Fidesz

Fidesz – Unkarin kansalaisliitto (), lyhyemmin Fidesz, on unkarilainen puolue, joka on historiansa aikana, vuodesta 1988 lähtien kehittynyt kommunistista järjestelmää vastustaneesta keskustaliberaalista nuorten liikkeestä kansalliskonservatiiviseksi keskusta-oikeistolaiseksi, nyttemmin oikeistopopulistiseksi tai joidenkin arvostelijoiden mielestä jopa äärioikeistolaiseksi puolueeksi. Puolueen puheenjohtajana on vuodesta 1993 lähtien toiminut Viktor Orbán (lukuun ottamatta lyhyttä jaksoa 2000–2003, jolloin Orbánin ollessa pääministerinä puoluejohtajan ja pääministerin tehtävät erotettiin toisistaan). Fideszillä on enemmistö Unkarin parlamentissa yhdessä KDNP:n kanssa, ja puolueella on 11 edustajaa Euroopan parlamentissa.
Fidesz kertoo ajavansa kristillisdemokraattista politiikkaa. Puolueen ohjelman prioriteetteja ovat vapaus, demokratia, työyhteiskunta sekä perheiden tukeminen ja puolustaminen. Puolueohjelmassaan puolue tukee suvereeneihin kansallisvaltioihin perustuvaa eurooppalaista yhteistyötä.
Fidesz oli vuoteen 2019 asti Euroopan kansanpuolueen täysivaltainen jäsen. EPP keskeytti puolueen jäsenyyden oikeusvaltioon liittyvien lisääntyneiden huolien, puolueen harjoittaman Brysselin vastaisen retoriikan ja EPP:n puoluejohtoa vastaan esitetyn kritiikin vuoksi. Vuonna 2021 Fidesz ilmoitti vetäytyvänsä puolueen europarlamenttiryhmän toiminnasta. Vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen Fidesz perusti yhdessä Itävallan FPÖ:n ja Tšekin ANO-puolueen kanssa uuden ryhmän, Patriootit Euroopan puolesta.
Historia.
Nuorten demokraattien liitto (1988–1995).
Budapestissä 30. maaliskuuta 1988 kokoontui 37 opiskelijaa ja nuorta yliopiston opettajaa perustamaan uuden demokraattisen nuorisojärjestön, vaihtoehdoksi kommunistisen valtiopuolueen (MSZMP) nuorisojärjestölle ("Kommunista Ifjúsági Szövetség," KISZ). Perustajista suuri osa, myös myöhempi puoluejohtaja Viktor Orbán, kuului István Bibó -kollegiumissa vaikuttavaan oikeustieteen opiskelijoiden toveripiiriin. Alun perin järjestölle suunniteltiin nimeä ”Demokraattinen sosialistinen nuorisoliitto”, mutta pitkään venyneissä keskusteluissa sana ”sosialistinen” päätettiin jättää pois, ja lopulta nimeksi tuli "Fiatal Demokraták Szövetsége" (’Nuorten demokraattien liitto’, lyhennettynä "Fidesz," mikä ääntyy suunnilleen samoin kuin latinan "fides" ’uskollisuus’). Säännöissä kiellettiin alun alkaen jäseniä kuulumasta mihinkään muuhun poliittiseen nuorisojärjestöön sekä asetettiin ikäraja: 16:sta 35:een vuoteen. Tämän uuden järjestön toivottiin sitten löytävän paikkansa toivottavasti monipuolistuvassa poliittisessa järjestelmässä.
