tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kalmukkien autonominen alue

Kalmukkien autonominen alue oli hallinnollinen alue Neuvostoliitossa ja se käsitti suunnilleen saman alueen kuin nykyinen Kalmukia. Kalmukkien autonominen alue perustettiin kalmukkien asuttamalle alueelle Kaspianmeren luoteispuolelle 1920. Vuonna 1931 tällä alueella oli 164 500 asukasta, joista 76 prosenttia oli kalmukkeja. 
Kalmukkien autonominen alue korotettiin Kalmukian autonomiseksi sosialistiseksi neuvostotasavallaksi vuonna 1935.
Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta

Kalmukkien autonominen sosialistinen neuvostotasavalta (lyhennettynä Kalmukkien ASNT, myös Kalmukian ASNT) oli autonominen sosialistinen neuvostotasavalta Neuvostoliitossa vuosina 1935–1943 ja 1958–1991. Se käsitti nykyisen Kalmukian alueen. 
Kalmukkien ASNT muodostettiin vuonna 1935 Kalmukkien autonomisesta alueesta.
Toisessa maailmansodassa Neuvostoliitto syytti kalmukkeja yhteistyöstä saksalaisten kanssa. Rangaistuksena Kalmukkien ASNT lakkautettiin ja koko kalmukkikansa karkotettiin Siperiaan ja Keski-Aasiaan vuonna 1943. Kalmukkien ASNT:n lakkauttamisen jälkeen pääkaupunki Elistan nimi vaihdettiin muotoon "Stepnoi". 
Kalmukkien sallittiin palata vuonna 1957, jolloin myös Kalmukkien autonominen alue perustettiin uudelleen. Kalmukian ASNT perustettiin uudelleen 29. heinäkuuta 1958..
Kalmukkien harjoittama buddhalainen usko pyrittiin kitkemään pois, ja neuvostoaikoina kalmukkit kokoontuivat salassa. Kalmukkien karkottamisen jälkeen maanalaisen buddhalaisuuden keskukseksi nousi Tsağan Amnin kylä.
Neuvostoliiton hajottua Kalmukkien ASNT julistautui Kalmukian tasavallaksi.
Kivenlahti

Kivenlahti () on merenrannassa oleva lähiö ja vanha kylä Espoonlahdessa, Espoossa. Kivenlahti on Espoon länsirajalla, jonka toisella puolella on Kirkkonummi. Kivenlahti jakautuu nykyisin kolmeen osaan, Ylä-, Ala- ja Meri-Kivenlahteen. Ala-Kivenlahti on syntynyt alkuperäisen kylän paikalle. Stensvik on tämän alueen alkuperäinen nimi ja Kivenlahti on tästä kehitetty suomennos, kun Stensvikiä alettiin rakentaa nykyaikaiseksi lähiöksi ja asutuskeskukseksi 1970-luvulla. Alue on ilmeisesti saanut nimensä kalastaja-talonpoika Stenin mukaan.
Historia.
Stensvik-niminen kylä mainittiin ensimmäisen kerran maakirjassa 1540. Silloin Stensvikin kylä käsitti viisi tilaa. Kylän tärkeimmät tilat olivat Antas ja Tyskas, jotka esiintyvät edelleen tienniminä Nöykkiössä. Antaksen ja Tyskaksen tiloista muodostettiin kylän keskus, Stensvikin kartano. 
Stensvikistä tuli merkittävämpi paikka, kun sinne perustettiin 1861 tiilitehdas. Se tuotti tiiliä Helsingin ja Suomen rannikon linnoituksiin ja muun muassa Uspenskin katedraaliin. Kauimmaksi joutunut Stenswik-tiili on löytynyt Alaskasta, jonne se oli joutunut laivan painolastissa.
Kivenlahti nimettiin Espoon yhdeksi neljästä aluekeskuksesta kaupungin ensimmäisen yleiskaavan laatimisen yhteydessä vuosina 1966–1968.
Vuonna 1966 Alvar Aalto loi yleiskaavan, jonka pohjalta aloitettiin Stensvikin rakentaminen nykyaikaiseksi Espoonlahden osaksi, Kivenlahdeksi. Ala-Kivenlahteen tiilitehtaan paikalle rakennettiin ostoskeskus ja rannasta hävitettiin tehtaan varastotiloja. Viimeisen varaston rauniot hävitettiin 90-luvun lopulla. Stensvikin kartano purettiin 1977 ja tilalle rakennettiin Meriusvan koulu. Vanhasta kylästä on jäänyt kaksi vanhaa puutaloa jäljelle, kansakoulu ja postirakennus, joka on nykyään seurakunnan tilana. Vanha koulurakennus on Kivenlahti-Stensvik ry:n hallinnassa. Nykyään asuntoja rakennetaan lisää rantaan ja ranta onkin erittäin tiheään rakennettu.
Ensimmäiset nyky-kivenlahtelaiset muuttivat asuntoihinsa 1971. Vuonna 1976 Kivenlahden väkiluku oli 5 326. 1986 väkiluku oli 7 102 ja 2019 se on noin 8 135.
Liikenne.
Kivenlahdesta liikennöivät runkolinja 510 Herttoniemeen ja bussit Leppävaaraan, Tillinmäkeen, Kauklahteen ja Saunalahteen. Kivenlahden Marinsataman laidalta kulkee kesäisin veneyhteysEspoon rannikon saariin. 
Kivenlahdessa on Länsimetron jatkeen pääteasema Kivenlahden metroasema, joka avattiin liikenteelle 3. joulukuuta 2022.
Kulttuuri.
Kivenlahdessa on muun muassa venesatama, kauppoja, ravintoloita ja kaksi koulua. Lisäksi Kivenlahdessa sijaitsi vuoteen 2009 asti "Big Brother" -tositelevisiosarjan kilpailijoiden yhteisasunto; sen jälkeen asunto on siirtynyt monesti, ja sijaitsee toistaiseksi Redissä Kalasatamassa. Suurin kulttuuritapahtuma Kivenlahdessa on ollut Kivenlahti Rock, joka kuitenkin järjestetään nykyisin Leppävaarassa. Useina vuosina järjestetään Kivenlahti kuohuu-tapahtuma, joka on pääsymaksuton ja kaikille avoin.
Entropia Universe

Entropia Universe (EU, aiempi nimi Project Entropia) on vuonna 2003 julkaistu massiivinen monen pelaajan verkkoroolipeli (MMORPG). jonka teema on tieteisfiktiohenkinen taistelu robottien ja ihmissiirtokunnan välillä. Pelin on kehittänyt ruotsalainen MindArk. Peli on ilmaispeli. 
Pelaaja voi halutessaan käydä kauppaa ostamalla halvalla ja myymällä kalliimmalla, metsästämällä robotteja tai eläimiä löytäen niiltä esineitä (loot). Jos mikään näistä ei kiinnosta, pelaaja voi ryhtyä parantajaksi, sepäksi, kaivosmieheksi tai vaikkapa räätäliksi.
Alussa pelaajalle annetaan vain normaalit vaatteet sekä PED-kortti, jolla rahaa voi siirtää oikeasta maailmasta pelimaailmaan ja päinvastoin. Ne joita maksaminen ei kiinnosta voivat sen sijaan ansaita PEDejä keräämällä hikeä (Sweat Gathering). Hien yhdistämistä erääseen mineraaliin (Force Nexus) saadaan ”Mind Essenceä”, jonka avulla pelin hahmot voivat tehdä voimakkaita taikoja.
Telesur

