Hirvijärvi (Riihimäki)

Hirvijärvi on Uudellamaalla Hyvinkäällä sekä Kanta-Hämeessä Riihimäellä ja Lopella Hirvijärvellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Hirvijärvi on 3,4 kilometriä pitkä, 2,6 kilometriä leveä, ja sen pinta-ala on 430 hehtaaria eli 4,3 neliökilometriä. Se on muodostunut yhdeksän kilometriä Riihimäeltä lounaaseen mäkisen maaston painanteeseen. Seudulla on tavallista, että pienet kallioiset mäet vuorottelevat alavien laaksojen kanssa. Tämän vuoksi on rantaviiva vaihteleva, vaikka suuria niemiä tai pitkiä lahtia ei esiinny yleisesti. Huomattavin erityispiirre on koillispään laaja Kenkiänlahti, joka on 1,0 kilometriä pitkä ja 0,6 kilometriä leveä. Lahdensuuta kutsutaan ”Suntiksi” ja kyseisessä Kenkiänlahdessa on kartoissa pienemmät lahdet Sulkianlahti ja Kenkiänlahti (?). Vaatimattomia lahtia ovat lisäksi kaakossa sijaitseva Mannilanlahti ja Hallberginlahti, jota suojaavat Keinusaari ja Isosaari, sekä lounaassa Korttoonlahti. Alavimmat rannikkoalueet löytyvät luoteesta Hirvijärven kylästä.
Hirvijärvessä on 17 saarta, joiden pinta-ala on 7,97 hehtaaria eli noin 1,82 prosenttia järven kokonaispinta-alasta. Saarista Isosaari ja Keinusaari ovat yli hehtaarin suuruisia, 12 muuta yli aarin ja loput kolme ovat alle aarin kokoisia saaria. Saaria ovat esimerkiksi Kenkilänlahdella sijaitsevat Kalliosaari, Kirrisaari, Mansikkasaari, Sipiloffi ja Parisaaret, sekä Isosaaren lähellä sijaitsevat kaksi Pienisaarta, ja etelärannassa sijaitseva Rantaniitunsaari. 
Hirvijärvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järvi on syntynyt kallioperän murrokseen, mikä tekee siitä keskimääräistä suomalaista järveä syvemmän. Järven tilavuudeksi on määritetty 55,5 miljoonaa kuutiometriä, jolloin sen keskisyvyydeksi on saatu 12,9 metriä. Järvenpohja on epätasainen, koska kymmenmetriset vaihtelut eivät ole harvinaisia. Siinä on kuusi vähintään 25 metriin painuvaa syvännettä. Sen syvimmässä kohdassa on 29,6 metriä syvää ja tämä kohta sijaitsee järven laajimmassa syvänteessä aivan järven keskellä . Toisaalta Hallberginlahti on järven matalinta vesialuetta.
Hirvijärven rantaviivan pituus on 17,5 kilometriä, josta saarten rantaviivan yhteispituuden osuus siitä on 3,4 kilometriä. Vaikka monilla rannikkoalueilla on peltoalueita, ei järvelle näy missään peltoja, sillä rantaa kiertävät kapeat metsäreunat. Järven länsirannikolla on matalapohjaisia rantoja, samoin on Mannilanlahdella ja Hallberginlahdella. Haja-asutus on tiheää Hirvijärvellä ja etelärannikolla Hallberginmäellä. Rannoilla on yhdeksän kiinteästi asuttua tilaa ja noin sata vapaa-ajan asuntoa. Niille johtaa tiet järveä lähestyvältä yhdystieltä 11322, Hirvijärven kylätieltä ja Hallbergin kylätieltä. Järven yli kulkee kolmen kunnan kuntarajat. Järvi sijaitsee suurimmilta osin Riihimäen kunnan alueella. Järven etelärannikko sijaitsee Hyvinkään kunnan puolella ja länsiranta Lopen kunnan puolella. Kuntarajat kohtaavat toisensa yhdessä pisteessä järven länsipuolen ulapalla. Kenkiänlahdessa sijaitsee uimaranta.
Vedenlaatu.
Hirvijärvi on vesistöalueensa latvajärviä ja se luokitellaan pieneksi ja keskikokoiseksi vähähumuksiseksi järveksi. Vesi viipyy laskennallisesti seitsemässä vuodessa. Noin 85 % järven valuma-alueesta on metsää ja suota, ja noin 10 % on peltomaata. Järven erottaa peltomaista metsäinen suojavyöhyke. Järvellä onkin erämainen ilme. Järven ekologinen tila on hyvä. Vedenlaatu on pysynyt erinomaisena, vaikka siihen päätyy laskuojien välityksellä humusta ojitetuilta soilta. Vedenväri on noin 30 mg Pt/l, sen näkösyvyys on ajoittain kolme metriä ja sen sähkönjohtavuus on yli 7 mS/m. Veden happamuustaso on neutraali (pH 7), koska happamat suovedet neutraloituvat emäksisen kallioperän alkaaleilla vesillä. Vedessä esiintyy vain vähän ravinteita. Fosforipitoisuus on alle 10 mikrogrammaa litrassa vettä, eli järvi olisi tällaisella mittausarvolla karu. Järvessä esiintyy kuitenkin leväkukintoja, joten sen voi lukea lievästi rehevöityneeksi. Hygieeninen taso on hyvä ja vesi soveltuu uimiseen.
