Beneventum

Beneventum (lat.; tai ), alun perin Maleventum (lat.; kreik. tai ), oli antiikin aikainen kaupunki Samniumissa mutta Apulia et Calabrian alueella Italiassa. Se on kehittynyt nykyiseksi Beneventon kaupungiksi ja sijaitsi sen paikalla.
Beneventum oli alun perin samnilainen, oletettavasti hirpinien heimon kaupunki, joka tunnettiin nimellä Maleventum. Siitä tuli osa Rooman valtakuntaa vuonna 268 eaa. Samassa yhteydessä sen nimi vaihdettiin Beneventumiksi. Kaupunki oli yksi koko Etelä-Italian merkittävimpiä antiikin aikaisia kaupunkeja, ja sijaitsi kahden tärkeän tien, Via Appian ja Via Trajanan, risteyskohdassa.
Maantiede.
Beneventumin kaupunki sijaitsi Samniumin eteläosassa alueella, joka Augustuksen Italian aluejaossa oli Regio II Apulia et Calabriaa, ei Regio IV Samniumia. Kaupunki oli Via Appian varrella ja sijaitsi 32 roomalaisen mailin päässä Capuasta. Se oli rakennettu Calor (nyk. Calore Irpino) -joen varrelle lähelle kohtaa, jossa Sabatus (nyk. Sabato) -joki laski Caloriin.
Rooman keisarikaudella Beneventumin alaisuudessa ollut maa-alue oli varsin laaja. Lännessä se ulottui Caudiumiin saakka käsittämättä kuitenkaan kyseistä kaupunkia itseään. Pohjoisessa se ulottui Tamarus (nyk. Tammaro) -joelle saakka ja käsitti muun muassa Pagus Veianuksen. Koillisessa Beneventumin alueeseen kuului Aequum Tuticum (Equus Tuticus), ja idässä ja etelässä alue rajautui Aeclanumin ja Abellinumin alueisiin. Alueella oli lukuisia Beneventumin alaisia kyliä.
Beneventum sijaitsi lännestä Roomasta ja Capuasta päin tulleen Via Appian varrella sen kahden päähaaran risteyskohdassa. Tien alkuperäinen linjaus Beneventumista itään kulki Aeclanumin ja Venusian kautta Tarentumiin eli kreikkalaisittain Tarakseen ja sieltä Brundisiumiin. Uusi, keisari Trajanuksen rakennuttama haara, Via Trajana, kulki Aequum Tuticumin ja Adrianmeren rannikon kautta Brundisiumiin ja korvasi Via Appian päätienä Beneventumista itään päin kuljettaessa. Pohjoisen suuntaan Beneventumista lähti tiet, joka kulkivat Telesian kautta Allifaeen ja Bovianumin kautta Aeserniaan. Etelään kaupungista lähti tie, joka kulki Abellinumin kautta Salernumiin.
Suurin osa antiikin aikaisista lähteistä sijoittaa Arusinuksen tasangon ("Arusini campi" tai "Arusinus campus"), joka mainitaan roomalaisten ja Pyrrhoksen armeijan välisen Beneventumin taistelun tapahtumapaikaksi vuonna 275 eaa., Beneventumin lähelle. Perinteisesti on katsottu, että se sijaitsi Calor-joen eteläpuolella, ja että Via Appia kulki myöhemmin saman tasangon läpi. Florus ja Orosius kuitenkin sijoittavat tasangon Lucaniaan, ja tämän näkemyksen jakavat "Barrington Atlas of the Greek and Roman World" -kartaston toimittajat.
Historia.
Samnilaisaika.
Beneventum oli koko Samniumin tärkeimpiä kaupunkeja ja myöhemmin myös koko eteläisen Italian tärkeimpiä kaupunkeja. Kaupunki oli alun perin samnilaisen heimon, todennäköisesti hirpinien ("Hirpini"), keskus. Antiikin lähteissä on asian suhteen kuitenkin epäselvyyttä. Plinius vanhempi liittää kaupungin suoraan hirpineihin. Livius taas piti Beneventumia varsinaisen Samniumin kaupunkina, erotuksena hirpinien alueesta, ja Klaudios Ptolemaios jakoi saman näkemyksen.