Telesur (, "etelä") on latinalaisamerikkalainen televisiokanava, joka aloitti toimintansa heinäkuussa 2005. Sen kotipaikka on Venezuelan pääkaupunki Caracas. Vasemmistoa edustava presidentti Hugo Chávez halusi luoda kanavasta kilpailijan yhdysvaltalaiselle CNN:lle, joka on ollut hallitseva televisiokanava Etelä-Amerikassa. Telesurin avajaisissa Venezuelan viestintäministeri Andrés Izarra kutsui uutta kanavaa ”anti-imperialistiseksi aloitteeksi kulttuuri-imperialismia vastaan". Oman ilmoituksensa mukaan kanava tekee uutisia "Latinalaisen Amerikan perspektiivistä".
Alkuvaiheet.
Telesur aloitti lähetykset 24. kesäkuuta 2005, joka oli eteläamerikkalaisen vapaustaistelijan, Simón Bolívarin, 222-vuotissyntymäpäivä. Kesällä 2005 kanava tarjosi päivittäin ohjelmaa noin neljän tunnin ajan. Sisältönä olivat uutiset, dokumentit ja eteläamerikkalaiset elokuvat. On kuitenkin luvattu, että kanava lähettäisi ohjelmaa kokopäiväisesti syksystä 2005 lähtien. Uutisoinnissa on ollut havaittavissa vasemmistolainen Chávezia myötäilevä ennakkoasenne varsinkin Venezuelaa koskevassa sisällössä.
Kipinäksi Telesurin perustamiselle on toisinaan mainittu Al Jazeeran menestys, josta Telesur haki inspiraatiota. Alkuvaiheessa Telesurin suurimmaksi haasteeksi katsottiin olevan se, että Etelä-Amerikan mediamarkkinat olivat melko kyllästetyt ja maanosan väestöstä vain 5 % seurasi valtio-omisteisia televisiokanavia.
Englanninkieliset lähetykset aloitettiin vuonna 2014.
Omistajat ja riippumattomuus.
Kanavan alkuperäiset omistajat olivat Venezuelan, Kuuban, Nicaraguan, Argentiinan, Bolivian ja Uruguayn hallitukset. Suurimman osan rahoituksesta hoiti kuitenkin Chávezin hallitus Venezuelassa.
Telesurin osakkeista 51 prosenttia on Venezuelan valtion omistuksessa. Argentiinan osuus kanavayhtiön osakkeista on 20 prosenttia, Kuuban 19 ja Uruguayn 10 prosenttia. Myös nämä maat osallistuvat Telesurin ohjelmatarjonnan tuottamiseen ja logistiikan järjestämiseen. Lisäksi Venezuela on tukenut kanavaa 10 miljoonan dollarin edestä ja antanut tekniikkaa sen käyttöön.
Vuonna 2016 Argentiina lakkasi sponsoroimasta kanavaa, koska maan vastavalittu presidentti Mauricio Macri kyseenalaisti Venezuelan ihmisoikeustilanteen. Vastavetona Telesur syytti Macrin hallintoa sensuurista. Uruguay lakkasi sponsoroimasta kanavaa vuonna 2020, kun maan uusi hallitus päätti pitää maan poliittisiin ideologioihin perustuvien liittojen ulkopuolella.
Yhdysvalloissa Telesur-kanavahankkeen seurauksena saatiin edustajainhuoneessa läpi lakiehdotus, jossa mainitaan Yhdysvaltojen ryhtyvän lähettämään Venezuelaan omia ”objektiivisia radio- ja televisio-ohjelmiaan”. Telesurin puolestaan väitettiin olevan antiamerikkalainen. 
Lehdet.
"Telesur saattaa selättää CNN:n ykköslähteenä" (Journalisti 5.8.2005)
Marshall Jefferson

Marshall Jefferson (s. 19. syyskuuta 1959 Chicago, Illinois) on yhdysvaltalainen tuottaja ja DJ. Hän on yksi house-musiikin alullepanijoita ja uranuurtajia. Jefferson on tuottanut lukuisia hittejä, nimekkäimpänä ehkä vuonna 1986 julkaistu "Move Your Body".
Jefferson oli nuoruudessa kiinnostunut lähinnä hard rockista ja sen kaltaisesta musiikista. Vuoden 1983 aikana hänen ystävät veivät Jeffersonin Chicagon Music Box -klubiin, missä hän ensimmäisen kerran kuuli DJ Ron Hardyn soittavan valtavirrasta poikkeavaa diskoa ja housea. Jefferson halusi itsekin alkaa tehdä housea ja osti syntetisaattorin, sekvensserin ja muita tarvittavia laitteita. Ron Hardy kuuli Jeffersonin tekemiä kappaleita ja alkoi soittaa niitä klubilla. Jefferson sai julkaistua useita nyt klassikoksi nousseita kappaleitaan lähinnä Trax Records -levy-yhtiön kautta.
Vuonna 1987 Jefferson tuotti acid house -innostuksen aloittaneen Phuturen kappaleen "Acid Trax". Tuolla kappaleella käytettiin todennäköisesti ensimmäistä kertaa Rolandin TB-303-bassosyntetisaattoria dance-/house-tyylisessä musiikissa.
1990-luvulla Jefferson aloitti DJ-keikkojen teon sekä Yhdysvalloissa että Euroopassa vieraillen myös Suomessa. Hän jatkaa edelleen säveltämistä, tuottamista ja DJ-keikkojen tekemistä.
Schwarzwald

