Halifax (Kanada)

Halifax on Kanadan Nova Scotian provinssin pääkaupunki ja suurin asutuskeskus (440 000 asukasta). Vuonna 1996 Halifaxin pääkaupunkiseudun yhteistyövaltuuskunta yhdisti Dartmouthin, Bedfordin ja Halifaxin kaupungit sekä muutamia muita lähistön kuntia hallintoalueeksi, jonka virallinen nimi on "Halifax Regional Municipality" eli HRM. Sen alueella asuu 40 % Nova Scotian väestöstä.
Britit perustivat Halifaxin vuonna 1749 linnoitukseksi ja laivastotukikohdaksi ranskalaisia vastaan. Satama ja Kanadan puolustusvoimat sekä muu valtionhallinto ovat edelleen alueen suurimmat työllistäjät. Vientituotteisiin kuuluvat olut ja suklaa.
Maantiede ja ilmasto.
Halifax sijaitsee Nova Scotian niemimaalla Atlantin rannikolla Itä-Kanadassa. Kaupungissa vallitsee meri-ilmasto, ja sen keskimääräinen lämpötila on −4 °C talvella ja +19 °C kesällä.
Historia.
Mi’kmaqit olivat eläneet Halifaxin alueella jo tuhansia vuosia ennen eurooppalaisten uudisasukkaiden saapumista Pohjois-Amerikkaan. He nimittivät kaupungin nykyisen sataman ympäristöä "Jipugtugksi" eli ’Suureksi satamaksi’. Mi’kmaqit eivät kuitenkaan perustaneet alueelle pysyviä asutuskeskuksia.
Nova Scotian rannikko oli 1500-luvun alusta alkaen ranskalaisten ja brittien välinen kiistakapula. Maat riitelivät sen kalavesistä, mutta myös maa-alueista. Halifax perustettiin vuonna 1749, kun brittiläinen Edward Cornwallis saapui sinne 2 500 sotilaan kanssa. Sen tarkoituksena oli toimia Cape Bretonissa olleen ranskalaisen Louisbourgin vastinparina. Kylä nimettiin alkujaan Chebuctoksi, mutta sen nimi muutettiin pian Halifaxiksi. Uusi nimi annettiin Britannian kauppakomitean Board of Traden johtajan ja Halifaxin jaarlin George Montagu-Dunkin mukaan. Halifaxia vastapäätä perustettiin 1750 Dartmouth.
Halifaxista alkoi 1700-luvun lopulla kehittyä varteenotettava sotilastukikohta. Amerikan vallankumouksen seurauksena britit vahvistivat kylää sotilaallisesti, ja sinne alkoi tulla paljon pakenevia lojalisteja. Napoleonin sotien aikana 1793–1815 Halifaxin kautta lastattiin paljon Britannian merivoimien tarvitsemaa puumateriaalia. Talous kehittyi tänä aikana, ja Halifaxista kehittyi kansainvälisen kaupan keskus. Kaupunki kukoisti 1800-luvun puolivälin tienoilla, ja esimerkiksi Enos Collins perusti siellä Halifax Banking Companyn ja Samuel Cunard oli aloittamassa uraansa. Halifax sai kaupunginoikeudet 1841.
1800-luvun lopulla Kanadan dominio alkoi käyttää protektionistista talouspolitiikkaa taistellakseen niin sanottua pitkää lamaa vastaan. Halifax kärsi toimista, sillä sille tärkeä kansainvälinen kauppa surkastui. Samaan aikaan monet kaupungin merkittävät yritykset siirtyivät Montrealiin tai Torontoon.
Halifaxin satamassa tapahtui ensimmäisen maailmansodan aikana 6. joulukuuta 1917 suuri räjähdysonnettomuus, jossa menehtyi noin 2 000 ihmistä. Ranskalainen ammuslaiva SS "Mont Blanc" ja norjalainen "SS Imo" kolaroivat satamassa, SS Mont Blanc syttyi tuleen ja räjähti. Kyseessä oli suurin ihmisen siihen mennessä aikaansaama räjähdys. Se tuhosi ison osan Halifaxin pohjoisosasta. Kaupunki oli tästä huolimatta maailmansotien aikana Kanadan suurin ja merkittävin laivastotukikohta.