Vaikka poliisi jo seuraavalla viikolla varoitti perustajia, että heidän toimintaansa voitaisiin pitää lainvastaisena, Fidesz järjesti jo huhtikuussa 400 henkeä koonneen kokouksen, ja paikallisosastoja ryhdyttiin perustamaan. Uusi järjestö jätti parlamentille vetoomuksen, jossa vaadittiin maaliskuun 15:nnen (vuoden 1848 vallankumouksen muistopäivän) julistamista kansalliseksi juhlapäiväksi sekä lokakuun kuudetta (vuoden 1956 kansannousun kukistamisen muistopäivää) kansalliseksi surupäiväksi. Julkisuutta Fideszille toi erityisesti Viktor Orbánin kesäkuussa 1989, Imre Nagyn uudelleenhautajaisten yhteydessä pitämä puhe, jossa hän vaati vapaita vaaleja ja Neuvostoliiton miehitysjoukkojen vetäytymistä Unkarin alueelta (itse asiassa joukkojen vetämisestä oli sovittu tuolloisen hallituksen kanssa ja se oli jo alkanut). Tunnustuksena "taistelusta sortoa vastaan" Fidesz sai vuonna 1989 Thorolf Rafton mukaan nimetyn säätiön ihmisoikeuspalkinnon.
Syyskuussa 1989 Fidesz oli mukana kansallisessa neuvottelupöydässä keskustelemassa siirtymisestä monipuoluejärjestelmään ja ensimmäisistä vapaista vaaleista. Lokakuussa 1989 toisessa kongressissaan Fidesz päätti osallistua puolueena vuoden 1990 vaaleihin. Niissä se saavutti huomattavaa menestystä. Fideszin koalitio voitti pormestarin paikan useissa kaupungeissa, ja saman vuoden parlamenttivaaleissa puolue sai 22 paikkaa. Parlamentissa Fidesz sai mainetta tiukkana, kovasanaisesti hallitusta arvostelevana oppositiopuolueena.
Vuonna 1993 Fideszin linjassa alkoi muutos, jota on luonnehdittu siirtymäksi keskustaliberaalista liikkeestä keskusta-oikeistolaiseksi yleispuolueeksi. Kannatuskyselyjä välillä jopa johtanut Fidesz oli alkanut lähentyä konservatiivista MDF-puoluetta, mikä ajoi liberaalimmat kannattajat sosialistien ja "vapaiden demokraattien" (SZDSZ) taakse. Fideszin mainetta tahrasi myös talousskandaali. Parlamenttipuolueet olivat yhteistuumin säätäneet lain, jolla valtion omistuksessa olleet kiinteistöt siirtyivät puolueiden päämajoiksi, ja Fidesz ja MDF muuttivat yhteisesti haltuunsa saamansa arvorakennuksen rahaksi, joka sijoitettiin yritystoimintaan, samalla kun puolueiden harjoittama liiketoiminta erillisellä lailla säädettiin vapaaksi arvonlisä- ja yhteisöverosta. Tämä on nähty alkuna Fideszin toimintatavalle, jossa julkisia varoja kanavoidaan puoluetta lähellä oleville liike-elämän tahoille. Vuoden 1994 parlamenttivaaleissa tavoitteena ollut mandaattien kolminkertaistaminen ei onnistunut, päinvastoin edustajanpaikkojen määrä putosi 20:een ja Fideszistä tuli parlamentin pienin puolue. Viktor Orbánin kerrotaan jopa väläytelleen puoluejohtajan paikalta eroamista.
Fidesz – Unkarin kansalaispuolue (1995–2003).
Vuonna 1995 puolue ilmaisi julkisestikin muuttuneensa nuorisoliikkeestä ”aikuiseksi” yleispuolueeksi, kun nimi muutettiin muotoon "Fidesz –" "Magyar Polgári Párt" (’Fidesz – Unkarin kansalaispuolue’) ja 35 vuoden yläikäraja poistettiin. Vuonna 1997 hajonneen kristillisdemokraattisen ryhmän jäsenet liittyivät Fidesziin ja yhteisryhmä muodosti parlamentin suurimman blokin. Vuoden 1998 vaaleissa Fideszistä tuli parlamentin suurin puolue, jonka johtama koalitio sai parlamentissa 148 paikan enemmistön. Fideszistä tuli hallituksen suurin puolue ja Viktor Orbánista pääministeri.