Schwarzwald (”Mustametsä”) on vuoristoalue Saksan lounaisosassa Baden-Württembergin osavaltiossa. Alue on noin 6 000 neliökilometrin laajuinen, 160 kilometriä pitkä pohjois–eteläsuunnassa ja noin 15–40 kilometrin levyinen. Se saa alkunsa pohjoisessa Karlsruhen kaupungin itäpuolelta ja ulottuu etelässä lähes Sveitsin rajalle Reinjoen yläjuoksulle. Vuoristo on saanut nimensä laajoista havumetsistä. Tärkeimpiin kaupunkeihin kuuluvat Freiburg im Breisgau ja Offenburg.
Schwarzwaldin korkein huippu on Feldberg, joka nousee 1 493 metrin korkeudelle merenpinnasta. Muita merkittäviä huippuja ovat Herzogenhorn ja Blössling. Syvä Kinziglaakso jakaa vuoriston pohjois- ja eteläosiin, ja korkeimmat vuoret sijaitsevat eteläosassa. Tonava- ja Neckarjoet saavat alkunsa Schwarzwaldista. Sen länsipuolella virtaa Rein, jonka takana Ranskassa kohoavat Vogeesit muodostavat sille vastaparin. Reinin puoleiset länsirinteet ovat jyrkkiä, itärinteet loivempia.
Schwarzwaldin laaksojen ilmasto on leuto, ja sen alarinteillä kasvaa havupuiden sijaan tammi- ja pyökkimetsiä. Alueen perinteisiä elinkeinoja ovat metsätalous sekä kellojen ja soitinten valmistus, mutta nykyään siellä harjoitetaan myös elektroniikan ja hienomekaniikan tuotantoa. Se tunnetaan myös talviurheilu- ja kylpyläalueena. Merkittäviä kylpyläpaikkakuntia ovat Baden-Baden ja Wildbad.
Tornipöllöt

Tornipöllöt (Tytonidae) on pöllöjen ohella toinen pöllölintujen heimoista. Ne ovat keskikokoisia tai suurehkoja lintuja, joilla on suuri pää ja sydämenmuotoiset kasvot. Niiden lajimäärässä on eri lähteiden mukaan hajontaa. BirdLife Suomen listauksessa heimoon kuuluu 19 lajia.
Suku tornipöllöt ("Tyto")
Suku viitapöllöt ("Phodilus")
Davos

Davos (, retorom. "Tavau", puhekielessä paikallisesti "Tafaas") on runsaan 11 000 asukkaan kaupunki Itä-Sveitsissä Graubündenin kantonissa Landwasserjoen laaksossa. 
Maantiede ja väestö.
Kaupunki sijaitsee noin 1 550 metriä merenpinnan yläpuolella. Davos onkin yksi korkeimmalla sijaitsevista Euroopan kaupungeista. Taajama koostuu viidestä kylästä: Davos-Dorf, Davos-Platz, Frauenkirch, Glaris ja Monstein. Davosin pinta-ala on 284 km², ja se on pinta-alaltaan Sveitsin toiseksi suurin kunta. 
Davos on saksankielistä aluetta: vuonna 2000 tehdyn tutkimuksen mukaan 90 % davosilaisista oli saksankielisiä, ranskankielisiä oli 0,5 %, italiankielisiä 2 %, retoromaaninkielisiä 1 % ja muunkielisiä noin 7 %.
Talous.
Davos on tunnettu lomakaupunki, jonka historia alkaa 1800-luvun alkupuoliskolta: ensimmäiset hoito- ja kylpylälaitokset rakennettiin jo 1840-luvulla. Vuonna 1890 avatun rautatien myötä kulkuyhteydet Davosiin paranivat olennaisesti ja paikkakunnasta kehittyi nopeasti kansainvälinen loma-, parantola- ja kulttuurikeskus.
1960-luvulta lähtien Davosia on kehitetty konferenssikaupungiksi. Maailman johtavat talouspäättäjät kokoontuvat vuosittain tammikuussa Davosiin Maailman talousfoorumin vuosikokoukseen.
Urheilu.
Talviurheilulla on Davosissa pitkät perinteet. Keskeisenä paikkana aina 1890-luvulta lähtien on ollut Davosin jäästadion. Siellä on järjestetty pikaluistelun MM-kisat seitsemän kertaa ja EM-kisoja 11 kertaa, Taitoluistelun maailmanmestaruuskilpailut useasti vuosina 1899–1966, Jääpallon Euroopan-mestaruuskilpailut 1913, Jääkiekon Euroopan-mestaruuskilpailut 1926, Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 1935 sekä Maastohiihdon maailmancupin kilpailuja vuosina 1982 ja 2007–2010. Kaupungissa on kymmeniä köysiratoja ja hiihtohissejä, jotka nousevat jopa lähes 3 kilometrin korkeuteen.
Jääkiekkojoukkue HC Davos pelaa korkeimmalla sarjatasolla. Jääkiekon Spengler Cup on järjestetty Davosissa vuodesta 1923.
Liikenne.
Rhätische Bahnin rautatie kulkee Davosin läpi. Davosista on tunneittainen junayhteys Filisuriin ja edelleen muun muassa Sankt Moritziin. Puolen tunnin välein on junayhteys Landquartiin ja edelleen muun muassa Churiin ja Zürichiin. 
Kaupungin sisäinen liikenne on järjestetty yhdeksällä linja-autoreitillä. Davosista on myös postiautoyhteys kesäisin Flüelasolan yli Suschiin ja Zerneziin.
Ateenan valtiomuoto (Aristoteles)

Ateenan valtiomuoto () on Aristoteleen nimiin laitettu ja joko Aristoteleen tai jonkun hänen oppilaansa kirjoittama tutkielma, joka käsittelee antiikin Ateenan valtiomuotoa ja sen historiaa.
Historia.
Aristoteleen teos oli todennäköisesti osa hänen peripateettisen koulunsa kokoelmaa "158 kaupungin kansanvaltaiset, harvainvaltaiset, parhaidenvaltaiset ja tyranninvaltaiset valtiomuodot lajeittain". Kokoelma käsitti laajan aineiston antiikin aikaisten kaupunkivaltioiden valtiomuodoista. Se mainitaan muun muassa Diogenes Laertioksen antamassa Aristoteleen teosluettelossa.
Teoksen on kirjoittanut joko Aristoteles tai joku peripateettisen koulukunnan oppilas hänen ohjauksessaan. Tutkielma on sisältönsä perusteella ajoitettu vuosien 328 ja 325 eaa. välille.
Aristoteleen teos on ainutkertainen sikäli, että se ei ole osa alkuperäistä Aristoteleen teosten kokoelmaa "Corpus Aristotelicumia". Teos oli kateissa, kunnes amerikkalainen lähetyssaarnaaja löysi sen Egyptistä vuonna 1890. Myöhemmin samana vuonna British Museum hankki teoksen.
Sisältö.
Teoksen alkuosa on kadonnut. Siitä tunnetaan joitakin katkelmia ennen kaikkea Herakleides Pontoslaisen teoksesta tekemästä lyhennelmästä.
Säilynyt osa on jaettu 69 lukuun. Se voidaan jakaa kahteen osaan. Ensimmäisessä esitetään Ateenan perustuslain historia vuoteen 403 eaa. saakka. Toisessa osassa esitetään Ateenan perustuslaki sellaisena, kuin se oli tutkielman kirjoitusajankohtana.
Ensimmäinen osa alkaa Kylonin ajoista ja etenee tämän jälkeen Soloniin sekä Peisistratoksen suvun tyranniaan. Tämän jälkeen selvitetään Kleistheneen tekemiä uudistuksia, Ateenan demokratiaa sekä sen välillä tapahtuneita syrjäyttämisiä (nk. neljänsadan oligarkian, viidentuhannen oligarkian, kolmenkymmenen tyrannin sekä kymmenen tyrannin ajat). Osa päättyy yhteenvetoon valtiomuodon historiallisesta kehityksestä.
Toinen osa käsittelee muun muassa kansalaisuutta koskevaa kirjanpitoa, virkatehtäviä, neuvostoa (bule), arkontteja, sotilaskomentajia sekä oikeusistuimia.
Urofilia

