Sigtunan kunta

Sigtunan kunta () on Tukholman läänissä sijaitseva Ruotsin kunta. Maakuntajaossa se kuuluu Uplantiin. Kunnan keskustaajama on Märsta.
Kunnan maapinta-ala on 327,66 neliökilometriä (1.1.2016) ja asukasluku 50 273 henkeä (31.12.2021).
Sigtunan naapurikuntia ovat Norrtälje, Vallentuna, Upplands Väsby, Upplands-Bro, Håbo ja Knivsta.
Mälaren-järven lahti Sigtunafjärden sijaitsee kunnan länsiosassa.
Alueella sijaitsee Arlandan lentoasema. Yli 75 % kunnan asukkaista asuu alle 25 %:lla kunnan pinta-alasta. Yli puolet kunnan pinta-alasta sijaitsee Arlandan lentokentän melualueella, mikä on johtanut rakentamisrajoituksiin.
Kunnassa sijaitsevat Rosersbergin linna (1638) ja Steningen linna (n. 1690). Lisäksi entisessä Sigtunan kaupungissa on vanhoja kirkkoja, raatihuone ja lähistöllä Venngarnin linna.
Vuonna 2007 kunnassa oli 92,14 km² peltoa, joten saman ajankohdan maapinta-alaan vertaamalla saadaan peltojen osuudeksi 28,1 prosenttia kunnan maapinta-alasta.
Kuntajaon kehitys.
Sigtunan kaupunkiin liitettiin vuonna 1948 naapurikunnat Sankt Olof ja Sankt Per (kaksi pitäjää, jotka olivat olleet yhtenä kuntana jo vuodesta 1863) sekä vuonna 1952 Haga. Samana vuonna nykyisen kunnan alueelle muodostettiin lisäksi Märstan ja Skepptunan suurkunnat:
Märstan kunta sai nimensä kunnan alueella sijainneen taajaman mukaan. Skepptuna jaettiin jo vuonna 1967, jolloin Lunda, Skepptuna ja Vidbo liitettiin osaksi Märstan kuntaa. Husby-Långhundra liitettiin Knivstan kuntaan; Gottröra ja Närtuna Rimbon kuntaan nykyisen Norrtäljen kunnan alueella. Nykyinen Sigtunan kunta muodostettiin 1971 yhdistämällä laajennettu Märstan kunta ja Sigtunan kaupunki.
Väestönkehitys.
Kunnan väestö taustan mukaan on esitetty seuraavassa taulukossa.
Hieman vanhempien vuoden 2009 lopun tietojen mukaan kunnassa asui 1 541 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 3,9 prosenttia kunnan väestöstä.
Vielä vanhempien vuoden 1984 lopun tietojen mukaan 15,7 prosenttia kunnan asukkaista oli ulkomailla syntyneitä. Tuolloin kunnassa asui 2 187 Suomessa syntynyttä, mikä vastasi 7,6 prosenttia kunnan väestöstä.
Vuoden 2010 tietojen mukaan 20 vuotta täyttäneiden kuntalaisten mediaaninettotulot olivat 202 259 kruunua. Vuodelta 2007 olevan tiedon mukaan kuntalaisten nettovarallisuuden mediaani oli 32 000 kruunua.
Vuoden 2011 lopussa kunnan väestö jakautui eri ikäryhmiin seuraavasti: 
Elinkeinot.
Seuraava taulukko kuvaa työpaikkojen ja työllisten jakautumista eri elinkeinojen kesken. Luvut on laskettu kahdessa eri Statistiska centralbyrånin tilastossa ilmoitettujen perusteellisempien tietojen pohjalta. "Päiväväestö" (ruots. "dagbefolkning") kertoo kunnassa sijaitsevista työpaikoista ja "yöväestö" (ruots. "nattbefolkning") puolestaan kunnassa asuvien elinkeinosta. Työpaikkaomavaraisuus on laskettu päivä- ja yöväestön suhteena. Alkutuotanto tarkoittaa maa- ja metsätaloutta sekä kalastusta. Jalostuksen kohdalla on laskettu yhteen tavaranvalmistus- ja kierrätysteollisuus, energia- ja ympäristöyritykset sekä rakennusteollisuus. Muut toimialat on laskettu palveluihin lukuun ottamatta niitä, joiden elinkeino on tuntematon.
Taajamat.
Kunnassa on 3 taajamaa, joiden osuus kunnan väestöstä vuoden 2010 lopussa oli 85,5 prosenttia. Taajamien ulkopuolella asui tuolloin 5 807 asukasta. Seuraavassa on lueteltu kunnan alueella sijaitsevat taajamat väkilukuineen:
Kunnan keskustaajama on lihavoitu.
Pientaajamat.
Yli 200 asukkaan taajamien lisäksi kunnassa on vuoden 2010 tietojen perusteella myös seuraavat 50–199 asukkaan pientaajamat:
Entiset pientaajamat.
Ruotsissa on tehty tilastoja pientaajamista aikaisemmin myös vuosina 1990, 1995, 2000 ja 2005. Seuraavat paikkakunnat ovat olleet pientaajamia jonakin tai joinakin vuosina vuosien 1995, 2000 ja 2005 aikana, mutta ne eivät olleet pientaajamia vuonna 2010:
Kunnanvaltuusto.
Ruotsissa valitaan joka neljäs vuosi edustajat valtiopäiville, aluevaltuustoihin ja kunnanvaltuustoihin. Kunnallisvaaleissa Sigtunan kunta on jaettu seuraaviin vaalipiireihin:
Seuraavassa taulukossa on esitetty valtiopäivillä edustettuina olevien puolueiden saamat valtuustopaikat Sigtunan kunnanvaltuustossa vuodesta 1973 lähtien.
Piirit.
Vuodesta 2016 alkaen kunta on jaettu seuraaviin piireihin:
Seurakunnat.
Vuoden 2012 aluejaon mukaan kunnassa on seuraavat Ruotsin kirkon seurakunnat:
Historialliset seurakunnat.
Seuraavassa luettelossa on mainittu kaikki nykyisen kunnan alueella sijainneet seurakunnat. Jos seurakunta on lakkautettu, niin sen perässä on asteriski (*). Mahdolliset suluissa lukevat nimet ovat seurakunnan vaihtoehtoisia tai vanhempia nimiä. Jos nimen perässä lukee "kbfd", niin kyseessä "kirkonkirjapiiri" (), joka ei ole muodostanut omaa seurakuntaa, vaikka ne seurakuntiin rinnastetaankin.