Amharat

Amharat ovat Etiopian ylängöillä Addis Abeban pohjoispuolella asuva amharan kieltä puhuva kansa. Amharat ovat suurimpia Etiopian etnisistä ryhmistä ja he dominoivat maan talous- ja poliittista elämää. Amharoja on noin 15 000 000.
Historia.
Amharojen esivanhemmat ovat eläneet Etiopiassa ainakin 2 000 vuotta. He kuuluivat ensimmäisten maanviljelijöiden joukkoon Afrikassa. 100-luvulla jaa. amharojen maille muodostui Aksumin kuningaskunta. Perimätiedon mukaan Saban kuningatar vieraili Salomon luona Jerusalemissa ja nämä kaksi saivat lapsen nimeltä Menelik. Tämä valmisti kopion liitonarkista ja vaihdatti alkuperäisen salaa tekemäänsä jäljennökseen. Tämän jälkeen hän kuljetti arkun Aksumiin, jonne hän perusti kuningaskunnan. Ensimmäiset todisteet Aksumin kuningaskunnasta ovat kuitenkin vasta 100-luvulta. Kuningas Ezanan kääntyi kristinuskoon vuosien 320–355 välillä ja tätä myöten myös amharoista tuli kristittyjä. 
Aksumin kuningaskunnan kultakauden päättyessä 400-luvulla amharoista tuli Etiopian ylänköjen johtava kansa. 600-luvulla islamin ruvettua leviämään amharat jäivät kristittyinä eristyksiin aina portugalilaisten saapumiseen asti 1500-luvulla. Etiopiaa hallitsivat vuosisatojen ajan kristityt hallitsijat, joista monet väittivät polveutuvansa kuningas Salomosta. Etiopia säilyi muslimi- ja eurooppalaisvalloittajilta itsenäisenä aina vuoteen 1935, jolloin Italia miehitti maan. Viimeinen Etiopian keisari Haile Selassie kukistui vallankumouksessa vuonna 1974. Viime aikoina Etiopiassa on ollut sisäisiä ristiriitoja maan eri kansallisuuksien kesken johtuen amharojen hallitsevasta asemasta. Tämä oli yksi syy, minkä takia Eritrea irrottautui Etiopiasta vuonna 1991.
Kulttuuri.
Elinkeinot.
Arviolta 90 % kaikista amharoista elää maaseudulla. Vuoteen 1974 asti suuri osa maanviljelijöistä eli käytännössä maaorjuudessa. Monet amharamaanviljelijät lähetettiin etelään osana maatilojen uudistamista. Tämä johti monen kuolemaan vieraiden olojen takia. Amharat viljelevät pääasiassa maissia, hirssiä ja teff-nimistä viljakasvia. Myös herneitä ja pippureita viljellään. Alangoilla asuvat viljelijät tuottavat kaksi satoa vuodessa, mutta ylämailla saadaan vain yksi sato vuosittain. Peltojen kyntämiseen käytetään härkiä. Lampaat, vuohet, aasit ja muulit ovat tavallisimpia kotieläimiä. Amharat keräävät myös villikahvia. Tavallisin ateria on lihasta ja kasviksista valmistettu muhennos, sekä kahvi, olut tai maito. Miehet hoitavat yleensä kotieläimiä. Lapsien odotetaan ryhtyvän työskentelemään seitsemänvuotiaasta saakka. Naiset hoitavat kokkaamisen sekä veden- ja polttoaineen keruun.
Yhteiskunta ja uskonto.
Tyypillinen amharaperhe koostuu perheen päämiehestä, vaimosta ja näiden lapsista, sekä perheelle sukua olevista vanhuksista. Yhteisöllinen elämä keskittyy tyypillisesti paikalliselle kirkolle. Naimisiin menosta päättävät yleensä parin vanhemmat. Miehet menevät naimisiin 17-21 vuoden ikäisinä, kun taas tytöt saattavat mennä naimisiin jo 14-vuotiaina. Liitot ovat yleensä avoliittoja, mutta jotkut menevät naimisiin kirkossa. Kirkkohäiden jälkeen avioeroon ei ole mahdollisuutta. Poikalapset on tapana ympärileikata. Useimmat amharat ovat ortodoksisen kirkon jäseniä, mutta osa kuuluu myös koptilaiseen kirkkoon.