Urofilia (myös "kultainen suihku", "kultasuihku") on virtsan käyttämistä seksuaalisen mielihyvän tuottamiseen.
Mielihyvää voi saada esimerkiksi virtsaamalla ulkotiloissa, virtsaamalla tai saamalla virtsaa omalle keholleen, nähdessään virtsaamista tai juomalla virtsaa. Siihen voi liittyä myös vaatteisiin liittyvä fetissi, housujensa tai alushousujen kastelu.
Suuri moraalioppi

Suuri moraalioppi (; ) on etiikkaa käsittelevä teos, joka on yleisesti pantu Aristoteleen nimiin. Jotkut tutkijat epäilevät, ettei Aristoteles ole teoksen kirjoittaja, vaan että sen kirjoittivat hänen oppilaansa. Muun muassa J. L. Ackrill on kuitenkin vakuuttunut siitä, että teos on Aristoteleen.
Joka tapauksessa teosta pidetään selvästi epäkypsempänä kuin Aristoteleen "Nikomakhoksen etiikkaa".
Teoksessa selvitetään erityisesti oikeudenmukaisen käsitettä ja siihen liittyviä seikkoja. Kirjoittaja jakaa asiat oikeudenmukaisiin joko luonnon mukaan tai lain mukaan. Luonnollisetkin asiat voivat kuitenkin muuttua, joten samoin luonnollinen oikeudenmukaisuus voi muuttua ajan myötä.
Eudemoksen etiikka

Eudemoksen etiikka (; ) on yksi Aristoteleen etiikan alan teoksista. Se keskittyy sellaiseen etiikkaan, joka perustuu onnellisuudesta nauttimiseen ihmisen lopullisena päämääränä. Teosta on muokannut Aristoteleen oppilas Eudemos, ja se on siksi nimetty hänen mukaansa.
Eudemoksen etiikan kirjat IV–VI muodostavat myös "Nikomakhoksen etiikan" kirjat V–VII.
Laura Närhi

Laura Närhi (s. 19. tammikuuta 1978 Kirkkonummi) on suomalainen laulaja. Soolouraansa lisäksi Närhi esiintyy Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Hänen tunnettuja kappaleitaan ovat muun muassa ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”, ”Tämä on totta”, ”Mä annan sut pois” ja ”Siskoni”.
Ura.
Laura Närhi tuli tunnetuksi vuonna 1998 aloittaneen Kemopetrol-yhtyeen laulusolistina. Vuonna 2002 Närhi esitti suureksi radiohitiksi muodostuneen "Kuutamolla" -elokuvan tunnuskappaleen ”Kuutamolla (Se ei mee pois)”. Kemopetrol jäi tauolle vuonna 2007, jonka jälkeen Närhi alkoi työstää ensimmäistä sooloalbumiaan, "Suuri sydän", joka julkaistiin elokuussa 2010. Albumia on myyty yli platinalevyrajan. Albumilta hiteiksi nousivat kappaleet ”Tämä on totta” sekä ”Mä annan sut pois”, jotka molemmat myivät kultaa.
Syyskuussa 2011 Kemopetrol julkaisi uuden albumin, "A Song &amp; A Reason". Vielä saman vuoden lopussa Närhi julkaisi uuden soolosinglen, Tehosekoitin-yhtyeen levyttämästä ”Hetken tie on kevyt” -kappaleesta tehdyn coverin, joka oli vuonna 2012 ensi-iltansa saaneen "Vuosaari"-elokuvan tunnuskappale. Kappale nousi sekä single- että latauslistan ensimmäiselle sijalle ja oli parhaimmillaan Suomen neljänneksi soitetuin radiokappale.
Närhi julkaisi toisen sooloalbuminsa "Tuhlari" lokakuussa 2012. Albumi myi kultalevyyn oikeuttavan määrän neljässä päivässä. Albumia on myyty yli 16 000 kappaletta. Syksyllä 2013 Närhi oli myös yksi "Vain elämää" -televisiosarjan toisen tuotantokauden artisteista.
Helmikuussa 2016 Närhi julkaisi uuden singlen, ”Supersankari”. Kappaleen kerrottiin olevan ensimmäinen single Närhen vielä saman vuoden aikana julkaistavalta kolmannelta sooloalbumilta. Lopulta kolmas albumi julkaistiin vasta marraskuussa 2020 ja ”Supersankari”-kappale oli mukana vain CD-version bonusraitana.
Keväällä 2025 Närhi solmi levytyssopimuksen Kaiku Entertainmentin kanssa ja julkaisi ”Omenankukkia”-singlen.
Perhe.
Laura Närhen isä on muusikko-säveltäjä Seppo Närhi. Hänen äitinsä on Suomessa toimineen BMG-levy-yhtiön entinen toimitusjohtaja Maija Kuusi ja isäpuoli säveltäjä-tuottaja Kim Kuusi. 
Närhi oli vuosina 2011–2014 naimisissa muun muassa musiikkivideo-ohjaajana työskentelevän Pekka Haran kanssa. Närhellä on vuonna 2014 syntynyt tytär.
Jusuf Habibie

Bacharuddin Jusuf Habibie (25. kesäkuuta 1936 Parepare – 11. syyskuuta 2019) oli indonesialainen poliitikko ja insinööri. Hänestä tuli Indonesian presidentti Suharton erottua tehtävästä vuonna 1998. Hän oli presidenttinä vuoteen 1999.
Abdurrahman Wahid

Abdurrahman Wahid (7. syyskuuta 1940 Jombang, Itä-Jaava – 30. joulukuuta 2009 Jakarta, Indonesia) oli indonesialainen poliitikko. Hän oli maan presidenttinä vuosina 1999–2001. Hänen presidenttikautensa päättyi vuonna 2001, jolloin maan kansalliskokous erotti hänet äänestyksellä kesken kauden, koska hänen sanottiin rikkoneen valtiovallan määräyksiä vastaan. Hänen tilalleen nimitettiin varapresidentti Megawati Sukarnoputri. Wahidia syytettiin korruptiosta ja kyvyttömyydestä.
Wahidin vasemman silmän verkkokalvo vammautui vuonna 1978 liikenneonnettomuudessa eikä koskaan palautunut ennalleen. 1990-luvulla myös oikea silmä alkoi sokeutua, kakkostyypin diabeteksen takia. Hän selvisi tammikuussa 1998 saamastaan aivohalvauksesta.
Wahid eli Sinta Nuriyahin kanssa avioliitossa, josta hänellä on neljä tytärtä. Hänen oli tarkoitus olla PKB-puolueensa presidenttiehdokkaana vuonna 2004. Syyskuussa 2006 hän ilmoitti olevansa valmis asettumaan ehdolle vuoden 2009 presidentinvaalissa.
Endeavour

