Persoonallisuusenneagrammi

Persoonallisuusenneagrammi (usein vain "enneagrammi") on yhdeksänkohtainen persoonallisuustyyppien luokittelu, jonka pohjana käytetään G. I. Gurdjieffin opetuksessaan esiintuomaa enneagrammisymbolia. Teoria on luotu tukemaan itsetutkistelua, helpottamaan yksilöiden välistä ymmärrystä sekä kommunikaatiota ja ennen kaikkea lisäämään suvaitsevaisuutta.
Suomessa on toiminut vuodesta 1995 yksi maailman suurimmista enneagrammiyhdistyksistä, joka on IEA:n (International Enneagram Association) sisaryhdistys.
Enneagrammia on toistaiseksi tutkittu tieteellisesti vähän. Enneagrammi ei kuitenkaan ole tiedepiireille täysin vieras. Siitä kirjoittaa mm. neuropsykiatri Daniel J. Siegel kirjassaan "The Mindful Therapist".
Päätyyppi.
Persoonallisuusenneagrammi jakaa ihmiset yhdeksään päätyyliin käyttäytymisen perusteella. Persoonallisuusenneagrammiteorian mukaan jokainen on oppinut jo lapsuudessaan selviytymisstrategian, jonka avulla on saanut turvallisuutta ja onnistumisen kokemuksia. Tätä lapsuudessa omaksuttua selviytymisstrategiaa ihmiset soveltavat myöhemmin elämässä eri tilanteissa. Nämä strategiat voidaan jakaa yhdeksään persoonallisuusenneagrammin mukaisesti. Jokaiseen strategiaan liittyy myös heikkouksia ja strategioiden alaryhmiä, jotka syventävät tietoa eri tyyleistä. Oman tyyppinsä voi selvittää internetissä lukuisien testien avulla tai aiheeseen perehtymällä. Ihmisen on usein melko helppo valita tyylinsä myös intuitiivisesti.
Päätyypit ovat yksinään raakileita, karkeita malleja, jotka antavat pohjan tulkinnalle. Tyyli on selvitettävä, jotta analyysia voidaan mielekkäästi jatkaa. Päätyyli ei siis anna vielä täysvaltaista kuvaa koko persoonasta, mutta luo tulkinnalle toimivan pohjan. Päätyypin rinnalla henkilön käytökseen vaikuttavat myös siivet eli rinnakkaistyypit sekä kasvusuunnat, jotka määräytyvät päätyypin mukaan.
Kyseinen persoonallisuusteoria ei ota kantaa siihen, ovatko tyypit osin synnynnäisiä vai lapsuudessa opittuja. Myöskään tieteellisessä yhteisössä asiasta ei ole yksimielisyyttä. Mikäli selviytysmisstrategiat oletettaisiin täysin opituiksi, niiden tietoinen tai epätietoinen vaihtaminen kasvun aikana, voisi olla teoriassa mahdollista.
Tyylit.
Persoonallisuusenneagrammityyleistä tai -tyypeistä käytetään hieman eriäviä nimityksiä. Seuraavassa Suomen Enneagrammiyhdistyksen luokittelu sekä kaikkien tyylien keskeisimpiä piirteitä.
Perfektionisti.
Ykköset ovat realisteja, tunnollisia ja periaatteellisia. He ponnistelevat elääkseen korkeiden ihanteiden mukaan. Ykkösiä motivoi tarve elää oikealla tavalla ja kehittää samalla itseään ja ympäröivää maailmaa. He arvioivat, mikä eri tilanteissa on oikein ja mikä väärin. Heidän huomionsa suuntautuu oikein tekemiseen ja parannettaviin asioihin.
Auttaja.
Kakkoset eli auttajat ovat lämpimiä, välittäviä, toisia tukevia ja herkkiä aistimaan toisten ihmisten tarpeet. Kakkosia "motivoi" tarve olla rakastettuja ja arvostettuja ja he haluavat ilmaista positiiviset tunteensa muita kohtaan ja saada toisilta tunnustusta. Heidän huomionsa kiinnittyy siihen, mitä muut tarvitsevat. Auttajalle auttaminen on tärkeämpää kuin autettavalle.
Suorittaja.
