Gotlanti

Gotlanti () on Ruotsin ja varsinaisen Itämeren suurin saari. Gotlannin ainoa kaupunki on Visby. Gotlannin alkuperäinen nimitys suomeksi on ollut Vuojola tai Vuojonmaa.
Maantiede.
Gotlanti sijaitsee 90 kilometrin päässä Ruotsin mantereesta ja noin 130 kilometrin päässä Baltian rannikosta. Sen pinta-ala on 3 151,4 km², mikä on 0,8 % Ruotsin kokonaispinta-alasta. Rantaviivaa on noin 800 km, Fårön saari mukaan luettuna. Saaren leveys on 52 km ja pituus 176 km. Saaren ja samalla koko Gotlannin maakunnan korkein kohta on Lojsta hed, joka kohoaa 82 metrin korkeuteen merenpinnasta. Suurin järvi on Bäste träsk, pinta-alaltaan 6,3 km².
Ilmasto.
Gotlannissa on meri-ilmasto; kevät ja kesä ovat viileitä, syksy pitkä ja lämmin ja talvi yleensä leuto. Kesä tulee vähän myöhemmin kuin muualle Ruotsiin, mutta lämpimähkö ilmasto toisaalta pidentää syksyä. Saarella on enemmän aurinkoisia tunteja vuodessa kuin muualla Ruotsissa. Kesällä keskilämpötila on 16 °C, talvella helmikuussa lämpötila saattaa olla rannikolla −1 °C ja saaren keskiosissa −2,5 °C. Sademäärä on pieni.
Geologia.
Pinnanmuodoiltaan Gotlanti on hiekasta, kalkista ja korallista muodostunutta tasankoa. Saaren muodostuminen alkoi noin 400 miljoonaa vuotta sitten. Se sijaitsi päiväntasaajalla ja luonto oli samanlaista kuin Havaijilla. Tämä vaikutti myös saaren nykyiseen olomuotoon. Gotlannissa on paljon merkkejä tästä ajasta ja fossiileja voikin löytää mistä vain saaren alueella. Erilaisia fossiilisia lajeja on löydetty yli 2 000.
Rannoilla on paljon meren hiomia kalkkikivimuodostelmia, joita kutsutaan ruotsin kielessä nimellä "rauk" (). Eniten niitä on Fårön luoteisrannikolla. Ne ovat kehittyneet 10 000 vuotta sitten. Useilla rannoilla on myös hiekkadyynejä. Yksi suosituista nähtävyyksistä on kalkkikiviluola Lummelundagrottan, joka sijaitsee rannikolla Visbystä pohjoiseen. Luolat ovat Gotlannin suosituin turistikohde. Kyseinen luolasto löydettiin vuonna 1948.
Luonto.
Suojelualueet.
Gotlannin vierellä sijaitsee kolme Fårötä pienempää saarta. Niistä Gotska Sandön on kansallispuisto. Kansallispuisto siitä tuli vuonna 1963. Stora Karlsö ja Lilla Karlsö ovat luonnonsuojelualueita ja niille järjestetään retkiä.
Eläimet.
Vesilintuja voi nähdä paljon, erityisesti Stora ja Lilla Karlsöllä. Niillä asuu esimerkiksi kiisloja ja ruokkeja. Eläimistä Gotlannissa näkee erityisesti lampaita. Saaren oma lammasrotu on nimeltään gotlanninlammas. Saaren vaakunaan on kuvattu lammas, mutta maakuntaeläin on kuitenkin siili. Siilit olivat mahdollisesti pyhiä eläimiä Gotlannissa kivikaudella. 
Gotlannista peräisin oleva hevosrotu on gotlanninruss. Russeja on ollut saarella mahdollisesti jo kivikaudella. Aikaisemmin ne olivat vientitavaraa: 1870-luvulla hevosia vietiin ulkomaille jopa 2 000. Vuosisadan vaihteessa niitä oli villeinä 150. Nykyisin samassa paikassa, Lojsta hedillä elää villejä russeja 50 yksilöä, muuten koko saarella niitä on yhteensä 7 000–8 000 yksilöä.
