Kuolemanlaakso

Kuolemanlaakso () on kuiva aavikkolaakso Sierra Nevadan vuoristosta kaakkoon Yhdysvalloissa. Kaliforniassa Nevadan lähellä sijaitseva alue on Yhdysvaltain kuivin, kuumin ja matalin. Sen matalin kohta Badwater on samalla Pohjois-Amerikan alin piste, 86 metriä merenpinnan alapuolella. Pitkänomainen, 225 kilometriä pitkä laakso on Amargosa- ja Panamintvuoriston välissä. Kuolemanlaakso on tyypillinen Mojaven autiomaan vuorten keskellä oleva kuiva aavikkolaakso. 
Kuolemanlaakson alueelta louhittiin booraksia vuosina 1883–1889. 
Sijainti ja geologia.
Kuolemanlaakso on pääosin kaakkoisessa Kaliforniassa Inyon piirikunnassa sijaitseva painauma. Laakso on noin 225 kilometriä pitkä ja 8–24 kilometriä leveä. Sitä reunustaa lännestä Panamintvuoristo ja idästä Amargosavuoristoon kuuluvat Black-, Funeral- ja Grapevinevuoret.
Kuolemanlaakso kuuluu geologisesti Great Basinin lounaisosaan, jossa on myös muita samanlaisia laaksoja. Kuolemanlaaksosta tekee poikkeuksellisen sen syvyys, ja 1 425 neliökilometriä siitä on merenpinnan alapuolella. Badwaterissa on Pohjois-Amerikan matalin kohta. Se on 86 metriä merenpinnan alapuolella.
Kuolemanlaakson geologinen historia on varsin monimutkainen, mutta pohjimmiltaan laakso on hautavajoama. Se alkoi muodostua noin 30 miljoonaa vuotta sitten, kun laaja siirroslohko alkoi pudota ja sitä reunustavat lohkot kohota muodostaen vuoristoja. Kuolemanlaakson historiassa on kuitenkin monenlaisia siirrostoimintaa ja myös vulkaanista aktiivisuutta. Laakson pohjalle on kerääntynyt myös vuoristoilta valunutta sedimenttiä, ja laakson keskellä kallioperää peittää jopa yli 2,7 kilometriä paksu sedimenttikerros.
Kuolemanlaaksoon virtaa joitakin jokia, vaikkakin suurin on osa laakson vedestä on suolalammissa ja -soissa. Amargosajoki virtaa laakson eteläosaan itäisiltä aavikkoalueilta, mutta suurin osa sen virtauksesta on maanpinnan alla. Pohjoisen haaran Salt Creek virtaa myös osittain maanpinnalla. Kuolemanlaaksossa on kuitenkin ollut aikoinaan enemmänkin vettä. Wisconsin-jääkausivaiheessa noin 50 000 vuotta sitten Lake Manly -järvi peitti sen peräti 180 metriä syvän vesimassan alle. Laaksossa oli matala järvi myös noin 2 000 – 5 000 vuotta sitten. Sen haihtumisesta on muodostunut nykyinen suolatasanko.
Ilmasto.
Kuolemanlaakso on aavikkoa, koska vuoret eivät päästä Tyyneltämereltä tulevia sateisia myrskyjä sinne. Kuolemanlaaksossa kasvaa aavikkopensaita. Amargosa- ja Furnace Creek -joet virtaavat laaksoon, mutta katoavat hiekkaan. Vaikka Kuolemanlaakso on kuiva, sateiden aikana se tulvii. Syyskuun 2004 tulva tappoi kaksi ihmistä. Kuolemanlaaksossa asui aiemmin timbisha-intiaaneja. Kuolemanlaakso on tunnettu kuivuudestaan, mutta kuivempiakin paikkoja maapallolla on, esimerkiksi Atacaman aavikko Chilessä.
Alueella sataa keskimäärin 48,3 mm vuodessa, eniten tammi-maaliskuussa, vähiten kesällä ja erityisesti kesäkuussa. Kuumin kuukausi heinäkuu on yleensä vähäsateinen, silloin sataa vain 2,72 mm. Heinäkuussa on iltapäivällä tavallisesti 47–49 °C. Vuosi 1913 oli poikkeuksellinen alueen vuonna 1911 perustetun sääaseman historiassa. Kuolemanlaaksossa ("Furnace Creek Ranch", aiemmin "Greenland Ranch") mitattiin 10. heinäkuuta 1913 maapallon korkein lämpötila, 56,7 °C. Samana vuonna saavutettiin myös sen ajan sade-ennätys, 114 mm, ja tammikuussa kylmyysennätys –9 °C. Joinakin vuosina ei sääasemalla ole satanut lainkaan. Vuonna 1999 lämpötila pysyi 40 päivää 49 °C yläpuolella, ja ennätys rikottiin.
Vuonna 2001 lämpötila pysyi 154 päivää 38 °C:ssa tai sen yläpuolella, mikä oli ennätys. Vuosina 1997–1998 satoi kesä-heinäkuussa noin 153 mm, mikä oli ennätys. Keskimäärin kylmintä on joulu-tammikuussa, kuuminta heinäkuussa ja vielä elokuussakin.