Jetflite

Jetflite on suomalainen kaupallinen lento-operaattori, jonka toimintaa ovat pitkän matkan ambulanssi- ja evakuointilennot, liikelennot yrityksille ja yhteisöille sekä liikelentokoneiden operointi ulkopuolisten omistajien puolesta. Jetflitellä on Suomen viranomaisen myöntämä ansiolentolupa (AOC), ja se toimii EU-lainsäädännön alaisuudessa. Kaikki koneet on rekisteröity Suomen ilma-alusrekisteriin, ja koneiden miehistö ja Jetfliten henkilökunta ovat suomalaisia. Yhtiöllä on toimipaikka Helsinki-Vantaalla. Jetflitellä on Helsinki-Vantaalla myös oma konekorjaamo. Yhtiölle on myönnetty luvat vaarallisten aineiden kuljetukseen sekä kansainvälinen liikelentoalan IS-BAO-sertifiointi.
Historia.
Wihuri (1970–1995).
Wihurin omistaja Antti Aarnio-Wihuri osti ensimmäiset suihkukoneensa 1970-luvun alussa. 1970-luvun lopussa Wihuri omisti esimerkiksi Falcon 20 -lentokoneen. Vuonna 1970 kymmenen suuryritystä (Enso-Gutzeit, Finnair, Kymin Oy, Outokumpu, Yhdyspankki, Rautaruukki, Strömberg, Tampella, Valmet ja Vuoksenniska) perustivat tasaosuuksin Oy Nordair Ab:n, joka hankki käyttöönsä 2-moottorisen, 8–14-paikkaisen Fan Jet Falconin (lähteissä myös nimillä Super Jet Falcon ja Mystère 20). Nordairin osakepääomaa nostettiin vuonna 1979 ja Finnair sai yhtiöstä 60 prosentin osake-enemmistön. Samalla Wihuri Oy Finnwings ja Nordair fuusioitiin. Uudesta yhtiöstä syntyi Finnaviation Oy.
Aarnio-Wihuri myi Finnairille lentohuoltoyrityksensä 1990-luvun alussa.
Jetflite (1980–1995).
Jetflite Oy perustettiin vuonna 1980. Sen perustajajäseninä olivat Timo Korpivaara, Korpivaara Oy:n pääomistaja, Jarmo Kammonen (Fuji Finland) ja Jussi Aspiala (Yleiselektroniikka). Kaikki osakkaat olivat ilmailuihmisiä ja kun Korpivaara osti Cessna Citation -lentokoneen, tuli tarve perustaa lentoyhtiö. Timo Korpivaaran kuoltua Matti Korpivaara jatkoi toimintaa omistajana.
Jetflite operoi Wihuri Oy:n Challenger CL600 –liikelentokonetta vuodesta 1994. 
Wihurin Jetflite (1996–).
Wihuri Oy osti sekä Jetflite Oy:n että Euro-Flite Oy -yhtiön vuonna 1996. Euro-Flite syntyi, kun Kone Osakeyhtiön lento-osasto, Kone-Air Oy, myi liiketoimintansa 1980-luvulla ilmailualan yrittäjille (Airwings) Taisto Kurhela, Juhani Missonen ja Matti Siimes, jotka muuttivat sen nimeksi Euro-Flite Oy.
Jetflite ja Euro-Flite Oy fuusioitiin vuonna 1998 ja uuden yhtiön nimeksi valittiin Jetflite. EuroFlite on edelleen Jetfliten aputoiminimi JetLogisticsin (2021) ohella. Jetflite oli 1990-luvulla yksi harvoja ambulanssi- ja liikelento- ja rahtioperaattoreita, jotka lensivät entisen Neuvostoliiton ja IVY-maiden alueella. Vuonna 1997 Jetflite kuljetti Vladimir Putinin tilaamalla ambulanssilennolla Pietarin entisen pormestarin Anatoli Sobtšakin pakoon Pariisiin, kun tämän epäiltyjä väärinkäytöksiä oli alettu tutkia. 
Vuonna 1999 Wihuri Aviation Jetflite osti ensimmäisen suihkukoneensa, 8-paikkaisen Falcon 20F:n. Yhtiön 53 miljoonan markan liikevaihdosta kolmannes tuli ambulanssilennoista ja loput varsinaisista liikelennoista. Yhtiö tarjosi palvelujaan erityisesti yrityksille, joiden työntekijät liikkuivat entisen Neuvostoliiton alueella, jossa joukkoliikenneyhteydet olivat arvaamattomia. 16 prosenttia liikevaihdosta tuli valtiovallalta, kun muun muassa Suomen EU-jäsenyys kasvatti presidentin ja ministerien tarvetta matkustaa. Yhtiöllä oli yhteensä viisi liike-ja ambulanssikonetta.