Kolmoset ovat energisiä, optimistisia, itsevarmoja ja määrätietoisia. Kolmosia motivoi tarve olla tuottavia, saavuttaa menestystä ja välttää epäonnistumisia. Heidän huomionsa suuntautuu asioiden tekemiseen ja menestymiseen. Heille on tärkeää oma rooli ja se, miltä asiat näyttävät.
Romantikko.
Neloset ovat herkkätunteisia, lämpimiä ja havainnoivia. Nelosia motivoi tarve ilmaista tunteitaan ja tulla ymmärretyksi, etsiä elämän tarkoitusta ja välttää tavanomaisuutta. Heidän huomionsa suuntautuu siihen, mitä puuttuu ja mikä on ainutlaatuista. He kuvittelevat jääneensä muiden hylkäämiksi ja haluavat erottua yksilöinä. Nelonen on yksi yleisimmistä hahmoista lastenkirjallisuudessa. Yleensä sillä on prinsessan tai naispäähenkilön rooli . Miesnelosista käytetään nimitystä melankolikko. Molempiin sukupuoliin pätevät kuitenkin samat ominaisuudet.
Tarkkailija.
Viitosilla on tiedon tarve, he ovat sisäänpäinkääntyneitä, uteliaita, analyyttisiä ja sisäistä näkemystä omaavia. Viitosia motivoi tarve tietää ja ymmärtää kaikki, olla itseriittoisia ja välttyä näyttämästä naurettavalta. Heidän huomionsa kiinnittyy tosiasioihin, yksityisyyteen ja autonomiaan. He välttelevät tyhjyyttä ja ovat tarkkoja reviiristään. 
Kyselijä.
Kuutoset ovat vastuuntuntoisia, luotettavia ja lojaaleja perhettä, ystäviä, ryhmiä ja periaatteitaan kohtaan. Heidän persoonansa vaihtelevat laajasti varautuneesta ja pelokkaasta suorasukaiseen ja vahvasti omaa kantaansa puolustaviin. Kuutosia motivoi turvallisuuden tarve. He luotaavat kätkettyjä tarkoituksia ja heidän huomionsa suuntautuu ympäristön uhkiin ja epävarmuuksiin. He ovat lojaaleja tiimissä.
Seikkailija.
Seitsikot ovat energisiä, eloisia ja optimistisia. He haluavat olla myötävaikuttamassa maailmaan. Seitsikoita motivoi tarve olla iloisia ja suunnitella nautittavia harrastuksia, myötävaikuttaa maailmaan ja välttää kärsimystä ja kipua. Heidän huomionsa suuntautuu kiehtoviin mahdollisuuksiin ja optimistiseen tulevaisuuteen. He etsivät aina vaihtoehtoja. Seikkailijat esiintyvät saduissa ja tarinoissa yleisimmin miespäähenkilöiden roolissa .
Itsevarma.
Kahdeksikot ovat suoria, itseensä luottavia, itsevarmoja ja suojelevia johtajia. Kahdeksikkoja motivoi tarve olla itsevarmoja ja vahvoja ja vältää tuntemasta itseään heikoiksi ja riippuvaisiksi. Heidän huomionsa kiinnittyy vaikutusvoimaan ja kontrolliin. Heille on tärkeää oikeudenmukaisuus. Kahdeksikkojen rooli liittyy kirjallisuudessa johtajiin, armeijaan ja virkavaltaan, mutta saa myös suojelevia, äidillisiä piirteitä.
Sovittelija.
Yhdeksiköt ovat vastaanottavaisia, hyväluontoisia ja toisia tukevia. He etsivät yhteyttä toisiin ihmisiin ja heitä ympäröivään maailmaan. Yhdeksikköjä motivoi tarve pitää yllä rauhaa, sulautua toisiin ja välttää konflikteja. He ovat taitavia ryhmätyössä. Yhdeksikköjen huomio kiinnittyy toisten ihmisten näkökulmiin ja tavoitteisiin sekä harmonisuuteen. Itse hän pysyy mieluiten taustalla.
Siivet.