Gotlannin aurinkoisuus näkyy myös esimerkiksi Gotska Sandönin ja Fårön hyönteisten määrässä.
Kasvit.
Kasvillisuudesta mainittakoon esimerkiksi erilaiset orkideat, joita näkyy paljon erityisesti alkukesällä. Ruotsissa esiintyvistä 50 orkidealajista kasvaa Gotlannissa noin 40 (toisen lähteen mukaan vain 30) ja monet niistä ovat rauhoitettuja. Esimerkiksi harvinaista "Orchis spitzelii" -lajia tavataan Ruotsissa ainoastaan Gotlannissa, ja sitä muistuttava miehenkämmekkä on saarella yleinen. Muista luonnonkasveista esimerkiksi erilaiset hirvenjuuret ovat yleisiä.
Visbyssä kasvaa niin paljon erilaisia ruusuja, että sitä sanotaan "ruusujen kaupungiksi". Ruusut kukkivat siellä myöhäiseen syksyyn asti, kasvitieteellisessä puutarhassa jouluun. Saarella on paljon lehdesniittyjä, joilla kasvaa orkideojen kevätesikkoja. Gotska Sandönin metsistä on löydetty yli 250 jäkälä-, 50 sammal- ja 400 putkilokasvilajia. Saarella kasvaa paljon mäntyjä.
Puolet saaren pinta-alasta on metsää, mutta rannoilla metsät ovat tuulien muokkaamia. Valtapuulajina on mänty.
Historia.
Esihistoria.
Gotlanti tunnetaan eri-ikäisistä muinaisjäännöksistään. Ensimmäiset asukkaat saapuivat Gotlantiin kivikaudella 7 000 vuotta sitten. Saaren varhaisten asukkaiden tutkituista jäänteistä maanviljelijät muistuttivat geneettisesti nykypäivän eteläeurooppalaisia, metsästäjä-keräilijät suomalaisia.
Saarella on vieläkin isoja kivihautoja (veneen muotoisia ja isoja röykkiöitä) pronssikauden jäljiltä. Veneen muotoisia hautoja eli "laivalatomuksia" on saarella yhteensä noin 350 ja ne on kaikki tehty noin 1000 eaa. Suurin niistä on 47 metriä pitkä ja 7 metriä leveä. Kaikkia vainajia ei kuitenkaan haudattu laivan muotoisiin hautoihin. Röykkiöhautoja on saarella 375, joista melkein kaikki sijaitsevat rannikolla. Niistä suurin Uggarde Roir on 45 metriä halkaisijaltaan ja 8 metriä korkea. 4 000 vuotta sitten asukkaita oli alkanut kerääntyä erityisesti rannikolle, jonkin verran myös sisämaahan. Linnavuorien jäänteitä on saarelta löytynyt noin 70, vaikka niitä on aikoinaan voinut olla enemmänkin. Rautakaudelta ja viikinkiajalta on säilynyt esimerkiksi talojen perustuksia ja kuvakiviä.
Viikinkiaika ja hansaliitto.
Viikinkiaikana Gotlanti oli idäntien kaupan keskuksia. Monet gotlantilaiset olivat merimiehiä ja kauppiaita, joilla oli yhteyksiä ulkomaille ja jotka keräsivät suuria rikkauksia, joita kätkettiin maahan. Maasta on löytynyt roomalaisia rahoja, mutta myös 100 000 arabialaista, saksalaista sekä muista Euroopan maista peräisin olevaa kolikkoa viikinkiajalta. Keskiajalla rakennettiin myös paljon suuria kivitaloja ja -kirkkoja. Kaupankäynti alkoi siirtyä maanviljelijöiltä porvareille, ja Visbystä tuli 1200-luvulla tärkeä hansakaupunki saksalaisvaikutteineen. Se oli yksi Hansaliiton vaikutuspiirissä olleista kaupungeista: sieltä käytiin esimerkiksi gotlantilais-saksalaista kauppaa Novgorodiin. Gotlannin maaseudun poliittinen ja kulttuurinen keskus oli keskiajalla Roma.
Kirkot ja keskiaikaiset rakennukset.