2000-luvun alussa Jetflite oli ambulanssilentomarkkinoiden markkinajohtaja Suomessa.
2000-luvun alusta Jetflite on operoinut myös venäläisten yhtiöiden ja liikemiesten omistamia lentokoneita. Niillä on kuljetettu myös Suomen valtiojohtoa. Koneiden todellisia omistajia ei ole ilmoitettu Suomen ilma-alusrekisteriin, vaan ainoastaan veroparatiisiyhtiöiden nimet, joiden välityksellä lentokoneet on omistettu.
Vuonna 2006 Jetflite osti Bombardierilta uutta lentokalustoa. Se vaihtoi kaksi 8–10-paikkaista Falcon 20F -konettaan 12–18-paikkaisiin Challenger 604 -koneisiin. Lisäksi se alkoi operoida kahdella ulkomaisessa omistuksessa olevalla 10-paikkaisella Learjet 60 -koneella.
Vuonna 2013 yhtiö operoi kahdella omalla ja seitsemällä muiden omistamalla koneella.
Vuonna 2014 Jetflite osti Falcon 7X -lentokoneen (rekisteriltään OH-WIS), jolla voisi lentää ilman välilaskuja kymmenessä tunnissa Helsingistä Kapkaupunkiin. Aarnio-Wihuri kertoi pyytäneensä tarjoukset myös Bombardierilta ja Gulfstreamilta. Yhtiön laivastoon kuului seitsemän lentokonetta.
Vuonna 2015 Jetfliten Falcon 7X -liikesuihkukone kävi ensimmäistä kertaa Etelämantereella. Kyseessä oli myös ensimmäinen kerta, kun Suomeen rekisteröity lentokone kävi Etelämantereella. 
Vuonna 2018 Suomessa toimi kolme liikelentämiseen keskittynyttä yritystä, joista suurin oli Jetflite. Jetflitellä oli ranskalaisen Falconin lisäksi käytössään kanadalaisia Challenger-suihkukoneita. Koneisiin mahtui 10–18 matkustajaa. Yhtiön toiminta oli ollut tappiollista jo parikymmentä vuotta, mutta sen toimintaa kannatteli Aarnio-Wihurin pääomat ja kiinnostus lentokoneisiin.
Organisaatio.
Wihuri-konserniin kuuluvalla Jetflitellä on kaksi tytäryhtiötä, 
Euroflite ja Jetlogistics.
Palvelut ja kalusto.
Jetflite vuokraa ja operoi yksityiskoneita. Yhtiön asiakkaina on muun muassa Suomen valtionjohtajat ja ministerit, mutta asiakkaita tulee myös ulkomailta. Yhtiön suurimpia asiakkaita ovat kotimaiset ja pohjoismaiset yhtiöt. Vakuutusyhtiöiden kautta yhtiö lentää ambulanssilentoja. Wihuri käyttää koneitaan itse esimerkiksi vieraillessaan konsernin Winpak-tehtailla Pohjois-Amerikassa. Yhtiön ambulanssilentoja käyttävät useat kansainväliset yritykset ja organisaatiot, esimerkiksi YK.
Jetfliten kaluston määrä on vaihdellut eri vuosina neljän ja kymmenen välillä. Yhtiön suurin kone on vuonna 2014 kalustoon hankittu Falcon 7X OH-WIX. Konetta on käytetty esimerkiksi Etelämantereen kansainvälisen tutkimusaseman huoltolentoihin.
Jetfliten muu kalusto on ollut pääosin Bombardierin Learjet-, Global- tai Challenger 604/5-, ja 300/350 -tyyppejä. Nykyisin Jetflitellä on myös Gulfstream G150. Koneiden matkustajamäärä on seitsemästä 18:aan. 
Jetflitellä on käytössään muun muassa 18-paikkainen Challenger, jonka matkustamo voidaan konfiguroida 12, 14 tai 18 matkustajan liikelentokoneeksi tai kahden paarin ambulanssikoneeksi.
Liikelentokoneen muuttaminen ambulanssikoneeksi onnistuu parissa tunnissa. Vuonna 2021 kaksi Jetfliten liikelentokoneista oli varustettu ambulansseiksi ja kaksi oli varrattu liikelentoihin. Korona-aikana ambulanssilentoja tehtiin esimerkiksi Väli-Amerikassa, Pohjois-Amerikassa, Afrikassa, Kaukoidässä, Lähi-idässä ja Euroopassa.