Virkistysarvoja.
Kenkiänlahdella on Hirvijärven uimaranta ja sen läheisyydessä on myös 300 metrin pituinen Hirvijärven luontopolku, jolla voi tutustua Hirvijärven luontoon. Luontopolun alueen metsätyyppi edustaa pääasiassa tuoretta kangasmetsää. Järveltä löytyy myös Hyvinkään kaupungin virkistysalue, joka soveltuu hyvin muun muassa kalastukseen, soutuun, uintiin, luontoharrastukseen ja telttailuun. Järvellä yleisiä lintulajeja ovat harmaalokki, heinäsorsa, isokoskelo, kuikka, kaakkuri, kalasääski, mustakurkku-uikku ja naurulokki. Saaliskaloja ovat ainakin ahven, ankerias, hauki, kuha, lahna, muikku, siika ja särki sekä äyriäisistä jokirapu.
Hydrologiaa.
Hirvijärvessä on ollut käytössä säännöstelypato 1960-luvulta asti, joka alunperin perustui vuonna 1955 myönnettyyn säännöstelylupaan. Helsingin kaupungille oli tarkoitus varmistaa riittävästi raakavettä (Vesistötoimikunnan päätös 18/1955) säännöstelemällä Hirvijärveä, Suolijärveä ja Kytäjärveä. Nykyään järvet ovat osa pääkaupunkiseudun vedenhankinnan varajärjestelmää. Säännöstelylupa on viimeksi päivitetty vuonna 2017 ja se on ollut käytössä vuodesta 2019 alkaen. Hirvijärven vedenkorkeus tulisi pysytellä välillä 102,35–103,40 metriä mpy.
Nykyään järvet ovat osa pääkaupunkiseudun vedenhankinnan varajärjestelmää. Padon yhteydessä on vedenpinnan korkeuden mittauspiste, josta saadaan myös arviot veden virtaamille. Mittausarvoja on käytettävissä vuodesta 1959 asti. Järven vedenpinnan keskivedenkorkeutta (MW) ei ole tässä käytettävissä, mutta sen keskiyläkorkeus (MHW) on 103,42 metriä (mpy.), keskialikorkeus (MNW) 102,95 m. Korkein mitattu korkeus (HW) oli 103,80 m (mitattu 3.5.2000) ja alin (NW) oli 102,69 m (mitattu viimeksi 6.4.1962). Luusuassa veden keskivirtaama (MQ) on ollut 0,22 kuutiometriä sekunnissa (m³/s) , mutta keskiylivirtaama (MHQ) on 0,74 m³/s ja keskialivirtaama (MNQ) on 0,04 m³/s. Suusin mitattu virtaama (HQ) 1,5 m³/s (mitattu 31.12.1974) ja alin (NQ) 0,0 m³/s (mitattu viimeksi 12.5.2013). Säännöstelyohjeissa määritetään nykyään, että vedenkorkeuksia säädellessä ei virtaama saa poiketa välistä 0,05–1,2 m³/s .
Vesistösuhteet.
Hirvijärvi sijaitsee Vantaanjoen vesistössä (vesistöaluetunnus 21) Kytäjärven alueella (21.03), jonka Suolijärven-Hirvijärven valuma-alueeseen (21.033) järvi kuuluu. Järven valuma-alueen pinta-ala on 25,8 neliökilometriä. Suurin järveen laskevista ojista on Pahkaoja, jonka valuma-alueen pinta-ala on 10,49 neliökilometriä. Sen valuma-alueella sijaitsevat Palvalammi (5 ha), Mustalammi, Pitkälammi, Vähäjärvi (13 ha) ja Pitkäjärvi. Sen lisäksi siihen tulevat esimerkiksi Vähäjärvestä alkava oja järven pohjoispuolella, Rautajalanlammin (3 ha) Kortonoja Korttoonlahteen, Kavettoman (11 ha), itäisen Kirjavan (2 ha) ja läntisen Kirjavan (1 ha) yhteinen laskuoja etelärantaan, ja Pahanojanlammin (2 ha) oja Mannilanlahteen. Järven laskuoja alkaa Kenkiänlahdesta ja se virtaa Vatsianjärven (8 ha) läpi ja tämän jälkeen Väliojan nimellä Suolijärveen (190 ha). Järven vedenpinnan korkeus on 103,6 metriä mpy. (N2000, ennen se oli 103,4 m N60) ja Suolijärvellä 88,4 metriä, joten laskuojan pudotukseksi kertyy 15,2 metriä. Laskuojan kokonaispituus Suojärvelle on 2,6 kilometriä.