Kaikki antiikin lähteet ovat yksimielisiä siitä, että Beneventum oli hyvin vanha kaupunki. Solinus ja Stefanos Byzantionlainen pitivät sen perustajana Diomedestä. Myös paikalliset omaksuivat tämän legendan, ja vielä Prokopioksen aikana esittelivät Kalydonin metsäkarjun torahampaiksi väitettyjä hampaita todisteeksi alkuperästään. Festus sen sijaan piti kaupungin perustajana Ausonia, Odysseuksen ja Kirken poikaa. Tämä perinne voi viitata siihen, että kaupunki oli alun perin ausonien ("Ausoni") kaupunki ennen kuin samnilaiset valtasivat sen.
Antiikin historiallisten tapahtumien yhteydessä Beneventum esiintyy kuitenkin jo samnilaisena kaupunkina. Samnilaiset kutsuivat kaupunkia ehkä nimellä "Malventum", "Maloeis" tai "Malieis". Latinalaisittain tästä tuli nimi "Maleventum". Kaupunki vaikuttaa olleen tarpeeksi vahva, jotta roomalaiset eivät yrittäneet hyökätä sinne kahden ensimmäisen samnilaissodan aikana. Kaupunki vaikutta kuitenkin tulleen roomalaisten haltuun kolmannessa samnilaissodassa, vaikkakaan tapahtuman tarkempia yksityiskohtia ei tunneta. Beneventum oli varmuudella roomalaisten hallussa vuonna 275 eaa., kun roomalaiset voittivat Pyrrhoksen suuressa Beneventumin taistelussa konsuli Manius Curius Dentatuksen johdolla.
Rooman tasavallan aika.
Vuonna 268 eaa. roomalaiset tekivät Beneventumista "colonian" eli sotilassiirtokunnan vahvistaakseen sen hallussapidon. Kaupunki sai latinalaisoikeudet ("jus Latii"). Tässä yhteydessä roomalaiset nimesivät kaupungin uudelleen "Beneventumiksi" ("bene" &lt; "bonus" = ’hyvä’), sillä nimi "Maleventum" kuulosti latinaksi huonolta enteeltä ("malus" = ’huono’).
Roomalaisena coloniana Beneventumista vaikuttaa tulleen pian kukoistava paikka. Toisen puunilaissodan aikana se toimi usein roomalaisten tukikohtana, koska se sijaitsi lähellä Campaniaa ja oli vahva linnoituspaikka. Kaupungin lähellä käytiin kaksi sodan merkittävää taistelua, vuoden 214 eaa. taistelu, jossa Tiberius Sempronius Gracchus voitti Hannon johtamat karthagolaiset, ja vuoden 212 eaa. taistelu, jossa roomalaiset valtasivat Quintus Fulvius Flaccuksen johdolla Hannon leirin, johon tämän joukot olivat koonneet suuret määrät ruokaa ja muita huoltotarvikkeita. Vaikka karthagolaiset hävittivät sen aluetta useita kertoja, se oli silti yksi 18 latinalaisesta coloniasta, jotka olivat vuonna 209 eaa. kyvykkäitä ja halukkaita tarjoamaan miehiä ja rahaa sodan jatkamiseksi.
Beneventumia ei mainita vuosien 91–87 eaa. liittolaissodan yhteydessä, mutta se säilyi uskollisena Roomalle ja vaikuttaa välttäneen monia muita Samniumin kaupunkeja kohdanneet onnettomuudet. Tasavallan ajan lopulla se mainitaan yhtenä koko Italian vaurammista ja kukoistavimmista kaupungeista. Toisen triumviraatin aikana triumvirit jakoivat sen maita veteraaneilleen.
Rooman keisariaika.