Jokaisella ihmisellä nähdään teorian mukaan siis olevan päätyyppi, joka kertoo suurimmilta osin henkilön käytöksestä. Se on keskeisin selviytymisstrategiamme. Ihmisen on kuitenkin mahdollista mukautua erilaisiin tilanteisiin, ja erilaisien ihmisten kanssa ja eri elämänvaiheissa persoonat muuttavat strategioitaan ja käytöstään. Esimerkiksi henkilö saattaa työpaikallaan vaikuttaa toimivan ratkaisevasti erilaisessa roolissa kuin kotonaan. Tämä on enneagrammiteorian mukaan kuitenkin näennäistä ja mahdolliset roolit juontuvat kuitenkin pohjimmiltaan päätyypistä ja selittyvät sen kautta. Henkilö ei voi muuttaa päätyyppiään, mutta sen repertuaari on todellisuudessa stereotyyppistä luokistusta laajempi. Tähän liittyvät siivet eli rinnakkaistyypit. Siivet ovat käytöstä avartava mahdollisuus, joka tekee jokaisesta ihmisestä yksilöllisen. Siipiä on aina kaksi, mutta niistä toinen on yleensä painottuneempi. Ne sijaitsevat suoraan päätyypin vieressä ja yhdessä päätyypin kanssa muodostavat persoonallisuuskartan. 
Siivet vaikuttavat voimakkaasti käytökseen. Ne ovat siis käyttäytymismalleja, jotka henkilö saattaa tuntea yhtä omakseen kuin päätyylinkin. Mikäli analyysia tehtäessä henkilö ei siis osaa tehdä päätyypin valintaa kahden vierekkäisen tyypin väliltä, siipien vaikutus on todennäköisesti hyvin suuri. Tällöin kasvusuunnat ratkaisevat päätyypin. Siipien on arvioitu vaikuttavan käytökseen noin 1–49%. Tästä syystä saadakseen kokonaisvaltaisen kuvan persoonallisuudesta Suomen Enneagrammikeskus on kehottanut käyttäjiä lukemaan läpi myös siipien kuvaukset. 
Luettelo siivistä:
Kasvusuunnat.
Enneagrammikuviossa jokaisessa päätyypissä on kaksi nuolta; toinen lähtee tyypistä ja toinen taas osoittaa sitä kohti. Toinen kuvaa stressi- ja toinen lepokäytöstä. Kyse on siis strategioista, joita henkilö ei välttämättä liitä suoraan itseensä yhtä kiinteästi kuin siipiä, mutta tietää toimivansa tietyissä tilanteissa erilaisessa roolissa kuin normaalisti. Kasvusuuntiin liikkuminen on tyypillistä myös haettaessa yhteisiä vuorovaikutussuhteita uuden tuttavuuden kanssa. Suunnat vaikuttavat huomattavasti vuorovaikutukseemme ja ovat ainut tie ulos omalta siipien rajaamalta pääkentältä. Mikäli henkilö tuntee stressikäytöksensä tai osaa määritellä, millaista käytöstä hän pitää erityisen stressaavana, on päätyyppi helppo tunnistaa myös tätä kautta.
Stressisuunta.
Stressisuuntana toimii kustakin tyypistä lähtevän nuolen päässä oleva tyyppi. Stressisuunta toimii yleensä paineisessa ja uhkaavassa tilanteessa, jolloin oman tyypin keinot on käytetty loppuun ja henkilö alkaakin käyttäytyä omasta tyypistä poispäin liikkuvan nuolen kohdalla olevan tyypin tavalla. Stressisuunta ei tarkoita vain kielteistä tilannetta ja kokemuksia, vaan stressisuunta saa henkilön toimimaan tietyllä tavalla selvitäkseen tilanteesta. Stressisuunta voi tuottaa uusia ja energisiä ratkaisuja. Jotkut tyypit kokevat stressisuuntaan liikkumisen hyvin luonnllisena ja helpompana, sillä leposuuntaan liikuminen vaatii avautumista. Kuitenkin lähtökohtaisesti tyyppien oletetaan vieroksuvan stressisuuntaan etenemistä ja vuorovaikutusta tyylin kanssa.
Tyylien stressisuunnat:
Leposuunta.