Satama oli pitkään Halifaxin talouden keskipiste, mutta 1950-luvulta alkaen kaupungissa ovat alkaneet kukoistaa myös monet muut alat. Sinne on kehittynyt muun muassa tukkukauppaa, liikennealaa, julkisia virastoja, koulutuslaitoksia ja erityisiä tutkimuslaitoksia.
1900-luvun jälkipuoliskolla Halifaxin pinta-ala ja asukasluku ovat kasvaneet merkittävästi. Kaupungin rajoja laajennettin vuonna 1969, ja vuonna 1996 siihen liitettiin useita ympäröiviä kuntia. Uuteen aluekuntaan liittyivät entinen Halifaxin kaupunki ja Dartmouthin ja Bedfordin kaupungit sekä loput Halifaxin piirikunnasta.
Hallinto.
Halifaxin aluekunta perustettiin 1. huhtikuuta 1996 kustannusten pienentämiseksi ja tehokkuuden kasvattamiseksi. Sitä ennen Halifaxin kaupunkia olivat johtaneet pormestari ja kaupunginvaltuusto. Aluekunnan johtava elin on puolestaan aluevaltuusto, johon kuuluu pormestari ja 16 valtuutettua. Jokaisesta 16 vaalipiiristä valitaan yksi valtuutettu. Pormestarina toimii Mike Savage, joka valittiin kolmannelle kaudelleen lokakuussa 2020.
Talous.
Halifax on Kanadan rannikkoprovinssien merkittävin taloudellinen ja kulttuurinen keskus, jossa toimii monia julkisia palveluita ja yksityisiä yrityksiä. Kaupungin suurimmat työllistäjät ovat Kanadan puolustusvoimat ja Halifaxin satama, jonka ympäristöön on syntynyt myös tehdasteollisuutta. Viime vuosina Halifaxista on kehittynyt merkittävä liikenteen solmukohta laajennetun sataman, Halifaxin lentoaseman sekä entistä parempien rautatie- ja maantieyhteyksien ansiosta. 2000-luvun alun asuntojen hintakuplan myötä kaupungissa aloitettiin useita suuria rakennushankkeita ja vanhojen asuinalueiden kunnostamisprojekteja.
Kaupunkialueen ulkopuolella tärkeimpiä elinkeinoja ovat kalastus, maatalous, metsätalous sekä maakaasu- ja kaivosteollisuus. Suurin maatalousalue on Musquodoboit Valleyssa, ja HRM:n alueella on yhteensä 150 maatilaa, joista 110 on perheen omistamia. Halifaxin rannikolla on monia kalasatamia ja Sablen saaren lähistöllä on maakaasukenttä. Sisämaasta louhitaan erilaisia mineraaleja, kuten savea, savikiveä, kultaa, kalkkikiveä ja kipsiä.
Väestö.
Halifax on Kanadan Atlantin rannikkoprovinssien suurin kaupunki. Vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan Halifaxissa on 439 819 asukasta. Viisi vuotta aikaisemmin asukkaita oli ollut 403 131. Halifaxin asukkaista vuonna 2021 puhui 84 prosenttia äidinkielenään englantia. Ranskan osuus oli 2,3 prosenttia. Halifaxin suurkaupunkialueella oli vuoden 2021 väestönlaskennan mukaan 465 703 asukasta.
Urheilu.
Alueella on järjestetty monia suuria urheilutapahtumia, kuten vuoden 2003 jääkiekon nuorten maailmanmestaruuskilpailut, vuoden 2004 jääkiekon naisten maailmanmestaruuskilpailut ja vuoden 2008 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut, jotka pidettiin Halifax Metro Centre -stadionilla. Kuuluisia jääkiekkoilijoita Halifaxista ovat Sidney Crosby, Nathan MacKinnon ja Brad Marchand.