Octavianus Augustus perusti Beneventumiin kokonaan uuden colonian vuonna 42 eaa., ja laajensi kaupungin aluetta liittämällä siihen Caudiumin alueita. Nero asutti sinne kolmannen colonian. Tuossa yhteydessä kaupunki omaksui lisänimen "Concordia". Siksi kaupungin koko nimenä esiintyy Septimius Severuksen aikana "Colonia Julia Augusta Concordia Felix Beneventum".
Beneventumista säilyneet rauniot ja piirtokirjoitukset osoittavat sen olleen edelleen keisarikaudella tärkeä ja kukoistava kaupunki. Se oli tuohon aikaan hirpinien tärkein keskus ja todennäköisesti Capuan jälkeen koko Etelä-Italian huomattavin ja väkirikkain kaupunki. Tästä Beneventum sai epäilemättä kiittää sijaintiaan Via Appian varrella, ja vieläpä sen kahden päähaaran risteyskohdassa. Horatius mainitsee kaupungin tunnetussa kuvauksessaan matkastaan Roomasta Brundisiumiin. Samasta syystä kaupungissa kävivät useat Rooman keisarit, joista mainitaan erityisesti Nero, Trajanus ja Septimius Severus. Rooman senaatti ja kansa pystyttivät kaupunkiin suuren triumfikaaren Trajanuksen kunniaksi.
Eri keisarit vaikuttavat antaneen kaupungille yhä lisää maata, ja rakennuttivat tai ainakin nimesivät sinne useita julkisia rakennuksia. Hallinnollisessa mielessä kaupunki liitettiin aluksi muiden hirpinien alueiden mukana Regio II Apulia et Calabrian alueeseen. Myöhemmin se liitettiin osaksi Campanian provinssia. Sen asukkaat luettiin Stellatinan "tribukseen". Kaupungin asukkaasta käytettiin etnonyymiä "Beneventanus".
Beneventum oli grammaatikko Orbiliuksen synnyinpaikka. Hän opetti pitkään kotikaupungissaan ennen kuin siirtyi Roomaan, ja beneventumlaiset pystyttivät hänelle patsaan kaupunkiinsa. Piirtokirjoitusten perusteella saman kunnian sai myös toinen grammaatikko, Rutilius Aelianus, sekä monet lähinnä paikallisesti tunnetut puhujat ja runoilijat.
Myöhäisantiikista keskiajalle.
Benevetum säilytti merkityksensä keisarikauden loppuun saakka. Totila valtasi sen goottisotien aikaan, ja sen muurit tuhottiin maan tasalle, mutta kunnostettiin pian uudelleen. Paulus Diaconus mainitsee kaupungin hyvin vauraana ja seutunsa hallintokeskuksena. Langobardien vuonna 571 alkaneen vallan aikana Beneventumista tuli keskus herttuakunnalle, johon kuuluivat kaikki heidän valtaamansa alueet Etelä-Italiassa. Kaupunki säilytti asemansa itsenäisenä valtiona vielä pitkään senkin jälkeen, kun langobardien kuningaskunta pohjoisessa oli kukistunut. Kaupunki on kehittynyt nykyiseksi Beneventon kaupungiksi.
Rakennukset ja löydökset.
Nykyisessä Beneventossa on säilynyt useita jäänteitä, jotka todistavat antiikin aikaisen kaupungin suuruudesta, mutta suurin osa jäänteistä on tuhoutunut, koska myöhempi kaupunki on aina ollut samalla paikalla ja tuhoutunut ja rakennettu uudestaan toistuvasti.
Asemakaava ja kaupunginmuurit.
Antiikin aikaisen kaupungin asemakaava on vain heikosti hahmotettavissa, mutta sen "decumanus maximuksen" eli roomalaisen ruutuasemakaavan itä-länsisuuntaisen pääkadun arvellaan kulkeneen nykyisen Corso Garibaldi -kadun paikalla. Beneventon kaupunginmuurit, joita on säilynyt vain huonosti, ovat pääosin langobardiajalta, mutta niiden osana on säilynyt jonkin verran roomalaisaikaista rakennusvaihetta lähellä nykyistä Torre di Simonea.