Kirkkoja ja asuinrakennuksia rakennettiin erityisesti 1200-luvulla. Saarella on 92–94 ennen vuotta 1350 rakennettua kirkkoa ja yksi uudempi Slitessä. Monet kirkot kuuluivat eri luostareille. Esimerkiksi sisterssiläiset perustivat luostarin 1164 Romaan alueelle, joka silloin oli saaren poliittinen keskus. Keski-Gotlannissa kirkkoja on tiheässä, lyhimmillään jopa 20 kilometrin päässä toisistaan. Vanhimpia, norjalaisia sauvakirkkoja muistuttavia puukirkkoja ei ole enää jäljellä, mutta jäänteitä niistä on löydetty. 
Vuonna 1225 rakennettu Visbyn tuomiokirkko on yksi kaupungin harvoista ehjänä säilyneistä kirkoista. Tuomiokirkko siitä tuli vuonna 1572. 1200-luvulta on peräisin myös Visbyn vanhaa kaupunkia ympäröivä 3,6 km pitkä kehämuuri, joka on Pohjois-Euroopan parhaiten säilynyt kaupunginmuuri. Visby onkin tyypillinen hansakaupunki kehämuurin, hyvin säilyneen katuverkon ja keskiajalta peräisin olevien rakennusten perusteella.
Suuruuden ajan päättyminen.
Gotlannin suuruuden ajan päättymiskohtana pidetään tanskalaisen kuninkaan Valdemar Atterdagin saaren valloitusta vuonna 1361. Saari oli vuosikausia Tanskan omistuksessa ennen Ruotsille siirtymistään. Vuosisatoja kestänyt laskusuuntaus aiheutti muun muassa monien rakennusten rappeutumisen, vaikka esimerkiksi kehämuuri säästyi purkamiselta. Gotlannista olisi voinut tulla myös osa Venäjää: venäläiset valloittivat saaren kolmeksi viikoksi huhti-toukokuussa 1808 Suomen sodan aikana.
Uusin aika.
1800-luvulla heräsi kiinnostus historiaan, jolloin kulttuuri ja talous alkoivat kehittyä, ja samalla myös Visbyn kaupunki alkoi levitä kehämuurin ulkopuolelle. Visby on ollut UNESCOn maailmanperintöluettelossa vuodesta 1995.
Gotlannin strateginen merkitys on merkittävä, sillä sitä hallitsemalla voi käytännössä hallita koko Itämerta. Saarta on jopa verrattu uppoamattomaan lentotukialukseen. Kylmän sodan aikana Ruotsi piti saarella suurimmillaan kokonaista panssaripataljoonaa siltä varalta, että Neuvostoliitto yrittäisi vallata sen Ruotsin neutraliteetista välittämättä. Kylmän sodan loputtua Ruotsi pienensi sotilaallista läsnäoloaan saarella merkittävästi, ja vuonna 2005 saarella oli enää vain 500 sotilaan kodinturvajoukko. Saaren strateginen merkitys huomattiin uudestaan Venäjän hyökättyä Ukrainaan vuonna 2022 ja Ruotsin jätettyä Nato-jäsenhakemuksen. Vuoden alussa Venäjä myös siirsi maihinnousualuksia Pohjanmereltä Itämerelle, mikä tulkittiin ensisijaisesti Gotlannin uhkailuna. 
Väestönkehitys.
Väestö lääneittäin.
Gotlannissa oli vuoden 2011 lopussa yhteensä 57 308 asukasta. Kaikki asuivat Gotlannin läänissä, sillä Gotlannin maakunta ja Gotlannin lääni vastaavat toisiaan.
Gotlannin pinta-ala on 3 140,1 km², joten väestötiheys oli vuoden 2011 lopussa 18,3 asukasta neliökilometriä kohti. Visbyssä asukkaita on noin 22 700.
Murre.