Fideszin koalitioon kuului vuosina 1998–2002 myös pienviljelijäpuolue (). Orbánin hallitus priorisoi asunto- ja talouspolitiikkaa sekä transatlanttista yhteistyötä. Orbánin ensimmäisen hallituksen aikana Unkari liittyi Natoon (1999) ja neuvotteli liittymisestä Euroopan unioniin. Orbánin hallitus jatkoi säästöohjelmaa, leikkasi veroja ja sosiaalivakuutusmaksuja. Puolue syrjäytettiin hallituksesta vuoden 2002 vaalien jälkeen, joissa vaalitaisteluakin olivat leimanneet sosialistipuolue MSZP:n ja Fideszin keskinäiset korruptiosyytökset.
Fidesz – Unkarin kansalaisliitto (2003–).
Vuoden 2002 vaaleissa Fidesz hävisi niukasti sosialistipuolueelle ja menetti edelleen asemiaan lokakuun kunnallisvaaleissa. Yllättävän vaalitappion johdosta puolueen linjaa muokattiin yhä populistisemmaksi: laajempien kansanjoukkojen tavoittamiseksi siihen yhdistettiin oikeistolaista nationalismia ja vasemmistolaisempaa talouspolitiikkaa. Nimi muutettiin keväällä 2003 muotoon "Fidesz – Magyar Polgári Szövetség" (’Fidesz – Unkarin kansalaisliitto’), ja nimenmuutoksen oli tarkoitus kuvata entistä laajempia joukkoja houkuttelevaa ”kansanliikettä”.
Vuoden 2006 parlamenttivaalien alla alkoi muotoutua järjestelmä, jossa vastakkain ovat kaksi suurta puoluetta ja niiden pienet apupuolueet: toisaalta Fidesz ja MDF, toisaalta sosialistipuolue MSZP ja liberaali SZDSZ. Kiivaan vaalitaistelun jälkeen MSZP-SZDSZ-liittouma sai täpärän voiton. MSZP:n johtaja Ferenc Gyurcsány muodosti hallituksen, joka kuitenkin muutamassa kuukaudessa joutui keskelle skandaalia. 
Syyskuussa 2006 julkisuuteen vuoti ns. Őszödin puhe, nauhoite MSZP:n edellisenä keväänä Balatonőszödin lomakeskuksessa pidetystä sisäisestä kokouksesta, missä Gyurcsány oli suorin ja alatyylisin sanoin tunnustanut puolueensa valehdelleen kansalle ja hoitaneen valtion taloutta huonosti. Tätä Fidesz hyödynsi menestyksekkäästi lokakuun 2006 kunnallisvaaleissa, joissa se saavutti voittoja myös sosialistien aiemmilla tukialueilla. Őszödin puheen johdosta puhkesi Budapestissa spontaaneja mielenosoituksia. Ne jatkuivat myös Fideszin ylläpitämänä jatkuvien mielenilmausten kampanjana, jossa vaadittiin Gyurcsányn eroa. Mielenosoitukset yltyivät mellakoiksi, jotka huipentuivat poliisin ja mielenosoittajien väkivaltaiseen yhteenottoon 23. lokakuuta 2006, Unkarin kansannousun 50-vuotismuistopäivänä. Gyurcsány pysyi kuitenkin vallassa kevääseen 2009 saakka, jolloin parlamentti antoi hänelle epäluottamuslauseen ja pääministeriksi vaalikauden loppuun asti valittiin Gordon Bajnai.
Fidesz päähallituspuolueena: Orbánin toinen pääministerikausi (2010–).
Vuoden 2008 talousromahduksen ja kahdeksan vuoden sosialistihallinnon jälkeen Fideszin kannatus hyötyi Unkarin jatkuvista taloudellisista ongelmista. Puolue nousi takaisin valtaan huhtikuussa 2010 pidetyissä parlamenttivaaleissa, luvaten luoda työpaikkoja, alentaa veroja ja vähentää byrokratiaa ja tehden tiukkaa eroa paitsi sosialisteihin myös äärioikeiston Jobbik-puolueeseen. Toisella kierroksella Fidesz sai lähes 68 % äänistä ja parlamentissa yli kahden kolmasosan enemmistön, mikä antoi sille mahdollisuuden muuttaa perustuslakia. Fidesz kampanjoi yhdessä Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen kanssa, ja tämä koalitio on sittemmin uusinut vaalivoittonsa 2014, 2018 ja 2022. 