Avaruussukkula Endeavour (NASAn avaruussukkuloiden ("orbital vehicle") luokituksessa OV-105) on NASAn käytöstä poistettu avaruussukkula. Muiden sukkuloiden varaosista rakennetun viidennen ja samalla viimeisen sukkulan Endeavourin tehtävänä oli korvata tuhoutunut avaruussukkula "Challenger". Endeavourin ensilento STS-49 tapahtui 7. toukokuuta 1992. Monesti lykkääntynyt Endeavourin viimeinen lento STS-134 laukaistiin 16. toukokuuta 2011. Viimeinen lento laskeutui Kennedyn avaruuskeskukseen 1. kesäkuuta 2011.
Endeavour on nimetty brittiläisen tutkimusmatkailijan ja merenkävijän James Cookin ensimmäisen aluksen "HMS Endeavourin" mukaan. Apollo 15:n komentomoduulin nimi oli myös "Endeavour". Viimeisen lennon jälkeen käytöstä poistettu Endeavour sijoitetaan "California Science Center" -tiedekeskukseen Los Angelesiin.
Fiktiota.
Endeavour-sukkula esiintyi elokuvassa "Avaruuden vangit", tosin virheellisesti nimellä Endeavor. Sukkula esiintyi myös elokuvassa "Ytimessä", jossa se laskeutui vahingossa Los Angelesiin.
Elokuvassa "" Ryhmä-X saa tehtävän lähteä avaruuteen pelastamaan pulaan joutunutta Endeavour-sukkulaa.
Terhi Kokkonen

Terhi Tuulikki Kokkonen (s. 16. heinäkuuta 1974 Helsinki) on suomalainen laulaja ja sanoittaja. Hän oli Ultra Bra -yhtyeen jäsen vuosina 1995–2001. Vuodesta 2002 Kokkonen on ollut Scandinavian Music Group -yhtyeen laulusolisti ja sanoittaja. 
Kokkonen kirjoitti ylioppilaaksi Kallion lukiosta vuonna 1993. Vuonna 2005 hän aloitti dramaturgian opinnot Teatterikorkeakoulussa. Syksyllä 2008 hän suoritti teatteritaiteen kandidaatin alemman korkeakoulututkinnon ja myöhemmin hän opiskeli Aalto-yliopiston elokuvataiteen ja lavastustaiteen laitoksella käsikirjoittamista ja elokuvaleikkausta. Aiemmin Kokkonen on opiskellut muun muassa teologiaa. Hän harrastaa valokuvausta.
Kokkosen esikoisnäytelmä "Norsunluunokkainen tikka" ilmestyi joulukuussa 2008 Teatterikorkeakoulun ja Kirja kerrallaan -kustantamon Teatteri-sarjassa. Hän on myös toiminut "MeNaiset"-lehden kolumnistina.
Kokkonen osallistui vuoden 2018 Nelonen-kanavan Vain elämää -tv-sarjaan, joka kuvattiin alkuvuodesta 2018 Espanjassa, mutta hänet jouduttiin lähettämään sieltä kesken kuvauksien kotiin.
Kokkoselta ilmestyi syksyllä 2020 Otavan kustantama fiktiivinen trilleriromaani nimeltään "Rajamaa". Kokkonen sai teoksesta Helsingin Sanomien kirjallisuuspalkinnon samana vuonna. Vuonna 2022 SF Studios osti kirjan elokuvaoikeudet ja kiinnitti elokuvan ohjaajaksi Pihla Viitalan.
Kokkoselta on julkaistu yhdessä Mikko von Hertzenin kanssa singlen "Lupaus" vuonna 1999. Vuonna 2005 häneltä julkaistiin promootiosingle "Onnenvarjot" samannimisestä elokuvasta. Yhdessä Kerkko Koskisen kanssa Kokkoselta julkaistiin single "Uuden ajan kynnyksellä" vuonna 2006. Kokkonen vierailee laulajana Maj Karman kappaleella "Homma" vuonna 1998 ja taustalaulajana Irina Milanin kappaleella "Yö on rakkauden maa (kaikkien aikojen euroviisu)" (1999). 
Yksityiselämä.
Kokkosella oli pitkäaikainen seurustelusuhde bänditoverinsa Joel Melasniemen kanssa. Kokkonen oli vuosina 2008–2013 parisuhteessa dokumenttiohjaaja Arto Halosen kanssa, ja heillä on keväällä 2010 syntynyt lapsi. Vuonna 2016 Terhi avioitui sisustussuunnittelija Markus Viiperin kanssa. He erosivat vuonna 2025.
Kokkosen pikkusisko Pauliina Kokkonen toimii Scandinavian Music Groupin taustalaulajana. Kokkosen isosisko on näyttelijä Minna Puolanto.
Joutsan seutukunta

Joutsan seutukunta (vuoteen 2004 Kaakkoisen Keski-Suomen seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, Joutsa ja Luhanka. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 132. Seutukunta on väkiluvultaan Manner-Suomen pienin ja koko Suomen toiseksi pienin Ålands skärgårdin jälkeen.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Jämsän seutukunta

Jämsän seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 134. Vuoden 2009 alusta lähtien seutukunnassa oli kaksi kuntaa, kun Jämsä ja Jämsänkoski liittyivät vuoden alussa Jämsän kaupungiksi. Kuhmoisten kunta siirtyi 2021 osaksi Pirkanmaan maakuntaa, joten seutukuntaan kuuluu ainoastaan Jämsän kaupunki ja se on Mariehamns stadin ja Kouvolan seutukunnan ohella ainoa yhden kunnan seutukunta. 
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen. Kahtia jaetun Längelmäen kunnan väestö on kuitenkin vuosina 1980–2005 laskettu kokonaan mukaan Jämsän seutukunnan lukuihin.
Keuruun seutukunta

Keuruun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 133.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Äänekosken seutukunta

Äänekosken seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Suomen maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 135. seutukunnassa oli asukasta.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kaustisen seutukunta

Kaustisen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kuusi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 161.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kokkolan seutukunta

Kokkolan seutukunta () on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Keski-Pohjanmaan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 162.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pohjois-Satakunnan seutukunta

Pohjois-Satakunnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 044.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Porin seutukunta

Porin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Satakunnan maakunnassa. Siihen kuuluu kahdeksan kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 043. Porin seutukunnassa asuu noin henkilöä. 
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Rauman seutukunta