Leposuunnaksi kutsutaan tyyppiä, jolta henkilö imitoi käytöstään ollessaan levollisessa ja turvallisessa ympäristössä, ja myös kokee kyseisen toiminnan rentouttavana. Näin voi ihminen saada käyttöönsä toisen persoonallisuustyypin vahvuuksia ja positiivisia ominaisuuksia. Tämä suunta toimii usein henkilön ollessa vapautuneessa ilmapiirissä, rentoutuneessa tilassa. Leposuunta merkataan enneagrammikuviossa saapuvalla nuolella.
Tyylien leposuunnat:
Näköistyylit ja samaistuminen.
Kun enneagrammityylit muistuttavat joltain osin toisiaan, puhutaan näköistyyleistä. Jo rakenteensa puolesta toisiinsa liittyvillä tyyleillä (siivet ja kasvusuunnat) näköisyys on ilmeistä, mutta myös toisiinsa liittymättömien tyylien välillä voidaan löytää näköisyyttä, joka usein tulee esiin väärän enneagrammityylin valintana ihmisen suorittaessa analyysia. Näköistyylit kuvaavat sitä, mihin tyyleihin tietyn tyypin edustajilla on taipumusta, halu tai kyky samaistua. Ihmiset saattavat esimerkiksi idolisoida tietyn tyypin piirteitä ja arvostusten kautta liittää itsensä väärään tyyppiin. Samoin näköistyylit saattavat tulla esiin tilanteessa, jossa tutkija suorittaa analyysia asiakkaalle ja epähuomiossa sotkee omia arvostuksiaan tutkimustuloksiin. Näköistyylit kuvaavat siis samantyylisiä tyyppejä, joiden edustajat on helppo sekoittaa ja joiden jäsenet samaistuvat helposti toisiinsa. Näköistyylien voi samaistumisen vuoksi olla helpompi ymmärtää toisiaan. Samaistumisen kohteiden määrä vaihtelee tyypistä riippuen ja se voi olla voimakkuusasteeltaan joko tyypillistä tai vahvaa.
Eri tyylien samaistumisen kohteet:
Voimavarakeskukset.
Teorian mukaan jokaisella ihmisellä on olemassa kolme voimavarakeskusta, tunne-, ajattelu- sekä toimintakeskus. Keskuksen valinta perustuu suurimmilta osin siihen, minkä elementin ja motiivin perusteella ihminen tekee päätöksiä elämässään. Toiset tyypit tekevät valintoja ensisijaisesti tunnepohjalta, toiset taas järjen tai intuition kautta. Yleensä yksi keskuksista on hallitsevin ja toiset alisteisia. Myös persoonien heikkoudet, arvostukset ja pelot määräytyvät osin sen mukaan, mikä keskus tyypillä on vallitseva.
Tunnekeskus.
Tunnekeskukseen kuuluvat kakkonen, kolmonen ja nelonen. Se on merkitty oheiseen kuvioon punaisella. Tunnekeskuksen tyylit keskittyvät syvimmiltään yhteyteen, ihmissuhteisiin ja materiaalisesta maailmasta riippumattomuuteen ja sielullisuuteen. Tunnekeskuksen ihmisten yhteisenä piirteenä on imagon ylläpitäminen, jonka kääntöpuolena ilmenee häpeä. Kaikki tyypit suhtautuvat tunnekeskukseensa eri tavoin.
Ajattelukeskus.
Ajattelukeskukseen kuuluvat viitonen, kuutonen ja seitsikko. Kuviossa ajattelukeskus on sininen. Ajattelukeskuksen tyylit keskittyvät asioiden hahmottamiseen, tiedostamiseen ja todellisuuden perimmäisen tarkoituksen ymmärtämiseen. Ajattelukeskuksen ihmisten toimintaan vaikuttaa suhde pelkoon, johon kaikki keskuksen tyylit suhtautuvat omalla tavallaan. Tyyppejä motivoi tarve turvallisuuteen pelon tunteen lieventämiseksi.
Toimintakeskus.