Vuonna 2010 Unkari otti käyttöön medialain, jonka mukaan tarkoitusta varten perustettu medianeuvosto valvoo olennaisia tiedotusvälineitä: uutistoimistoa, radiota ja televisiokanavia. Pääministeri Orbán valitsi medianeuvoston yhdeksäksi vuodeksi. Toisaalta uusi medialaki paransi lähdesuojaa. Vuonna 2011 Fidesz muutti vaalilakia niin, että 45 prosenttia äänistä tuotti kahden kolmasosan enemmistön parlamenttiin. Vuoden 2014 vaaleissa puolue sai uuden vaalitavan mukaisen perustuslaillisen enemmistön, mutta olisi ollut suurin puolue vanhallakin vaalitavalla.
Vuoden 2015 Euroopan pakolaiskriisin yhteydessä Viktor Orbán sanoi Unkarin vetävän pakolaispolitiikassa omaa linjaansa. Vuonna 2016 Unkarin Helsinki-komitean juristi Julia Ivan arvioi, että Unkarista oli tuolloin käytännössä mahdotonta saada turvapaikkaa. Orbánin hallinto rakensi 175 kilometrin mittaisen aidan Serbian rajalle ja uusia aitoja Kroatian ja Romanian väliselle rajalle. Unkarin tiukkaa politiikkaa yhtyivät kannattamaan myös Slovakia, Puola ja Slovenia. Maahanmuuttokriisin yhteydessä 76 prosenttia unkarilaisista vastusti etenkin muslimipakolaisia ja 39 prosenttia kaikkea pakolaisuutta. Myös sisäpoliittisessa kampanjoinnissaan Fidesz käytti hyväkseen pakolaisia, joita puolueen julisteissa varoitettiin tulemasta Unkariin viemään unkarilaisten työpaikkoja.
Vuoden 2018 parlamenttivaaleissa Fidesz voitti jälleen ja muodosti koalition yhdessä kristillisdemokraattien kanssa. Vaalien hallitseva teema oli maahanmuutto, jota Orbán piti perustavanlaatuisena uhkana nykymuotoiselle Euroopalle. Vuoden 2019 kuntavaaleissa Fidesz voitti selvästi, mutta myös menetti kannatustaan. Opposition äänisaalis kasvoi, koska se yhdistyi ja syytti valtapuolue Fidesziä korruptiosta. 
Samoin vuonna 2019 Fidesz oli europarlamenttivaaleissa Unkarin ylivoimaisesti vahvin puolue (56,52 % äänistä, 13 paikkaa 21:stä). Europarlamentissa sen jäsenyys konservatiivisessa EPP-ryhmässä kuitenkin sai yhä ankarampaa kritiikkiä ja päättyi lopulta 2021.
Kevään 2022 parlamenttivaaleissa Fideszin ja kristillisdemokraattien koalitio sai jälleen kahden kolmasosan enemmistön parlamenttipaikoista (135 paikkaa 199:stä). Ukrainan sodan juuri alettua puolueen vaalikampanjointi keskittyi näyttävästi "rauhaan" ja lupaukseen pitää Unkari erossa sodasta. 
Kaksi vuotta myöhemmin, europarlamenttivaaleissa 2024, suunta näytti kääntyvän: hallitus ei ollut pystynyt torjumaan inflaatiota ja hintojen nousua, tyytymättömyys korruptioon kasvoi, ja lasten hyväksikäyttäjän rikostoveruudesta tuomitun miehen armahtaminen, ilmeisesti tämän hyvien suhteiden ansiosta, nostatti skandaalin, jota ei haihduttanut edes puolueen kahden merkittävimmän naispoliitikon, armahduspäätöksen allekirjoittajien presidentti Katalin Novákin ja tuolloisen oikeusministerin Judit Vargan ero. Fideszin tulos oli sen eurovaalihistorian huonoin, 44,82 % äänistä ja 11 paikkaa, ja Judit Vargan entisen puolison ja puolueen sisäpiiriläisen Péter Magyarin uusi oppositiopuolue TISZA nousi vakavaksi haastajaksi (29,60 % äänistä ja 7 paikkaa). Europarlamentissa Fidesz siirtyi oikealle laidalle perustaen yhdessä itävaltalaisten ja tšekkiläisten oikeistopopulistipuolueiden kanssa uuden Patriootit Euroopan puolesta -ryhmän.
