Typistäminen

Typistäminen on lähinnä koirille tai hevosille suoritettava toimenpide, jossa eläimen häntää tai korvia lyhennetään sen ollessa nuori.
Myös muita eläimiä typistetään: lampailla pitkä häntä, ja tehotuotannon kanoilla nokan kärki estämään nokkimisesta aiheutuvia haavoja.
Yleisyys ja kiellot.
Typistäminen on maailmalla vielä yleistä, mutta muun muassa useimmissa EU-maissa se on kielletty eläinsuojelulakien nojalla. Suomessa kiellettiin koirien korvien typistys jo vuonna 1971 ja hännän typistys 1996. Häntien typistyksen kielto johti siihen, että Suomeen alettiin tuoda perinteen mukaan typistettyhäntäisten koirarotujen pentuja Virosta ja Venäjältä (Virossa typistys kiellettiin myöhemmin, Venäjällä vielä laillista joillakin ehdoilla). Tämä johtui siitä, että jotkut näiden rotujen harrastajat eivät hyväksyneet tuollaista muutosta rodun perinteiseen ulkonäköön. Tällaisen koirien maahantuonnin ja siten lähimaissa tapahtuvan typistämisen vähentämiseksi säädettiin Suomessa typistettyhäntäisten koirien kilpailukielto. Se tuli voimaan vuoden 2001 alussa.
Ennen typistyskieltoa jotkut typistyksen piirissä olevien rotujen kasvattajat jättivät häntiä pitkiksi joidenkin näyttelyistä kiinnostumattomien ostajien pyynnöstä, mutta näyttelyissä niiden häntä määriteltiin hylkääväksi virheeksi.
Typistyskieltoa perustellaan sillä, että toimenpide aiheuttaa eläimelle tarpeetonta kärsimystä. Lisäksi hännän typistämisen myötä eläin menettää sille lajityypillisesti merkittävän viestintäkeinon, hevonen myös tärkeän vastakeinon ärsyttäviä hyönteisiä vastaan. Koira nauttii hännän heiluttamisesta ja ilmaisee sillä hyväntuulisuuttaan.
Suomen lisäksi koirien typistäminen on kiellettyä kokonaan muun muassa kaikissa muissa Pohjoismaissa Tanskaa lukuun ottamatta (Ruotsissa kielto tuli voimaan 1.1.1989) ja suuressa osassa eteläisemmän Euroopan maista sekä Australiassa. Tanskassa ja Keski-Euroopan maista typistäminen on edelleen sallittu joillekin metsästyskoiraroduille muttei kaikille niillekään roduille, joiden häntä perinteisesti typistetään. Ranskassa hännän typistys on edelleen sallittu mutta korvien typistys ei.
Perustelut.
Koirien typistämistä on perusteltu käytännöllisyydellä: etenkin metsästys-, palvelus- ja laumanvartijakoiraroduilta on häntä ja/tai korvat typistetty, koska ne ovat vahingoittuneet tai saattaneet vahingoittua koiran työskennellessä. Nykyään yhä harvempi rotu on enää alkuperäisessä käyttötarkoituksessaan ja peruste typistämiselle on useimpien rotujen kohdalla poistunut. Useissa maissa, joissa typistäminen on kielletty, typistetyillä koirilla ei ole oikeutta osallistua koirakokeisiin ja -näyttelyihin. Tämän toivotaan vähentävän koirien ostoa typistämisen sallivista maista ja siten typistämistä ulkomailla.
Hevosilla häntää on typistetty lähinnä pooloponeilla, metsästysratsuilla, työhevosilla ja hienoilla ajeluhevosilla. Typistämisen tarkoituksena on ollut estää hännän sotkeutuminen pitkiin ajo-ohjiin tai risukkoiseen maastoon metsästysreissuilla. Työ- ja ajohevosilla on myös pelätty tilannetta, jossa hevonen huitaisee hännänvartensa ohjan yli ja pelästyessään yllättävää kosketusta hännän herkällä alapinnalla painaa häntänsä ja samalla ohjan alas vaikeuttaen ohjaamista ja jopa ohjaten itseään. Hevonen saattaa pelästyessään myös reagoida voimakkaasti ja aiheuttaa vaaratilanteita. Hännän joutumista ohjan päälle ei voi estää paketoimalla tai palmikoimalla häntää; pitkien jouhien palmikoiminen ja palmikon kiinnittäminen aisaan kuitenkin on toimiva keino, jota on perinteisesti käytetty muun muassa huiskivilla ravihevosilla.
Nykyisin kun hevosia käytetään enää tuskin lainkaan ajoon, on monien rotujen kohdalla hännän typistämisessä kyse vain perinteestä ja tottumuksesta tiettyyn ulkoasuun. Pooloponien häntää ei enää typistetä vaan jouhet letitetään ja häntä kiedotaan patukaksi.