Rauman seutukunta on Rauman ja lähikuntien muodostama talousalue Satakunnan maakunnassa. Se on yksi Suomen seutukunnista ja sen EU:n alueluokittelun mukainen LAU 1 -numero on 041. 
Seutukuntaan kuuluu neljä kuntaa, joiden alueella oli asukasta.
Rauman murre.
Raumalla ja sen lähialueilla puhutaan erikoista murretta, "rauman giältä". Murre kuuluu lounaismurteiden ryhmään. Murteen on kirjalliseen muotoon siirtänyt Hj. Nortamo teoksissaan.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Tommi Evilä

Jaakko Tommi Kristian Evilä (s. 6. huhtikuuta 1980 Tampere) on aktiiviuransa päättänyt suomalainen pituushyppääjä. Hän edusti urheilu-urallaan Tampereen Pyrintöä ja hänen valmentajanaan toimi hänen isänsä Juhani Evilä.
Evilä on yhdeksänkertainen pituushypyn suomenmestari. Arvokisoissa hän saavutti pronssimitalin Helsingin MM-kisoista 2005.
Ura.
Evilä nousi Suomessa lopullisesti suuren yleisön tietoisuuteen 2005 yleisurheilun MM-kilpailujen yhteydessä selviytymällä pituushyppyfinaaliin uudella suomenennätystuloksella 818 cm ja voittamalla loppukilpailussa pronssia myötätuulituloksella 825 cm ollen MM-kisojen ainoa suomalainen mitalisti. Evilä paransi SE:tä tulokseen 819 cm Suomi–Ruotsi-maaottelussa Göteborgissa 2005. Samana vuonna hänet valittiin Vuoden yleisurheilijaksi.
28. kesäkuuta 2008 Evilä paransi jälleen omaa Suomen ennätystään hyppäämällä Göteborgissa tuloksen 822 cm. Samalla hän ylitti olympialaisten A-rajan kahdella sentillä. Tämä ennätys rikkoutui vasta vuoden 2020 kesäkuussa. Pekingin olympialaisissa 2008 Evilä hyppäsi kaksi yliastuttua ja viimeisellään 788 cm, eikä selviytynyt finaaliin.
Evilän myötätuuliennätys on 841 cm (+3,8 m/s), joka on kaikkien aikojen pisin suomalaisen hyppäämä tulos. Hän jakoi myös 22-vuotiaiden Suomen ennätystä 804 cm, kunnes Roni Ollikainen hyppäsi 16. kesäkuuta 2012 sentin pidemmälle.
Evilä hyppäsi Helsingin EM-kisoissa 2012 pituushypyn karsinnassa viimeisellä karsintahypyllään 801 cm ollen karsinnan viidenneksi paras ja selviytyen pituushypyn finaaliin. Finaalissa hän hyppäsi 779 cm ja sijoittui kilpailun kymmenenneksi.
Keväällä 2013 Evilälle tehtiin polven tähystysleikkaus. Saman vuoden syksyllä hänellä havaittiin neljännen asteen välilevyn pullistuma, joka leikattiin. Leikkauksen vuoksi hän jätti pituushypyn hallikauden 2014 kokonaan väliin. Evilä lopetti aktiiviuransa kauden 2014 jälkeen.
Evilä hyppäsi uransa aikana yli 8 metriä sallituissa oloissa 28 eri kilpailussa.
Muuta.
Evilän elämästä on ilmestynyt Mika Wickströmin kirjoittama kirja "Ilmiö Evilä" (Aamulehti Kirjat), joka julkistettiin 15. elokuuta 2006 Olympiastadionilla.
Evilä asuu Tampereella, on naimisissa ja kahden lapsen isä. Evilä opiskelee Tampereen teknillisessä yliopistossa diplomi-insinööriksi pääaineenaan materiaalitekniikka. Hänen harrastuksiinsa kuuluu muun muassa kitaran soitto.
Evilä toimi ääninäyttelijänä animaatioelokuvissa "Kung Fu Panda", "Kung Fu Panda 2" ja "Kung Fu Panda 3" mestari Apinan roolissa. Syksyllä 2014 Evilä oli kilpailijana "Tanssii tähtien kanssa" -ohjelman yhdeksännellä tuotantokaudella.
Syyskuussa 2016 Evilä valittiin Suomen Urheiluliiton Tampereen alueen valmennuspäälliköksi. Lisäksi hän toimii Tampereen Pyrinnön valmennuspäällikkönä. Evilä on suorittanut ammattivalmentajan tutkinnon.
Evilä valittiin Tampereen kaupunginvaltuustoon vuoden 2021 kuntavaaleissa kokoomuksen ehdokkaana. Syyskuussa 2022 hän ilmoitti asettuvansa kokoomuksen ehdokkaaksi vuoden 2023 eduskuntavaaleihin. Evilä keräsi kaikkiaan 3 243 ääntä, mikä ei riittänyt valituksi tulemiseen.
"10 parhaan ka. 816,8"
Parhaat tulokset.
Myötätuulessa:
Keski-Karjalan seutukunta

Keski-Karjalan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 124.
Keski-Karjalan seutukunnasta tuli anomuksestaan vuoden 2009 alusta äkillisen rakennemuutoksen alue, jona se oli vuoden 2010 loppuun. Uudelleen seutukunta joutui äkillisen rakennemuutoksen alueeksi syksyllä 2011.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pielisen Karjalan seutukunta

Pielisen Karjalan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Pohjois-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa (Lieksa ja Nurmes), ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 125.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Rituaali