Politiikka.
Perhepolitiikka.
Fidesz ja KDNP ovat pyrkineet perhepolitiikallaan kasvattamaan Unkarin väkilukua, ja puolueet ovat suosineet politiikallaan monilapsisia perheitä. Väkiluvun kasvattamispyrkimysten taustalla on Unkarin väkiluvun supistuminen, alentunut syntyvyys sekä työvoimapula, joka johtuu myös koulutetun väestön maastamuutosta. Fideszin–KDNP:n politiikan seurauksena Unkarissa on myönnetty 30 000 euron suuruisia lainoja, joiden takaisinmaksuosuus pienenee lapsi lapselta. Lainaa ei tarvitse maksaa takaisin kolmannen lapsen jälkeen. Monilapsisia perheitä on tuettu tilavamman auton hankinnassa, ja vanhempainvapaan pituus on kolme vuotta. Neljä lasta synnyttäneiden tai kasvattaneiden äitien ei tarvitse maksaa tuloveroa. Perhepolitiikkaa on pidetty arvokonservatiivisena. Se ei kuitenkaan ole riittänyt kääntämään syntyvyyttä nousuun: syntyvyys on viime vuosina jatkuvasti laskenut, ja naista kohti syntyi vuonna 2024 lapsia enää keskimäärin 1,37.
Asuminen.
Asumisen tukeminen perustuu erityisesti perheiden houkutteluun. Fideszin johdolla kaupungit ovat muun muassa tarjonneet asuntoja kahdeksi vuodeksi ilman vuokranmaksua remontoidussa talossa ja saman aikaisesti on panostettu päiväkoteihin. Politiikka on pienentänyt kynnystä asua kasvukeskusten ulkopuolella ilman suuria sijoituksia.
Maahanmuutto.
Orbánin johtaman Fideszin pääteesejä on ollut maahanmuuton kiivas vastustaminen. Orbán on linjannut itsensä kristityn Euroopan puolustajaksi maahanmuuttoa vastaan. Maahanmuuttovastaisuuteen on vaikuttanut se, että vuonna 2015 Unkarin oli satojentuhansien turvapaikanhakijoiden kauttakulkumaa. Orbán on pitänyt maahanmuuttoa perustavanlaatuisena uhkana Euroopalle. 
Talouspolitiikka.
Talouspoliittisesti Fidesz on pitänyt vasemmistolaisempaa tai populistisempaa linjaa kuin sosialistipuolue MSZP ja kaatoi vuonna 2008 kansanäänestyksellä hallituksen esityksen terveyskeskus- ja yliopistojen lukukausimaksuista. Puolueen johtaja Viktor Orbán on retoriikassaan asettanut valtiososialismin ajan ja uusliberalismin samaan ryhmään, koska pitää vanhaa MSZMP:ta ja nykyistä sosialistipuoluetta MSZP:ta samana ja samojen henkilöiden muodostamana.
EU-kriittisyys.
Fidesz-puolueen retoriikassa EU ja ”Brysseli” on usein kuvattu vihollisina ja vastustajina. Tämän syyksi on esitetty virallisen Unkarin maahanmuuttovastaisuus (Orbán on puheissaan usein varoittanut Euroopan islamisoitumisesta ja väittänyt EU:n haluavan pakolla asuttaa Unkariin valtavia määriä maahanmuuttajia), väitetty talouspoliittinen painostus (energian kuluttajahintojen painaminen alas on ollut Fideszin tärkeä vaalivaltti, ja puolueen propagandassa on väitetty Brysselin taistelevan tätä vastaan) ja jopa sukupuoli- ja seksuaalivähemmistöjen puolustaminen: Orbánin mukaan kesäkuun 2025 ennätyssuuren Budapestin Pride-kulkueen osanottajat olivat tulleet marssille ”Brysselin käskystä”.
