Dyykkaus

Dyykkaus on toimintaa, jossa roska-astioista kerätään tavaroita ja muuta. Dyykkaaja voi etsiä roskiksista tai jätelavoilta esimerkiksi lehtiä, vaatteita, huonekaluja tai muuta käyttökelpoista tavaraa. Myös syömäkelpoista ruokaa voidaan dyykata, esimerkiksi hedelmiä, leipää, lihaa tai valmisruokia. Jotkut etsivät julkisilla paikoilla myös panttipulloja. 
Sana "dyykata" tulee ruotsin kielen sukeltamista tarkoittavasta sanasta "dyka".
Dyykattavia asioita.
Esineet.
Vanhoja lehtiä kerätään lehtienkeräyspisteistä. Samalla kun ihmiset vievät vanhat lehtensä keräykseen, he saattavat napata mukaansa päällimmäisiä heitä kiinnostavia lehtiä.
Ruoka.
Ruokaa dyykataan ruokakauppojen tai ravintoloiden roska-astioista. Kaupat heittävät ruoan roskiin yleensä poistamatta sitä pakkauksesta. Koska kaupat eivät saa myydä ruokaa tuotteen viimeisen käyttöpäivän jälkeen, pois heitetyn ruoan päiväys on yleensä samana päivänä erääntyvää ja vielä syötävissä tai jopa tuoretta, mikäli tuotteella on parasta ennen -päiväys. Parasta ennen -merkintöjä saatetaan jopa manipuloida myynnin edistämiseksi.
Jotkut kaupat eivät pidä siitä, että heidän jäte-astioita tongitaan ja ovat siksi laittaneet jäteastiat lukkojen tai aidan taakse. Jotkut kaupoista suhtautuvat asiaan kuitenkin välinpitämättömästi eivätkä lukitse jäteastioita.
Panttipullot.
Pullojen keräämistä roskakoreista ja lasinkeräyspisteistä harrastetaan yleisesti. Erityisesti vilkkaissa paikoissa näkyy välillä roska-astioihin kurkkijoita, jotka etsivät palautuspulloja, joista saa rahaa. 
Pullojen noukkimiseen jotkut käyttävät työkalua jota nimitetään "roskapihdeiksi", se on kehitetty alun perin roskien poimimiseen.
Laillisuus Suomessa.
Tavaran kaivaminen roska-astiasta ja sen ottaminen omaan käyttöön ei ole varkaus, kun taas esimerkiksi tavaran ottaminen keräyslaatikosta puolestaan on rikos.
Laitonta on myös rikkoa kaupan omaisuutta, kuten lukkoja, roska-astioita tai portteja tai tehdä niistä helpommin avattavia.
Taloudelliset kysymykset.
Toisinaan dyykkaus voidaan mieltää varastamiseksi, koska kaupat pitävät roskiksien sisältöä omaisuutenaan ja koska liikkeet saattavat menettää myös asiakkaita dyykkaamisen seurauksena.. 
Dyykkaukseen liittyviä ilmiöitä.
Freeganismi.
Roskisdyykkaus liittyy läheisesti myös freeganismiksi kutsuttuun elämäntapaan, jossa pyritään toisten hukkaan heittämien tarvikkeiden käytöllä minimoimaan omaa osuutta ympäristön kuormittamisesta. Freeganismi on sanana muunnelma veganismi-käsitteestä, ja monet freeganit kieltäytyvätkin esimerkiksi syömästä eläinperäistä ruokaa, jos se on ostettua eikä esimerkiksi dyykattua. Perusteluna on se, että ostaminen tukee eettisesti arveluttavia aloja toisin kuin jätteen kierrätys.
Pagpag.
Pagpag tarkoittaa Filippiineillä roskikseen heitettyjä ruoan tähteitä, jotka ovat jääneet yli ravintoloilta, erityisesti pikaruokaloilta. Pagpagia kerätään kaatopaikoilta muun roskan seasta. Löydetyt osittain syöty kananliha ja muut kerätyt ruoka-ainekset pestään sen jälkeen kotona. Joidenkin kaatopaikalla töissä olevien ainut palkka on pagpagin kerääminen kaatopaikalta.
Kerääjät myyvät löytämänsä ruoantähteet välittäjille, jotka myyvät ne eteenpäin slummien ravintoloille ja asukkaille. Pikaruokalan pahviämpärillinen kananluita maksaa 20 pesoa (noin 0,34 euroa) ja kananlihan tähteitä luineen 30 pesoa (noin 0,50 euroa). Pagpag kypsennetään usein vähässä öljyssä valkosipulin kanssa tai keitetään.
Pagpagista tehtyä ruokaa syövät köyhät kaupunkilaiset muun muassa Manilan slummeissa. Heillä ei ole muuta vaihtoehtoa Philippine Community Fund (PCF) -järjestön mukaan. Ruoantähteet aiheuttavat paikallisissa sairauksia kypsentämisestä huolimatta. Helping Land -järjestön mukaan monet ovat kuolleet syötyään pagpagia. Pagpagissa voi olla muun muassa Salmonellaa. 
Pagpag on tagalogia ja tarkoittaa alun perin pölyä, jota karistetaan pois vaatteista tai matolta. Pagpag on saanut nimensä siitä, miten ruoantähteistä karistetaan muut roskat pois kerätessä.
Roskalava-kierrätysryhmät.
Suomessa on useita Facebook-ryhmiä, jossa jaetaan tietoa paikkakunnan roskalavojen sijainnista ja niiltä tehdyistä löydöistä. Ilmiö oli erityisen suosittu 2010-luvulla, varsinkin pääkaupunkiseudulla. Ryhmien avulla roskalavoilta etsitään käyttökelpoisia esineitä uusiokäyttöön.
Ihmiset saattavat viedä paljon käyttökelpoisia esineitä roskalavalle varsinkin muuton, ulosoton, kuolinpesän ja kevätsiivouksen yhteydessä. Yritykset voivat viedä lavalle suuren määrän tavaraa. Monesti lavoilla on kuitenkin rakennusjätettä.
Osassa päin Suomea roskalavaryhmillä ihmiset lahjoittavat vanhoja esineitä ilmaiseksi tai nimellistä korvausta vastaan.
Leipäjono.
Osa kauppojen hävikkiruoasta päätyy roskiksen sijaan ruoka-avussa eteenpäin jaettavaksi köyhille.