Lotfi Nasib

Lotfi Nasib (ent. "Nasibullen"; 13. toukokuuta 1926 Kotka – 28. maaliskuuta 2011) oli tataaritaustainen suomalainen jääkiekkoilija, joka edusti Tampereen Ilvestä hyökkääjän pelipaikalla vuosina 1943–1954 ja voitti kuusi Suomen mestaruutta sekä kaksi hopeaa. "Napi" toimi myös yhden kauden kapteenina ja pelasi 24 maaottelua sekä esiintyi kahdesti MM-kisoissa. Hänet on nimitetty jääkiekkoleijonaksi.
Ura.
Lotfi "Napi" Nasib (ent. "Nasibullen") edusti hyökkääjän pelipaikalla Tampereen Ilvestä aikana 1943–1954 ja voitti kuusi Suomen-mestaruutta sekä kaksi SM-hopeaa. Nasib pelasi 60 ottelua joissa hänen tehopisteensä olivat 55 + 25 = 80 ja jäähymääränsä 12 minuuttia. Nasib toimi kapteenina kauden 1950–1951. Maaotteluita Nasibille kertyi 24, tehden niissä 10 maalia.
Nasib pelasi kahdesti MM-kisoissa (1949 Tukholma, 1951 Pariisi). Oslon vuoden 1952 olympiajoukkueeseen Nasib ei päässyt opintojen vuoksi. Päivätyön viedessä Nasibin Saksaan hän kuitenkin saman vuoden syksyllä liittyi paikalliseen seuraan Harvestehuder THC (Hamburg). Nasib sai seuralta muiden etujen ohella myös rahallista korvausta, ja täten hän on yksi Suomen ensimmäisiä ulkomailla tienanneita kiekkoilijoita. Nasibille oltiin aikaisemmin tarjottu myös puoliammattilaissopimusta Krefelder EF -seurasta, mutta hän keskittyi opiskeluihinsa Suomessa ja jatkoi Ilveksen paidassa.
Jääkiekon ohella Nasib voitti 1940-luvun lopulla vesipallossa SAUL:n mestaruuden Kauppakorkeakoulun joukkueessa.
Pentti Isotalo muisteli Nasibia seuraavasti; ”Napi oli erinomainen luistelija, kepeä ja kevyt hyppijä, jonka irtonaiseen vartaloharhautukseen moni sekosi. Yrjö Hakalan ja Eero Saaren kanssa hän muodosti kolmikon, joka osasi pitää hauskaa kentällä ja muuallakin”.
Nasib valittiin Suomen Jääkiekkoleijonaksi vuonna 1985, aatelointinumerolla 15.
Ilves Takkuturkit -nimisen perinneyhdistyksen nimen keksi aikoinaan Nasib, joka mielsi sen parhaiten kuvaavan arvokkaasti vanhenevaa ilvestä.
Yksityiselämä.
Nasib valmistui ekonomiksi vuonna 1952. Hän työskenteli kuljetusliikkeessä Hampurissa, Merihuolto Oy:n osastopäällikkönä, Sadolin Painovärit Oy:n toimitusjohtajana ja sen idänkaupan konsulttina sekä Grankulla IFK Hockey:n puheenjohtajana. Aikuisiällä Nasib asui Kauniaisissa.
Perhe.
Lotfi Nasib (ent. Nasibullen) kuului Suomen tataariyhteisöön. Hän syntyi Kotkassa, veljensä Naim Terijoella ja sisko Zekiye (Hairedin) oli syntynyt Pietarissa. Naim Nasib ja Naimin poika Erkan edustivat myös Ilvestä jääkiekossa. Sisarukset palvelivat toisessa maailmansodassa; Lotfi kersanttina, Naim (1917–1998) ylikersanttina ja Zekiye (1919–2001) lottana.
Lotfin isä Neuman (1890–1966, نعمان, "Nuʿmān") otti aktiivisesti osaa Tampereen tataariyhteisön kulttuuritoimintaan ja toimi Tampereen islamilaisen seurakunnan sekä Tampereen Turkkilaisen Yhdistyksen hallituksissa. Ennen Tampereen seurakuntaa Neuman toimi Suomen Islam-seurakunnan hallituksen jäsenenä. Hän oli syntynyt Nižni Novgorodin alueen kylässä Suıksu (Ключищи, Kljutšištši). Neuman tuli vallankumouksen jälkeen Terijoelle, jonka jälkeen Kotkaan, mihin perusti tekstiilialan yrityksen. Muutettuaan Tampereelle 1930-luvun alussa Neuman jatkoi tekstiilialalla. Hänen liikkeensä "Kangas- ja lyhyttavarain Keskus" sijaitsi Kauppakadulla. Hänen veljensä Ymär (1895–1964) ja Abduldeyyin (1893–1953) asuivat myös Suomessa. Jälkimmäinen käytti sukunimeä "Karatau".
Nimi.
"Lotfi" on lyhennetty versio arabialaisesta nimestä Lotfullah (لطف الله).
Sukunimi alun perin Nasibullen (ven. Насибуллин; "Nasibullin"), tai perusmuodossaan ilman venäläistä päätettä Nasibullah (tat. Насыйбулла: "Nasıybulla);" tataarin vanhalla kirjaimistolla لطفى نصيب الله.