Monet gotlantilaisista puhuvat omaa ruotsin murrettaan (). Gotlannissa puhutaan myös gotlannin kieltä (nimityksenä gutniska, gotländska tai gutamål), joka pohjautuu Gotlannin omaan erilliseen skandinaaviseen murteeseen (islanti, fääri, jotkin norjalaismurteet sekä kuolleet grönlanti ja norni pohjautuvat länsiskandinaavisiin murteisiin, kun taas ruotsi, tanska ja jotkin norjan murteet pohjautuvat itäskandinaavisiin murteisiin).
Gotlannin asukasta kutsutaan ruotsiksi nimellä "gotlänning". Mutta jos tämä on syntyperäinen gotlantilainen vähintään kolmannessa polvessa, hän on "gute".
Elinkeinot ja työllisyys.
Gotlannin pääelinkeinoja ovat matkailu, maanviljely ja elintarviketeollisuus. Lehmiä, lampaita, sikoja ja kanoja kasvatetaan saarella. Viljan ja öljykasvien viljely on lisääntynyt, mutta Gotlannin markkinaosuus on suuri juuresten viljelyssä, josta se myös tunnetaan.
Myös matkailu on yksi pääelinkeinoista. Ensimmäiset matkailijat tulivat saarelle 1800-luvun puolivälissä. Vuonna 2008 kävi saarella noin 775 000 matkailijaa. Suurin osa matkailijoista tulee muualta Ruotsista, mutta ulkomaalaisista suurin osa tulee Saksasta. 
Elintarviketeollisuuden lisäksi saarella on paljon puu-, kalkki- ja sementtiteollisuutta. Lisäksi louhitaan kiviä, esimerkiksi Kettelvikissä sijaitsee paikallisen kivenhakkaajan työtä esittelevä Kettelvikin kivimuseo. Slitessä, Gotlannin itärannikolla, on Pohjoismaiden suurin sementtitehdas. Tehdas pystyisi tuottamaan kaiken Ruotsissa käytettävän sementin, mutta 65 % tuotannosta menee vientiin. 1700-luvulla Pohjois-Gotlanti oli kalkkiteollisuuden keskus, saarella on edelleen vedellä täyttyneitä kalkkikaivoksia ja luhistuneita kalkkiuuneja. 
Yrityksiä saarella on 7 800. Suurin työnantaja on kuitenkin Gotlannin kunta. Kunta työllistää noin 6 700 ihmistä, yrityksistä suuria työllistäjiä ovat muun muassa Destination Gotland, Cementa ja Högskolan Gotland. Monilla on kuitenkin maanviljely sivuelinkeinona. Työllisyysprosentti oli vuonna 2008 84,1 % eli hivenen korkeampi kuin maassa keskimäärin.
Saarella on myös noin 160 tuulivoimalaa, jotka tuottavat 20 % saaren sähköstä. Gotlannista tuli 19. syyskuuta 2005 Ruotsin ensimmäinen kunta, joka on pelkän digitaali-TV:n varassa.
Hallinto.
Maakunnilla ei ole Ruotsissa ollut virallista asemaa sen jälkeen kun läänit perustettiin vuonna 1634. Gotlannin maakunta vastaa kuitenkin alueeltaan Gotlannin lääniä ja Gotlannin kuntaa, jotka ovat hallinnollisia alueita.
Toisin kuin muissa Ruotsin lääneissä, Gotlannin läänissä ei ole maakäräjiä (), vaan Gotlannin kunnanvaltuusto hoitaa myös maakäräjille kuuluvat tehtävät. Gotlannin maakäräjät lakkautettiin vuonna 1970.
Vuonna 1971 voimaan astuneesta kuntauudistuksesta lähtien koko Gotlanti on muodostanut yhden ainoan kunnan, jossa maakäräjien ja kunnan hallinto ovat osittain yhdistyneet. Gotlannin kunnanvaltuustoa vastaavassa aluevaltuustossa, joka hoitaa myös maakäräjävaltuustolle kuuluvia tehtäviä, on 71 edustajaa. Kunnan perustamisesta lähtien keskusta oli pitkään johtava puolue. Vuonna 2006 valitussa valtuustossa on kuitenkin sosiaalidemokraateilla 24 paikkaa, keskustalla 17. 