Rituaali tarkoittaa uskonnollisen toimituksen tai muun juhlamenon vakiintunutta suoritustapaa tai tällaista toimitusta, varsinkin palvontamenoja. Usein sanoja "riitti" ja "rituaali" käytetään synonyymeinä. Rituaalit on usein jaettu niiden tehtävän mukaan siirtymäriitteihin, kalenteririitteihin ja kriisiriitteihin. Esimerkiksi syntymään, häihin ja kuolemaan on liitetty siirtymäriittejä. Riitti ja rituaali ovat keskeisiä käsitteitä antropologiassa ja uskontotieteessä. Kulttuurisia rituaaleja voidaan pitää uskonnollisina, kun niihin liittyy yliluonnollinen toimija, esimerkiksi rukouksessa.
Rituaalien luonne.
Yhden selitysluokan mukaan rituaalien avulla esitetään näkemyksiä todellisuudesta ja maailman järjestyksestä. Toisen selitysluokan mukaan rituaalit ovat yhteisön arvojen symbolista ilmausta ja niiden välittämistä. Tähän luokkaan kuuluvat myös ne selitykset, joiden mukaan rituaalit palvelevat mekanismina, jolla säädellään yhteisön sosiaalista järjestystä ja luontosuhdetta. Ritualisoitunut käyttäytyminen on kaavamaista ja toistuvaa. Rituaaleista poikkeamista voidaan pitää vaarallisena. Yhteisöllistä rituaalia noudattavan yksilön usko voi vahvistua. Hän voi samalla osoittaa olevansa aidosti sitoutunut yhteiseen perinteeseen ja on luotettava yhteistyökumppani.
Uskonnon alueella rituaali toimii keinona erottaa pyhä ja arkipäiväinen eli profaani toisistaan ja siirtyä pyhän alueelle. Yliluonnollisia olentoja kuten jumalia ja henkiä lähestytään, torjutaan, lepytetään, palvotaan ja pyydetään avuksi yleensä rituaalisessa kontekstissa. Tällaisia rituaaleja ovat esimerkiksi uhraaminen, rukoilu tai jumalanpalvelus. Uskonnollisen järjestelmän julkinen näyttäytyminen tapahtuu erilaisten rituaalien kautta. Rituaalien tarkoituksena voi olla usein myös erilaisten siirtymävaiheiden merkitseminen. Tällaista voi olla esimerkiksi siirtymiset vuodenajasta tai ikäkaudesta toiseen.
Uskonnollisella rituaalilla on usein esikuva, joka toimii mallina rituaalin suorittamiselle. Tämä esikuva kerrotaan myytissä, joka sijoittuu mytologiseen alkuaikaan. Mircea Eliaden mukaan rituaali on siis todeksi tehtyä myyttiä. Tämän vuoksi esimerkiksi varhaiskantaisten uskontojen parannusrituaalissa samaani saattaa toistaa luomistapahtuman. Kristillisessä perinteessä ehtoollinen viittaa aina Jeesuksen asettamaan ehtoolliseen.
Valtiollisilla rituaaleilla selitetään, symboloidaan ja ylläpidetään poliittista valtaa ja yhteiskunnallista hierarkiaa. Tällaisia rituaaleja ovat esimerkiksi etikettisäännöt lähestyttäessä valtionjohtajia. Kansallisia rituaaleja ovat esimerkiksi kansallislaulun soittaminen tiettynä ajankohtana. Tällaiset rituaalit kiinnittyvät symboleihin, jotka informoivat katsojia ja kuulijoita tilaisuuteen kiinnittyvistä merkityksistä.
Kajaanin seutukunta

Kajaanin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kainuun maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 182. seutukunnassa oli asukasta.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Kehys-Kainuun seutukunta

Kehys-Kainuun seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kainuun maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 181.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Imatran seutukunta

Imatran seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 093.
Historia.
1. tammikuuta 2005 Parikkala, Saari ja Uukuniemi yhdistyivät Parikkalan kunnaksi. Yhdistymisen jälkeen Parikkala olisi ollut Kärkikuntien seutukunnan ainoa kunta, mutta Kärkikuntien seutukunta lakkautettiin ja Parikkala siirtyi Imatran seutukuntaan.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Lappeenrannan seutukunta

Lappeenrannan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Karjalan maakunnassa. Sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 091. Väestömäärä oli asukasta.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Kotkan–Haminan seutukunta

Kotkan–Haminan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 082. Seutukunnan asukasluku oli . Asukasluvultaan seutukunnan suurin kunta on Kotkan kaupunki. Vuoden 2019 lopussa seutukunnan asukkaista 90,9 prosenttia oli suomenkielisiä ja 1,1 prosenttia ruotsinkielisiä.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Kouvolan seutukunta

Kouvolan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kymenlaakson maakunnassa. Kuntaliitosten 2009 ja Iitin maakunnanvaihdoksen 2021 myötä seutukuntaan kuuluu ainoastaan Kouvolan kaupunki ja se on Mariehamns stadin ja Jämsän seutukunnan ohella ainoa yhden kunnan seutukunta. Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä seutukunnan LAU 1 (NUTS 4) -numero on 081.
Kouvolan seutukunta on kokenut suuria muuttotappioita 1990-luvun jälkipuoliskolla ja 2000-luvulla. Seutukunnan asukasluku on ollut parhaimmillaan yli 102 000. Kouvolan seudulla asukkaita on nyt ().
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Heinolan seutukunta

Heinolan seutukunta (vuoteen 2001 Itä-Hämeen seutukunta) oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Etelä-Suomen läänissä, Päijät-Hämeen maakunnassa. Siihen kuului kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 072. Asukasluku 31. joulukuuta 2009 oli 28 153. Seutukunta lakkautettiin vuoden 2010 alussa, ja kaikki sen kunnat siirtyivät osaksi Lahden seutukuntaa.
Heinolan seutukunnasta tuli vuoden 2009 alussa anomuksestaan äkillisen rakennemuutoksen alue.
Lahden seutukunta

Lahden seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se käsittää Päijät-Hämeen maakunnan kokonaisuudessaan. Siihen kuuluu kymmenen kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 071. Seutukunnan alueella asuu henkilöä.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Forssan seutukunta

Forssan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, joista vain Forssa on kaupunki. Seutukunnan LAU 1 -numerokoodi on 053. Forssan seutukunnan asukasluku oli ().
Lounais-Hämeen seitsemästä kunnasta viisi kuuluu Forssan seutukuntaan. Seutukunnan pohjoispuolella sijaitseva Urjalan kunta kuuluu Etelä-Pirkanmaan seutukuntaan ja eteläpuolella sijaitseva Someron kaupunki puolestaan Salon seutukuntaan. Myös pääosa Lounais-Hämeen väestöstä asuu Forssan seutukunnasta. Seutukunnan väestöstä noin puolet asuu Forssan kaupungissa. Suurin taajama on Forssan keskustaajama, johon kuuluvat Forssan kaupunkimaisesti rakennetun alueen lisäksi myös Tammelan kirkonkylä ja Jokioisten kuntakeskus. Seutukunnan kunnat ovat aikoinaan eronneet Tammelasta, joka on edelleen pinta-alaltaan seutukunnan kunnista selvästi suurin.
Idässä Forssan seutukunta rajoittuu Kanta-Hämeessä sijaitseviin Hämeenlinnan seutukuntaan ja Riihimäen seutukuntaan. Lännessä rajanaapurina on Varsinais-Suomessa sijaitseva Loimaan seutukunta. Humppilalla on lyhyt raja myös Lounais-Pirkanmaan seutukunnan ja Tammelalla Uuteenmaahan kuuluvan Lohjan seutukunnan kanssa.
Kunnat.
Ohessa näkyvässä kartassa seutukunnan kunnat on esitetty Kanta-Hämeen kuntajakokartalla. Seuraavan luettelon suluissa olevat numerot vastaavat kartan numerointia.
Historia.
Alueella on tehty yksi kuntaliitos vuonna 1969, jolloin Koijärvi liitettiin pääosin Forssaan ja pieniltä osin Urjalaan. Seutukuntajako otettiin Suomessa käyttöön kuitenkin vasta vuonna 1994, eikä sen jälkeisenä aikana kuntajaossa ole tapahtunut muutoksia.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
Vuosien 1975 ja 1985 välillä seutukunnan väkiluku nousi reilulla tuhannella asukkaalla. Viiden vuoden välein tehdyn tarkastelun perusteella seutukunnan väkiluku oli suurimmillaan vuonna 1995, jolloin asukkaita oli 36 800. Vuosien 1995 ja 2010 välillä väkiluku laski noin puolellatoista tuhannella ja vuosien 2010 ja 2020 välillä lähes kolmella tuhannella.
Liikenneyhteydet.
Seutukunnan halki kulkevat valtatie 2 Helsingistä Poriin ja valtatie 10 Turusta Hämeenlinnaan. Humppilassa myös valtatie 9 Turusta Tampereelle kulkee jonkin matkaa seutukunnan alueella. Historiallisiin teihin kuuluu Hämeen Härkätie, joka kulkee osan matkastaan Tammelan alueella.
Rautatieliikenteen osalta seutukuntaa palvelee Humppilan rautatieasema, joka sijaitsee Turku–Toijala-radan varrella. Aiemmin toiminnassa ovat olleet myös Ypäjän rautatieasema ja Matkun rautatieasema, joiden asemarakennuksetkin on sittemmin purettu.
Luonto.
Seutukunnan suurin järvi on Tammelan Pyhäjärvi, josta Forssan keskustan, Jokioisten ja Ypäjän halki virtaava Loimijoki saa alkunsa. Seutukunnassa on kaksi kansallispuistoa: Liesjärven kansallispuisto ja Torronsuon kansallispuisto, jotka molemmat sijaitsevat Tammelassa.
Pikku Hiawatha