Toimintakeskusta kutsutaan myös vaisto- ja intuitiokeskukseksi, sillä katsantotavasta riippuen toisen impulsseista voidaan nähdä johtavan kyseisen keskuksen tyyppien toiminnallisuutta. Toimintakeskus on merkitty kuvioon vihreällä värillä. Toimintakeskukseen sijoittuvat kahdeksikko, yhdeksikkö ja ykkönen. Tyylit keskittyvät liikkeeseen, aikomukseen ja toteuttamiseen. Vaistokeskukseen kuuluvilla ihmisillä on taipumus itsensä unohtamiseen ja oman elämänsä tärkeimpien asioiden, tavoitteiden ja tunteiden laiminlyömiseen. Heidän yhteisenä heikkoutenaan on viha kaikkea sellaista kohtaan, joka ei heidän mielestään ole niin kuin pitäisi. Tyypit suhtautuvat vihaan ja toiminnallisuuteen eri tavoin.
Ihmissuhteet ja vuorovaikutus.
Enneagrammit ovat lähtökohtaisesti itsetutkiskelun työkalu, mutta ihmisen käytöksellä on väistämättä vaikutusta myös ympäröiviin ihmisiin. Alaryhmät eli ihmissuhdestrategiat sekä viestintästategiat kuvaavat kunkin tyypin tapaa ilmaista itseään ja toimia ihmissuhteissa. 
Jokaiselle tyypille on määritelty myös asioiden lähestymistapa ongelmatilanteissa. Se on riippuvainen kategoriasta, johon persoona viestintästrategioiltaan kuuluu. 
Alaryhmät.
Jokaisella enneagrammityylillä voidaan nähdä olevan alaryhmiä, jotka kuvaavat persoonan ihmissuhdestrategioita. Alaryhmiä kuvataan kolmessa kategoriassa; itsesuojelu sekä seksuaalinen ja sosiaalinen strategia. Nämä strategiat vaikuttavat omalla tavallaan jokaisessa enneagrammityylissä. Yleensä jonkin kategorian merkitys yksilölle on suurempi kuin kahden muun, ja sillä on vaikutusta persoonallisuuteemme.
Itsesuojelu.
Itsesuojelun alaryhmässä korostuu ihmisen suhde itseen ja elämässä selviytyminen. Itsesuojelua painottavalle henkilölle on tärkeää elämän turvallisuus. Päätöksenteossa hän toimii yleensä yksin. Itsesuojelustrategiat kuvaavat tapaa, jolla persoonat pyrkivät takaamaan turvallisuuden tunteen.
Tyylien strategiat itsesuojeluun:
Seksuaalinen.
Kahdenkeskisessä eli seksuaalisessa alaryhmässä korostuu ihmisen suhde toiseen ihmiseen. Yleensä käsittelyssä on parisuhde. Tällainen henkilö hakee intiimiä ihmisuhdetta. Päätöksenteossa hän pohtii asiaa kahden kesken yhden tai useamman ystävänsä kanssa.
Tyyppejä parisuhteessa leimaavat ominaisuudet ovat seuraavat:
Sosiaalinen.
Sosiaalisessa alaryhmässä korostuu ihmisen suhde ryhmään ja toimiviin sosiaalisiin suhteisiin. Tällainen henkilö haluaa olla tärkeä ryhmän jäsen. Päätöksenteossa hän tarvitsee yleensä toisia ihmisiä oman mielipiteensä muodostamiseen. Sosiaalinen kategoria kuvaa ihmisen toimintaa yhteisössä.
Sosiaaliset piirteet tyypeittäin:
Viestintästrategiat.
Teoria kuvaa viestintästrategiat eli viestintätavat kahdessa kategoriassa; puheviestinnän tapa sekä viestintätyyli.
Puheviestintä.
Persoonallisuusenneagrammiteorian mukaan jokaisella enneagrammityylillä on myös oma viestintätyylinsä, joka on sille vahvasti ominainen. Asioiden esittämisen tavat vaihtelevat etenkin ilmaistaessa negatiivisia asioita. Viestintätyylien erot tulevat esille mm. puhetavoissa, jotka ilmentävät eri personallisuustyylien tapaa painottaa sanomaansa ja varmistaa sen perillemeno.
Puheviestinnän tavat tyypeittäin:
Viestintätyyli.
