemian vuoksi. Työ keskittyi tornia ympäröivien palaneiden rakennustelineiden eli 30 000 putken ja 300 tonnin painon poistamiseen. Vuonna 2019 keskitornia oltiin restauroimassa, ja se tuhoutui tulipalossa 15. huhtikuuta. Se päätettiin heinäkuussa 2020 rakentaa alkuperäisen kaltaiseksi. 
Kaikki palaneet rakennustelineet poistettiin 24. marraskuuta 2021 ja työt katedraalin sisätiloissa voitiin aloittaa ilman, että vaurioituneet rakennustelineet romahtivat katedraalin sisään. Ennen rakennustelineitten pystyttämistä katedraalin lattian alla tehtiin arkeologinen helmi-maaliskussa 2022 kaivaus, jossa löytyi mm. 14 hautausta.
Seuraavaksi katedraalin sisälle pystytettiin rakennustelineet holvien suojaamiseksi ja tukemiseksi, jotta ne voitiin rakentaa uudelleen. Rakennustelineet auttoivat tukemaan holvien kantamaa painoa, jotta rakentaminen voi jatkua vaarantamatta Notre-Damen rakenteen eheyttä. Joulukuun 2021 alussa urut purettiin ja poistettiin, projekti valmistui kuukauden etuajassa. Urkuupillit vietiin korjattavaksi ja perusteelliseen puhdistukseen tulipalon sammutustöissä kertyneen lyijypölyn poistamiseksi. Entisöintitöiden, urkujen kokoamisen ja virityksen oli määrä valmistua huhtikuuhun 2024 mennessä.
Rakennuksen turvalliseksi saattamisen valmistuttua vuonna 2021 vuosi 2022 oli tärkeä askel eteenpäin Notre-Damen katedraalin jälleenrakennuksessa ja entisöinnissä. Katedraalin sisätiloja puhdistettiin. Restauroinnin hallinnoinnista vastaava julkinen virasto Établissement Public julkaisi tarjouspyyntöjä historiallisten monumenttien entisöintiin erikoistuneiden yritysten löytämiseksi osallistumaan restaurointiin. Notre-Damen katedraalin muurien ulkopuolella jatkui urkujen ja katedraalin taideteosten entisöinti.
Vuonna 2023 katedraalin restauroinnissa edistyttiin merkittävästi. Lähes 1 000 työntekijää oli mukana työssä sekä paikan päällä että työpajoissa eri puolilla Ranskaa. Rakennustelineitä purettiin vaiheittain, ja urut, lasimaalaukset ja taotut rautakaiteet oli restauroitu. Keskeisiä rakenneosia, kuten holvit ja tukiseinät, oli korjattu tai vaihdettu. Kirkon keskilaivan ja kuorin puurunko valmisteltiin työpajoissa tulevaa asennusta varten. Myös keskitornin jälleenrakennus aloitettiin.
Lyijylevyillä katettu vesikatto ja katon puinen ristikkotukijärjestelmä rekonstruoitiin alkuperäisten kaltaisiksi. Puutavara on peräisin 150–200 vuotta vanhoista puista valtion omistamista metsistä ja tuhoutuneiden holvien korjaamiseen käytetty kalkkikivi louhittiin Pohjois-Ranskasta Oisen alueelta.
Arkeologinen kaivaus.
Maaliskuussa 2022 Notre-Damen katedraalin poikkilaivan ja keskilaivan risteyksessä tehdyissä arkeologisissa kaivauksissa paljastui vuosisatoja vanha lyijysarkofagi. Kaivaukset aloitettiin helmikuussa 2022 ennen kuin tornin uudelleenrakennustöissä tarvittavat suuret rakennustelineet koottiin. Pääsy tähän osaan katedraalia mahdollistettiin poistamalla aiemmin tällä paikalla sijainnut koroke, joka vaurioitui pahoin tuhoisassa tulipalossa huhtikuussa 2019.
Kaivauksissa löydettiin historiallisesti merkittäviä arkeologisia jäänteitä, jotka tarjoavat uutta tietoa Notre-Damen katedraalin historiasta ja keskiaikaisista hautajaiskäytännöistä. Arkeologit löysivät täysin säilyneen lyijysarkofagin, luultavasti kirkollisen arvohenkilön sarkofagin, jonka alustava analyysi viittaa olevan peräisin 1300-luvulta. Tutkijatiimi pystyi työntämään pienen kameran sarkofagin sisään, joka havaitssi kankaan jäänteitä ja orgaanista ainesta, kuten hiuksia ja kasvien jäänteitä.
Kaivauksissa löydettiin myös maalattuja palasia kuoriaidasta, koristeellisesta väliseinästä kuorin ja keskilaivan välillä, joka oli yleinen myöhäiskeskiajan arkkitehtuurissa. Löydetyt palaset kuuluivat noin vuonna 1230 rakennettuun ja 1700-luvun alussa tuhottuun kuoriaitaan. 1800-luvun puolivälissä tekemiensä kunnostustöiden aikana arkkitehti Eugène Viollet-le-Duc löysi muitakin tämän ristikon palasia, jotka ovat esillä Louvren museossa.
Maaliskuussa 2023 arkeologit löysivät katedraalin eri osista tuhansia metalliniittejä, joista osa on peräisin 1160-luvun alkupuolelta. Arkeologien mukaan: "Notre-Dame on nyt kiistatta ensimmäinen tunnettu goottilainen katedraali, jossa rautaa käytettiin suuressa mittakaavassa rakennuskivien toisiinsa kiinnittämiseen sopivana rakennusmateriaalina."
Uudelleenrakennetun keskitornin, joka nostettiin paikoileen maaliskuussa 2023, uuden kullatun kukonmuotoisen tuuliviirin siunasi 16. joulukuuta 2023 Pariisin piispa Laurent Ulrich. Sen sisään kätkettiin viiden pyhimyksen pyhäinjäännökset.
Katedraalin uudelleenavaaminen ja restauroinnin jatkuminen.
Notre-Damen katedraali avattiin uudelleen 7. joulukuuta 2024 restaurointitöiden valmistuttua viisi vuotta sen jälkeen, kun tulipalo tuhosi katedraalin keskitornin, katon ja aiheutti laajoja vahinkoja sen sisätiloille 15. huhtikuuta 2019.
Uudelleenavajaisseremonian johti Pariisin arkkipiispa Laurent Ulrich Ranskan presidentin Emmanuel Macronin ja muiden arvohenkilöiden, kuten 50 nykyisen ja entisen valtion- ja hallitusten päämiesten läsnä ollessa. Tätä seurasi virkaanastujaismessu 8. joulukuuta, jossa vihittiin uusi alttari, ja sarja julkisia jumalanpalveluksia seuraavina päivinä.
Arkkitehti Philippe Villeneuven johtamat restaurointityöt jatkuvat vuoteen 2027 asti. Näihin töihin kuuluu apsiksen ja sakastin restaurointi, lasimaalausten asennus sekä katedraalin etupihan ja sisäänkäynnin entistäminen.
Keäkuussa 2025 nostettin keskitornin ympärille paikoilleen viimeiset apostolipatsaat, jotka oli otettu kunnostettaviksi hieman ennen tulipaloa huhtikuussa 2019.