Kaksikamaristen valtiopäivien aikana Gotlannista valittiin kolme edustajaa toiseen kamariin ja ensimmäiseen kamariin edustajat valittiin yhdessä Kalmarin läänin kanssa. Yksikamarisiin valtiopäiviin siirryttiin 1970-luvulla ja silloin Gotlanti sai kaksi paikkaa. Useimmiten molemmat paikat ovat menneet saaren molemmille suurille puolueille, sosiaalidemokraateille ja keskustalle.
Almedalenin puistossa järjestetään vuosittain poliitikkojen viikko Almedalsveckan. Vuonna 2008 oli tapahtuman 40. juhlavuosi.
Gotlannin entiset kunnat.
Gotlanti koostuu useista historiallisista pitäjistä, jotka nykyisin on yhdistetty yhdeksi kunnaksi. Aikaisemmin saarella oli 92 pitäjää, jotka yhdistettiin ensin 14 kunnaksi vuoden 1952 kuntauudistuksessa ja yhdeksi kunnaksi 20 vuotta myöhemmin.
Maalaiskunnat vuoteen 1952.
Pitäjät lakkautettiin varsinaisesti jo vuoden 1862 kuntauudistuksessa, jolloin niistä muodostettiin samannimiset maalaiskunnat:
Akebäck, Ala, Alskog Alva, Anga, Ardre, Atlingbo, Barlingbo, Björke, Boge, Bro, Bunge, Burs, Buttle, Bäl, Dalhem, Eke, Ekeby, Eksta, Endre, Eskelhem, Etelhem, Fardhem, Fide, Fleringe, Fole, Follingbo, Fröjel, Fårö, Gammelgarn, Ganthem, Garde, Gerum, Gothem, Grötlingbo, Guldrupe, Hablingbo, Hall, Halla, Hamra, Hangvar, Havdhem, Hejde, Hejdeby, Hejnum, Hellvi, Hemse, Hogrän, Hörsne, Klintehamn, Kräklingbo, Källunge, Lau, Levide, Linde, Lojsta, Lokrume, Lummelunda, Lye, Lärbro, Martebo, Mästerby, Norrlanda, När, Näs, Othem, Roma, Rone, Rute, Sanda, Silte, Sjonhem, Sproge, Stenkumla, Stenkyrka, Stånga, Sundre, Tofta, Träkumla, Vall, Vallstena, Vamlingbo, Viklau, Visbyn pitäjä, Visby (kaupunki), Vänge, Västergarn, Västerhejde, Västkinde, Öja, Östergarn
Othem muutettiin Sliten kauppalaksi vuonna 1936. Visbyn pitäjä liitettiin Visbyn kaupunkiin samana vuonna.
Kunnat vuosina 1952–1970.
Vuoden 1952 kuntauudistuksen jälkeen Gotlannissa oli Visbyn kaupunki ja Sliten kauppala. Maalaiskuntia pohjoisesta etelään lueteltuina olivat Fårosund, Lärbro, Tingstäde, Dalhem, Romakloster, Stenkumla, Klintehamn, Hemse, Stånga, Ljugarn, Havdhem ja Hoburg.
Puolustusvoimat.
Ruotsin asevoimat luopui läsnäolosta saarella 2005, jolloin siellä oli vain muutaman sadan miehen suuruinen kodinturvajoukko Hemvärnet ja sen kymmenen vakituista sotilaskouluttajaa. Puolustusvoimien työntekijöitä on saarella yhteensä muutamia kymmeniä. Keväällä 2015 Ruotsin puolustusministeriö ilmoitti kuitenkin joukko-osaston perustamisesta saarelle lisärahoituksen turvin.
Liikenne.
Saarelle pääsee lentokoneella, Visbyn lentoasemalle lennetään esimerkiksi Brommasta ja Arlandasta. Lisäksi ympärivuotisia yhteyksiä on Linköpingiin ja Norrköpingiin, kesällä myös muihin kaupunkeihin. Lentoliikenne aloitettiin kesällä 1933 vesilentokoneella ja 1944, kaksi vuotta lentoaseman valmistumisen jälkeen, aloitettiin ympärivuotinen lentoliikenne.
