Internet-radio

Internet-radio on Internettiin digitaalisen audion suoratoistamista usein suorana lähetyksenä eli internetin välityksellä toimiva "radio". Osa Internet-radioista ei lähetä ollenkaan perinteisesti radioaalloilla ("maanpäällinen radiolähetys"), mutta niitä kutsutaan radioasemiksi lähettämänsä ohjelmatyylin (esimerkiksi juonnettua musiikkiohjelmaa) takia. Radioasemalle on myös tunnusomaista, että kuuntelija ei itse voi vaikuttaa lähetysajankohtaan tai -sisältöön. Varsinaisissa Internet-radioissa taas kuuntelijoilla on useinkin mahdollista vaikuttaa esimerkiksi soitettavaan musiikkiin.
Internet-radiolähetyksen äänenlaatuun vaikuttaa merkittävästi radion käyttämä bittivirta, joka on yleensä välillä 64–320 kilotavua sekunnissa. Isompi bittivirta mahdollistaa paremman äänenlaadun.
Internet-radioita voi kuunnella esimerkiksi tietokoneella, älypuhelimella tai erityisesti internet-radion kuunteluun suunnitelluilla vastaanottimilla. Käytetystä laitteessa riippumatta internet-yhteys on välttämätön kuuntelun aikana.
Suomenkielisistä radioasemista Internetissä lähettävät muun muassa Yleisradio sekä useat kaupalliset asemat.
Tekninen totetus.
Internet-radio toimii siten, että verkkoon lähetetään datavirtaa (streamataan) tietoverkkotekniikan välityksellä, jota kuuntelija vastaanottaa. Radioasemia ja niiden datavirtojen URL-osoitteita on kuitenkin tuhansia. Osaan internet-radiolaitteista ja -sovelluksista on tallennettu oletuskokoelma radiokanavien URL-osoitteita tai käyttäjä voi itse etsiä ja lisätä yksitellen kanavien osoitteita. Tämä on kuitenkin työlästä ja syntyi tarve luoda palveluita, joista hakea oikeat datavirtojen URL-osoitteet sekä niiden metadataa. Moni lähetystä vastaanottava laite ja ohjelmisto hakeekin nykyään tällaisten palveluiden rajapinnoista kanavien tiedot, jotta käyttäjän ei tarvitsisi muistaa toistoon tarvittavaa URL-osoitetta.
Lähetys.
Tarvitaan jokin äänilähde, oli se sitten valmis tallenne tai suorana tulevaa ääntä. Seuraavaksi enkooderi enkoodaa äänilähteestä tulevan äänen halutun koodekin mukaan. Lähetykseen tarvitaan palvelin, joka lähettää protokollan mukaista datavirtaa tietoverkkoon (esim. Internet). Internet-radiotoiminnassa on käytössä lukuisia protokollia eikä ole yhtä oikeaa. Suosittuja ovat ainakin HLS, HTTP ja RTMP.
Lähetysten kokoaminen.
Koska lähetyksiä eli radio-ohjelmia lähettäviä datavirtoja on internetissä tuhansia syntyi tarve alkaa kerämään datavirtojen URL:eja eli osoitteita ja kanavien metadataa (kanavan nimi, kuvake, kuvaus, kieli ja niin edelleen) ylös. Osoitteita keräävien palveluiden tietoihin internet-radio-ohjelmistot ja -laitteet taas pääsevät käsiksi palvelun rajapintojen kautta. Yksi tällainen kanavien tietoja ylös keräävä ja tarjoajava palvelu on avoimen lähdekoodin RadioBrowser.
Vastaanotto.
Lähetyksiä voi kuunnella tietokoneilla, jotka tukevat tietoverkkotekniikoita. Laite voi olla niin pöytätietokone, älypuhelin kuin erillinen erityisesti internet-radion kuunteluun suunniteltu laite. Pöytäkoneille ja puhelimille on usein tarpeellista, muttei kuitenkaan pakollista, asentaa kuuntelua varten oma kuunteluohjelma, joka osaa hakea rajapintojen kautta internetistä olevista tietokannoista kanavien datavirtojen osoitteet ja metadatat. Ohjelmassa on usein myös kuuntelua silmällä pitäen tehty käyttöliittymä. Erityisesti internet-radion kuunteluun suunnitellut laitteet taas sisältävät oletuksena ohjelmiston kuunteluun.
Vastaanotto ohjelmat ja laitteet usein aluksi hakevat kanavien tiedot ja niiden datavirtojen URL:it, jonkin näitä tietoja tietokantaan keräävän palvelun rajapinnasta tai elleivät käytä näitä on käyttäjän kerrottava haluttu URL-osoite laitteelle/ohjelmalle. Kun tiedot on kanavasta on saatu, ohjelma ottaa yhteyden halutun kanavan datavirtaan ja dekooderi dekoodaa vastaanotetun datan. Tämän jälkeen kuuntelu voi alkaa.
Internet-radio tietokantoja.
Internet-radiolähetysten URL-osoiteita kootaan palveluihin ja tietokantoihin. Näistä voi käyttäjä itse käydä etsimässä radiolähetyksen osoitteen, mutta usein kuunteluun käytetty ohjelmisto osaa itse hakea nämä ja muuta tietoa palveluiden rajapinnoista. Tietokannat ottavat usein myös korjausehdotuksia verkkosivustollaan vastaan.