Enneagrammityylit voidaan ryhmitellä viestintätyyleinä kolmeen ryhmään: dynaamiset (3, 7, 8), yhteyttä korostavat (1, 2, 6) ja syvälliset (4, 5, 9) viestintätyylit. Dynaamiset edustavat voimakasta asiaan paneutumista ja energisyyttä. Tyypin edustajilla on vahvoja visioita ja ottavat ryhmässä helposti johtavan aseman. Yhteyttä korostavat tyypit taas puoltavat sosiaalisuutta viestinnässä. Ryhmän jäsenten päätökset ovat harkittuja ja he panostavat verkostojen luomiseen. Syvällinen viestintätyyli puolestaan korostaa monipuolista paneutumista ulkoisiin ja sisäisiin tekijöihin. Asioiden prosessointi on monipuolista ja tyyli pohdiskeleva.
Vuorovaikutuksessa tiettyyn ryhmään kuuluvat tyylit muistuttavat toisiaan, mikä näkyy mm. aktiivisuutena tai passiivisuutena ja energisoitumisena viestintätilanteessa. Kunkin enneagarammityylin motivoituminen viestintätilanteeseen on kuitenkin erilainen. Viestintätyylit vaihtelevat asian ja tilanteen mukaan, puhujan roolista ja statuksesta riippuen, joten viestintätyylistä ei voi suoraan päätellä, mitä enneagrammityyliä henkilö edustaa.
Lähestymistavat.
Lähestymistapa kuvaa selviytymisstrategiaa, jolla tietyn tyypin ihmiset ovat oppineet lähestymään sosiaalisia ongelmanratkaisutilanteita. Ne ovat kytköksissä viestintätyyleihin.
Työyhteisössä toimiminen.
Enneagrammitietämystä voidaan soveltaa työyhteisöjen kehittämiseen. Mikäli työyhteisön toimivuus mitataan työntekijöiden onnellisuutena tai työn etenemisen tehokkuutena, on tärkeää, että jokainen yhteisössä toimiva henkilö on sijoitettu hänelle sopiviin tehtäviin. Luonnollisen kierron kautta työnantajat rekrytoivat mielestään soveltuvia alaisia ja toivovat heidän hoitavan työnsä ansiollisesti. Psykologiset teoriat helpottavat työntekijöiden rekrytoimista ja vähentävät turhien koulutusten määrää epäsoveltuneille työntekijöille. 
Enneagrammiteorian lähtökohtana on, että jokaisella ihmisellä on heikkouksia ja vahvuuksia ja näiden tiedostaminen helpottaa hänen sijoittamistaan yritykseen tai oikealle opintoalalle. Projektityöskentelyssä ryhmän dynamiikan hahmottamisen kannalta on tärkeää, että ryhmän jäsenet tiedostavat erilaiset työskentelytapansa ja osaavat käyttää vahvuuksiaan oikein. Huomion arvoista on myös, mitä vastuualueita ryhmän jäsenille annetaan ja missä työnvaiheissa he ovat mukana. Ryhmän rakentumisen ennalta-arviointi säästää konflikteilta projektivaiheessa.
Ryhmätyön merkitys on noussut huomattavasti työyhteisöissä 2000-luvulla ja esimiesten aseman ja auktoriteetin voidaan näin nähdä heikentyneen. 2000-luvulla johtamisesta on tullut paljon muutakin kuin sääntöjen ja määräysten asettamista ja esimiehet joutuvat valitsemaan uusien johtamisstrategioiden väliltä. Enneagrammiteoria erittelee jokaiselle tyylille ominaisen johtamistyylin sekä vahvuudet ryhmä- ja projektityössä.
Kunkin tyylin ominaiset roolit ryhmätyössä sekä esimiehinä:
Parisuhteessa toimiminen.
Suuren kysynnän vuoksi The Enneagram Institute (Research, Development &amp; Applications) on tuottanut vuonna 2007 kattavan tutkimuksen tyyppien välisistä vuorovaikutussuhteista. Tutkimus koskee kahden ihmisen välistä kommunikaatiota, elämänarvoja, odotuksia sekä toimintamalleja ja kertoo, mitkä strategiat ja elementit potentiaalisimmin kussakin ihmissuhteessa muodostuvat kompastuskiviksi ja mitkä asiat puolestaan helpottavat kanssakäymistä.
Tyyppikohtainen luokitus koskien parisuhdetta esitellään täällä "(englanniksi)".