Destination Gotland -yrityksen laivat kulkevat Visbyyn Oskarshamnista ja Nynäshamnista. Vuonna 2008 laivamatkustajia yrityksen kautta oli 1,6 miljoonaa. 1800-luvulla alkoivat höyrylaivat kulkea Gotlantiin. Aikoinaan kaupunkiin oli vaikea päästä laivalla tietyillä tuulilla, ja vasta 1980-luvun puolivälissä tehdyn satamaremontin jälkeen paikalla on ollut hyvät edellytykset päivittäiselle lauttaliikenteelle. Öölannin ja Gotlannin välillä on liikennöinyt lautta kesäisin vuodesta 2007. Suomesta esimerkiksi Kristina Cruises järjestää risteilyjä Gotlantiin.
Saari on yksi parhaista paikoista Ruotsissa pyöräilylomaa varten.
Palvelut.
Terveyspalvelut.
Visbyssä sijaitsee akuuttiin hoitoon keskittynyt sairaala, joka on remontoitu ja laajennettu 1990-luvun puolivälissä. Terveysasemia on Romassa, Slitessä, Hemsessä, Klintehamnissa ja kolme Visbyssä ympäristöineen.
Koulutus.
Saarella on 30 peruskoulua, joista seitsemässä myös yläaste. Niiden lisäksi on kaksi lukiota, toinen Visbyssä ja toinen Romassa. Jatko-opintoja tarjoaa Visbyssä sijaitseva Uppsalan yliopiston Gotlannin kampus.
Kulttuuri.
Peppi Pitkätossusta kertovia elokuvia on kuvattu Gotlannissa. Peppi Pitkätossun talo Huvikumpu sijaitsee Kneippbyssä, lähellä Visbytä. 
Myös muutamia Gotlannissa asuneen Ingmar Bergmanin elokuvia kuvattiin saarella.
Gotlannin lääninteatteri () pitää pääpaikkanaan erästä vanhaa kirkkoa Visbyssä, mutta tekee kiertueita koko saarella. Roma teatern puolestaan on esittänyt vuodesta 1989 alkaen Roman luostarin raunioilla joka kesä jonkin William Shakespearen näytelmän.
Saarella on myös monia museoita. Monet ovat vanhoja maatiloja, joista on myöhemmin tullut museoita. Kalkkiteollisuuden historiasta kertoo "Bläse kalkbruksmuseum", Gotlannin historiasta Visbyssä sijaitseva "Gotlands fornsal". Erikoisuuksista kiinnostuneille "pakollinen" nähtävyys on Visbyn vanhassa kaupungissa sijaitseva DBW:n puutarha, jossa on paljon ulkomaisia lajeja.
Tapahtumista tunnetuimpia on Visbyssä vuosittain järjestettävä keskiaikatapahtuma, "Medeltidsveckan".
Urheilu.
Gotlantilaisista urheilujoukkueista menestynein on ollut naisten koripallojoukkue Visby Ladies Basket Club, joka voitti Ruotsin mestaruuden vuonna 2005. Salibandyjoukkueista naisten "Endre IF" pelaa Ruotsin Elitserienissä ja miesten "Visby IBK" ykkösdivisioonassa.
Saarella ajetaan vuosittain suuri endurokilpailu "Gotland Grand National", johon osallistuu yli 2 000 ajajaa. Vuonna 2008 oli 25. kerta, kun tapahtuma järjestettiin. Uusimpia urheilutapahtumia on elokuussa järjestettävä pyöräilykilpailu "Gotland Bike Battle". Saaren pohjoisosassa, Kappelshamnissa sijaitsee Gotland Ring -moottorirata.
Gotland Runt on Pohjoismaiden suurin purjehduskilpailu. Gotlandin kiertoon osallistuu lähes 300 purjevenettä vuosittain. Kilpailun järjestää joka vuosi kesä-heinäkuun vaihteessa Ruotsin kuninkaallinen pursiseura, KSSS. Purjehduskilpailu alkaa Sandhamista ja päättyy päättyy samaan paikkaan kahden–neljän vuorokauden kuluttua.
Muuta.
Ruotsin prinsessa Leonore on Gotlannin herttuatar.