Pikku Hiawatha on Disneyn kuvitteellinen sarjakuvahahmo. Hiawatha on pieni intiaanipoika, joka seikkailee tavallisesti Pohjois-Amerikan luonnossa. Suomessa Hiawatha-sarjakuvaa julkaistaan "Aku Ankka" -lehdessä. Hiawathalla on tavallisesti päässään sulka sekä jalassaan intiaanihousut. Hiawatha kantaa myös toisinaan jousipyssyä mukanaan.
Pikku Hiawatha esiintyi ensimmäisen kerran vuonna 1937 "Silly Symphonies" -sarjan piirretyssä lyhytelokuvassa "Little Hiawatha". Hiawathalla ei ollut elokuvassa vuorosanoja. Elokuva esitettiin Suomessa muun muassa 1980-luvun "Pätkis"-sarjassa. Tämä on toistaiseksi Hiawathan ainoa filmiesiintyminen.
Sarjakuvissa Hiawatha esiintyi ensi kerran "Silly Symphonies" -sanomalehtisarjakuvissa vuosina 1940–1942. Sarjassa oli myös toinen vakiohahmo, Hiawathan tyttöystävä Pikku Minnehaha. Edelleen hahmot puhuivat hyvin harvoin.
Sarjakuvalehtiesiintymiset Yhdysvalloissa jäivät vuosiin 1952–1959, jolloin Hiawatha kuului aluksi "Walt Disney’s Comics and Stories" -lehden vakiohahmoihin. Vuosikymmenen lopulla Hiawathaa ilmestyi neljä omaa numeroa Dell Comicsin "Four Color" -sarjassa. Lehtisarjat erosivat aikaisemmista sarjakuvista: Nyt Hiawatha puhui jatkuvasti, ja Minnehahan tilalle sarjaan tuotiin pikkusisko Auringonkukka ja isä Suuri Päällikkö, joiden kanssa Hiawatha saattoi keskustella. Eurooppalaisia Hiawatha-sarjakuvia on ilmestynyt myöhemminkin, ja niissä on harvakseltaan esiintynyt äiti Mokkasiina, ja aivan viime vuosina useinkin vähän vanhempi intiaanipoika Pikku Puuma.
Hahmon nimi tulee Henry Wadsworth Longfellow’n runoelmasta "Laulu Hiawathasta" ("The Song of Hiawatha"), joka kertoo muinaisesta intiaanipäälliköstä Hiawathasta.
Hämeenlinnan seutukunta

Hämeenlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 051. seutukunnassa oli asukasta.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
Riihimäen seutukunta

Riihimäen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Kanta-Hämeen maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 052.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1975 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2022 tilanteen mukainen.
Juvan seutukunta

Juvan seutukunta oli yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsi Itä-Suomen läänissä, Etelä-Savon maakunnassa. Kun seutukunta lakkautettiin vuoden 2009 alussa, siihen kuului neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero oli 102.
Kuntien yhteistyö.
Kunnat käyttävät alueestaan ja yhteistyöstään myös nimitystä "RaJuPuSu", joka on lyhenne kuntien nimien aluista.
Yhteistyön tehostamiseksi perustettiin RaJuPuSu-yhtymä vuonna 1995 . Vuoden 1999 alusta mukaan liittyi myös Joroinen.
RaJuPuSu-yhtymän toiminta perustuu yhteistyösopimukseen, jossa sen tehtäviksi määritellään:
Myöhemmin vuonna 2002 RaJuPuSu-yhtymässä päätettiin keskittyä maaseudun kehittämiseen ja kehittämisessä painottua:
Yhtymää johtamaan valitaan seutuhallitus valtuustokausittain.
Mikkelin seutukunta

Mikkelin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 101. seutukunnassa oli asukasta.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2017 tilanteen mukainen.
Pieksämäen seutukunta

Pieksämäen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 105.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Savonlinnan seutukunta

Savonlinnan seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Etelä-Savon maakunnassa. Siihen kuuluu neljä kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 103.
Savonlinnan seutukunnassa sijaitsevat kunnat tekevät yhteistyötä mm. Itä-Savon koulutuskuntayhtymän ja Itä-Savon sairaanhoitopiirin (ISSHP) kautta.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1990 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Itä-Lapin seutukunta

Itä-Lapin seutukunta (vuoteen 1998 Koillis-Lapin seutukunta) on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitusjärjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 194.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Kemi-Tornion seutukunta

Kemi-Tornion seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se on alueeltaan sama kuin Meri-Lappi ja sijaitsee Lapin nykymaakunnan lounaisosassa. Siihen kuuluu viisi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 192. Kemi-Tornion seutukunnassa asuu henkilöä.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.
Pohjois-Lapin seutukunta

Pohjois-Lapin seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kolme kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 197.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2013 tilanteen mukainen.
Rovaniemen seutukunta

Rovaniemen seutukunta on yksi Suomen seutukunnista. Se sijaitsee Lapin maakunnassa. Siihen kuuluu kaksi kuntaa, ja Euroopan unionin alueluokitus­järjestelmässä sen LAU 1 (NUTS 4) -numero on 191.
Historia.
1. tammikuuta 2006 Rovaniemi ja Rovaniemen maalaiskunta yhdistyivät Rovaniemen kaupungiksi.
Väestönkehitys.
Seuraavassa kuvaajassa on esitetty seutukunnan väestönkehitys viiden vuoden välein vuodesta 1980 lähtien. Käytetty aluejako on 1.1.2023 tilanteen mukainen.