Valintoja ohjaavat motiivit.
Sokeat alueet.
Jokaisella enneagrammityylillä on oma sokea alueensa, heikkoutensa, joka voi vaikuttaa ihmisen käyttäytymiseen ongelmia tuottavasti. Sokeaa aluetta nimitetään myös alkuvoimaksi, peruskiusaukseksi tai kuolemansynniksi. Tyypillistä tälle heikkoudelle on, että siihen ei osata suhtautua tapainoisesti ja ylilyönnit molempiin suuntiin (sallimisessa ja kieltämisessä) ovat yleisiä. Sokeasta alueesta on johdettu jokaiselle tyylille myös oma kasvun suunta, hyve, jonka henkilö kokee tavoittelemisen arvoiseksi.
Heikkoudet ja hyveidealisointi:
Torjunnan kohteet.
Kunkin tyylin edustajilla nähdään olevan erilaiset torjunnan kohteet, jotka liittyvät heidän välttämiinsä asioihin ja tätä kautta vaikuttavat persoonan tekemiin elämänvalintoihin. Torjunnan kohteet kertovat siitä, mitä asioita ihminen pitää elämässä epämiellyttävinä ja pyrkii pois niistä kaikin keinoin. Liika torjunta ja välttely saattaa tuottaa epämieluisia lopputuloksia ja johtaa kärjistymiin.
Torjunnankohteet tyypeittäin:
Puolustusmekanismit.
Puolustusmekanismit ovat tapa selvitä tilanteista ja elämänkäänteistä, ja niiden kautta prosessoidaan torjunnankohteita. Mekanismi on tekniikka, jolla ihmiset teorian mukaan pyrkivät selviämään eteenpäin elämässään ja suojelevat itseään. Puolustautumismekanismit saattavat aktivoitua myös positiivisessa ympäristössä, jossa mielensisäiset prosessit ovat keskiössä. Tällaisia tilanteita ovat mm. erilaiset oppimisympäristöt sekä ryhmätyötilanteet.
Puolustusmekanismit tyypeittäin:
Fiksaumat ja ansat.
Fiksaumiksi kutsutaan teorian mukaan käyttäytymistapoja, joihin eri enneagrammityylien edustajat voivat juuttua, mikäli niitä ei tiedosteta. Sokeat alueet ovat tyypillisiä fiksaumien aiheuttajia. Ansoiksi puolestaan kutsutaan piirteitä, jotka henkilö tiedostaa vahvasti ja joita arvostaa itsessään, muissa ja elämässä. Ansojen piirteet ovat lähtökohtaisesti myönteisiä, mutta niiden yliviljely saattaa aiheuttaa ongelmia. Ansat ovat ihanteita.
Tyyppien fiksaumat sekä ansat:
Idealisointi ja arkkityypit.
Teoria puhuu arkkityypeistä ja idealisoinnista käsiteltäessä sitä, miten kukin tyyppi kokee itsensä. Arkkityyppi kertoo, millaista roolia henkilö jäljittelee suhteessa muihin. Kirjallisuustieteessä arkkityypit nähdään tarinan hahmoina, joihin tietynlaiset ihmiset samaistuvat. Arkkityyppejä on mahdollista tavoitella myös siipien ja kasvusuuntien kautta. Idealisointi taas kertoo, mitä mieltä persoona on omista ominaisuuksistaan.
Idealisointi tyypeittäin:
Enneagrammit ja yritysmaailma.
Persoonallisuustyyppejä ja niiden välistä kommunikaatiota tutkivia psykologisia järjestelmiä on hyödynnetty yritysmaailmassa konfliktien välttämiseksi ja ryhmätyön tehokkuuden lisäämiseksi. Niiden ymmärryksen uskotaan helpottavan työntekijöiden, opiskelijoiden ja alaisten motivointia ja lisäävän suvaitsevaisuutta. Aiheesta on julkaistu kirjallisia teoksia ja sen piirissä järjestetään koulutuksia ympäri maailmaa. Suomessa perehdytyskurssien järjestämisestä ja yritysmaailman tiedottamisesta enneagrammien suhteen vastaavat Enneagrammikeskus sekä Suomen Enneagrammi ry.