Ukraina ja Venäjä.
Ukrainan sodan yhteydessä Fidesz-puolue on retoriikassaan korostanut pyrkimystä rauhaan ja syyttänyt sekä EU:ta että merkittäväksi oppositiovoimaksi noussutta TISZA-puoluetta ”sodan tukemisesta” tai jopa yrityksestä viedä Unkari mukaan sotatoimiin. Fidesz on vastustanut Ukrainan aseistamista ja väittänyt TISZA-puolueen ajavan Ukrainalle nopeutettua EU-jäsenyyttä, mikä vahingoittaisi Unkaria. 
Kannattajakunta.
"Politicon" mukaan länsimainen liberalismi ei ole lunastanut Unkarissa lupauksia. Puolue tukeutuu konservatiivisen nationalismin mukaiseen retoriikkaan, joka on asetettu vastakohdaksi entiselle kommunistihallinnolle. Toisaalta Fideszin paternalismi, kovat otteet ja ulkoisten vihollisten esilläpito muistuttavat kommunistiajoista. Fidesz on myös pyrkinyt kannatuksen ostamiseen lupaamalla elintason materiaalista kohoamista, juuri samalla tavalla kuin kommunistihallinto aikaisemmin. Unkarin alempi keskiluokka kannattaa isähahmon kaltaista johtajaa, materiaalista turvallisuutta sekä riskin ja kilpailun vähentämistä. Fidesz pyrkii vetoamaan kansaan myös puhumalla "työperustaisesta yhteiskunnasta" ja kansallisen omistuksen tärkeydestä. Puolueen esilläpitämiä ulkoisia vihollisia ovat Euroopan unioni, Bryssel ja Yhdistyneet kansakunnat – itse asiassa siis läntinen liberalismi ja markkinatalous ("kansainvälinen rahavalta"), kuten kommunistiaikana.
Fidesz-puolueen kannattajakunnassa painottuvat pääkaupunkiseudun ulkopuolella asuvat, vähemmän koulutetut ja iäkkäämmät ihmiset. Kesäkuussa 2025 tehdyn mielipidetutkimuksen mukaan Fidesztä kannatti 18–39-vuotiaista vain 13 % (oppositiopuolue TISZAa 37 %), yli 59-vuotiaista 36 % (TISZAn kannattajia oli tässä ikäluokassa 29 %). Korkeintaan 8 luokkaa peruskoulua opiskelleista Fidesztä kannatti 37 %, korkeakoulututkinnon suorittaneista vain 17 %.
Vaalimenestys.
1 Yhteislista Unkarin demokraattisen foorumin (MDF) kanssa.&lt;br&gt;2 Yhteislista Kristillisdemokraattisen kansanpuolueen (KDNP) kanssa.
Arvostelu.
Fideszin johtama hallitus on ollut 2010-luvulla useiden eurooppalaismedioiden ja poliitikkojen kritiikin kohteena. Fidesziä on moitittu mm. oikeusvaltioperiaatteen rikkomisesta. Fideszin mukaan kritiikissä on ollut kyse liberalismin vastakkainasettelusta, ja sen syynä on vain tyytymättömyys maan maahanmuutto- ja perhepoliittisiin linjauksiin.
Poliittinen linja.
Vasemmistoliiton äänenkannattajan "Kansan Uutisten" mukaan Fideszin oikeistopopulistinen retoriikka johti osaltaan Jobbikin kannatuksen nousuun. Oppositio on kritisoinut Fidesztä korruptiosta, eriarvoistumisen kasvusta ja köyhien määrän lisääntymisestä, vaikka maan talous on kasvanut. Opposition mukaan maahanmuuttoretoriikalla on pyritty kääntäämään katse pois maan sisäisistä ongelmista. Orbánin diktaattorimaisesta käytöksestä ("Viktaattori") vitsaillaan yleisesti.
Vuonna 2015 Orbánia kritisoitiin oman maahanmuuttopolitiikan vetämisestä ja kehotettiin palaamaan yhteiseen EU-ruotuun.
Mielenosoitukset.