Trajanuksen riemukaari (Porta Aurea).
Kaupungin huomattavin säilynyt jäänne on Trajanuksen kunniaksi rakennettu triumfikaari, joka tunnetaan nykyisin nimellä Porta Aurea ja muodostaa yhden nykykaupungin porteista. Sen korkeus on 15,6 metriä. Kaari sijaitsee kohdassa, jossa Via Trajana kulki ulos kaupungista. Siinä olevan piirtokirjoituksen mukaan se omistettiin Trajanukselle vuonna 114 oletettavasti hänen kuljettua siitä matkalla sotimaan Parthiaa vastaan. Kaaren suunnitteli mahdollisesti Apollodoros Damaskoslainen, ja sen esikuvana toimi Rooman Tituksen riemukaari. Kaaren julkisivussa on marmorireliefejä, jotka esittävät Trajanuksen tekoja, ja jotka lisättiin Hadrianuksen aikana. Länsipuolen reliefit esittävät Trajanuksen saavutuksia Italiassa ja itäpuolen reliefit hänen saavutuksiaan provinsseissa. Riemukaari ja sen veistoskoristelut ovat säilyneet nykyaikaan poikkeuksellisen hyvin.
Muita rakennuksia.
Kaupungista on säilynyt myös roomalaisen teatterin rauniot, jotka sijaitsevat lounaaseen nykyisestä Beneventon katedraalista. Teatteri rakennettiin Hadrianuksen aikana ja kunnostettiin Septimius Severuksen aikana. Muihin jäänteisiin lukeutuvat amfiteatterin rauniot; mahdollisesti forumin osana olleet rakennusjäänteet, mukaan lukien cryptoporticus, Santi Quarantassa lähellä Santa Maria della Grazien kirkkoa; Arco del Sacramento -nimellä nykyisin tunnettu kaari lähellä katedraalia; suurikokoisen rakennuksen, mahdollisesti kylpylän rauniot lähellä Ponte Vanvitellia; Piazza Papinianolla oleva Egyptistä Isiksen temppelistä tuotu obeliski, jonka pystytti Lucilius Rufus vuonna 88; sekä samaa alkuperää oleva Apiksen patsas Piazza San Lorenzolla.
Sillat.
Calor-joen yhden sivuhaaran kaupungin itäpuolella ylittänyt alun perin Trajanuksen aikana rakennettu silta on säilynyt, ja tunnetaan nykyisin nimellä Ponticello. Roomalaisaikaista rakennetta on myös Ponte Leprosossa, joka ylitti Sabatus-joen ja jonka yli Via Appia tuli Beneventumiin, sekä Ponte Valentinossa, joka ylitti yhden Calorin sivuhaaroista kaupungin itäpuolella.
Esinelöydöt.
Eri puolilta nykykaupunkia on löydetty paljon reliefien ja veistosten osia sekä latinankielisiä piirtokirjoituksia. Jotkut piirtokirjoitukset mainitsevat kaupungissa olleita julkisia rakennuksia. Eräs niistä oli Caesareum, joka oli oletettavasti eräänlainen "curia" eli kaupungin neuvoston kokoontumispaikka. Muihin lukeutuvat basilika, portiikit ja Commoduksen rakennuttamat termit eli roomalaiset kylpylät. Osa piirtokirjoituksista puolestaan antaa tietoa kaupungin lukuisista "collegioista", joista osa liittyi uskontoon, osa kauppaan ja osa oli kirjallisia. Via Trajanan varrelta on löydetty paljon mailipylväitä.
Kaupungista tehtyjä löytöjä on esillä Museo del Sanniossa (Samniumin museo), joka toimii Santa Sofian luostarissa. Osa kokoelmasta on Beneventon linnassa Rocca dei Rettorissa.