Fideszin johtaman hallituksen työnlainsäädäntö sai tuhannet ihmiset osoittamaan mieltään loppuvuodesta 2018. Oppositio ja ammattiliitot ovat kutsuneet työlakia orjalaiksi. Aluksi kritiikki kohdistui lähinnä työaikalakiin, mutta se laajeni tyytymättömyyden ilmaisuksi ylipäätään hallitusta kohtaan. Mielenosoitusten kansainvälisestikin tunnetuksi symboliksi nousi O1G-meemi. 
Orjalakimielenosoitusten jälkeenkin Unkarissa on vuosien ajan tämän tästä nähty laajoja mielenosoituksia mm. pienyrittäjien verotusjärjestelmän muutosten, terveydenhuoltojärjestelmän tilan, opettajien työoloja ja toiminnanvapautta heikentävän ns. statuslain, lastensuojelun epäkohtien (mm. presidentti Katalin Novákin eroon johtaneen armahdusskandaalin) sekä kansalaisten kokoontumisvapautta rajoittavan, Pride-kulkuetta vastaan tähdätyn lain johdosta.
EU-kritiikki.
Fidesz ja Orbán ovat käyttäneet retoriikassaan selkeitä viholliskuvia, joista suurin on Bryssel. Heino Nyyssösen mukaan Orbánin Unkari ei ole kuitenkaan missään vaiheessa halunnut erota EU:sta, sillä maa on ollut unionin suurimpia nettosaajia.
Erovaatimukset.
Jo pitkään ennen kuin Fidesz jättäytyi pois EPP:n toiminnasta, osa sen puolueista, ainakin Suomen Kokoomus ja sen pohjoismaiset ja balttilaiset veljespuolueet vaativat Fideszin erottamista EPP:stä. Erottamiselle ei kuitenkaan pitkään löytynyt enemmistön tukea jäsenpuolueista. Vuonna 2019 Euroopan kansanpuolue keskeytti puolueen jäsenyyden oikeusvaltioon liittyvien lisääntyneiden huolien, puolueen harjoittaman Brysselin vastaisen retoriikan ja EPP:n puoluejohtoa vastaan esitetyn kritiikin vuoksi. Vuonna 2021 Fidesz ilmoitti itse jättäytyvänsä pois EPP:stä, ja vuoden 2024 europarlamenttivaalien jälkeen se perusti yhdessä tšekkiläisten ja itävaltalaisten oikeistopopulistipuolueiden kanssa uuden ryhmittymän, Patriootit Euroopan puolesta.
Varojenkäyttö.
EU:n petostentorjuntaviraston keväällä 2016 julkaistu raportti toteaa Unkarin olevan EU-tukien väärinkäytöksissä EU-maiden kärkikolmikossa. Transparency Internationalin asiantuntijan mukaan korruptio on Unkarissa keskittyneempää kuin koskaan kommunismin kaatumisen jälkeen, ja maassa voi menestyä ainoastaan olemalla lähellä hallitusta ja Fidesz-puoluetta. 
"Der Spiegelin" toimittaja Jan Puhlin mukaan Viktor Orbánin politiikalla päätetään, kuka rikastuu Unkarissa. Lehden mukaan joukko monikansallisia yrityksiä on valmis turvaamaan Orbánin valtaa. Fideszistä on esitetty useita korruptiotapauksia ja spekuloitu mahdollisissa korruptoituneilla suhteilla. Monien hallituksen jäsenten on epäilty olevan läheisesti sidoksissa suuriin yrityksiin ja monet julkiset tarjouskilpailut ovat näytösluonteisia. Korruptiota tutkivan "Budapest"-järjestön mukaan tarjouskilpailut suosivat niitä, joilla on hyvät suhteet vallanpitäjiin.
Poliittiset virkanimitykset.
Fidesziä on syytetty useista poliittisista virkanimityksistä. Toimittaja Jan Puhlin esittämän kritiikin mukaan Orbán on edistänyt kannattajiensa päätymistä avaintehtäviin hallinnossa, turvallisuuskoneistossa, tiedotusvälineissä yrityksissä ja tuomioistuimissa.