Muna vai kana

Muna vai kana tai kana vai muna on metaforan muotoon puettu kehämäinen syy ja seuraus -dilemma, joka muotoillaan usein kysymysmuotoon seuraavasti: ”Kumpi oli ensin, muna vai kana?” Munalla tarkoitetaan tässä yleensä juuri kananmunaa, ja ongelma on, mistä syntyi ensimmäinen kana tai mistä tuli ensimmäinen kananmuna, kun molemmat ovat toistensa seurauksia.
Ongelman historia.
Dilemmaan viittaavia tekstejä on löydetty jo antiikin Kreikan filosofeilta. On esitetty teksteihin perustuvia väitteitä, joiden mukaan antiikin Kreikassa keskusteltiin laajasti aiheesta. Antiikin filosofeille kysymys oli suoraan yhteydessä myös kysymyksiin elämän ja kaikkeuden alkuperästä.
Aristoteles päätyi ongelmaa miettiessään lopputulokseen, että kana ja muna ovat olleet olemassa aina. Hän vertasi asiaa seuraavasti:
Kysymykseen on vuosien aikana esitetty lukuisia erilaisia ratkaisuja, mutta kysymystä ei ole saatu yksiselitteisesti ratkaistuksi.
Ratkaisuvaihtoehtoja.
Tieteelliset näkökannat.
Ennen lintuja oli jo erilaisia munista kuoriutuvia eläimiä, joten oli myös munia. Siksi jotkut sanovat vastaukseksi ”muna”. Tämän takia on joskus tarpeen selventää, että kyseessä oleva muna on nimenomaisesti ”kananmuna”.
Brittiläinen geneetikosta, filosofista ja kanafarmarista koostunut tutkimusryhmä päätyi tulokseen, että muna oli ennen kanaa. Ryhmän mukaan johtopäätös perustuu siihen, että geneettinen materiaali ei muutu eläimen elinaikana. Sen vuoksi ensimmäinen lintu, joka muuttui evoluution tuloksena kanaksi, luultavasti esihistoriallisella ajalla, on ensin esiintynyt alkiona munan sisällä. Samaa mieltä on myös HowStuffWorks-sivusto, jonka mukaan kaksi esikanaa paritteli ja tuotti mutaatioiden kautta tsygootin, josta kehittyi lopulta kana. Sivuston mukaan munankin oli siis oltava kananmuna, ja se tuli luonnollisesti ennen kanaa, koska tsygootti oli kananmunassa. 
Ekologian ja ympäristötieteiden professori Kai Lindströmin mukaan kana oli ennen munaa. Hänen päättelynsä perustuu siihen, että kaikkein yksinkertaisimmat eliöt ovat yksisoluisia ja käyttävät jakaantumista lisääntymiskeinona. Yhdestä solusta tulee kaksi uutta solua, lapsisolua, jotka ovat samanlaisia kuin emosolukin, vain pienempiä. Suvullisessa lisääntymisessä kaksi sukusolua tuottaa yhden uuden yksilön, usein emosolun ulkopuolella. Kanalla sukusoluja tuottavat aikuisvaihteet ovat hänen mukaansa niin monimutkaisia, että tsygootti joutuu kehittymään vielä paljon ennen aikuisuutta. Toisin sanottuna muna ei ollut vielä kananmuna, mutta tämän eliön kehittyessä siitä tuli kana, joka muni sitten kananmunan.
Kolmannen vaihtoehdon mukaan eläinten luokittelu lajeiksi on epämielekästä, koska jokainen eliö on ainutlaatuinen yksilö ja lajien välisiä rajoja on mahdotonta määrittää tarkasti. Sen takia kanan ja esikanan välistä rajaa on mahdotonta määritellä, joten on myös mahdotonta määritellä ensimmäistä kanaa tai munaa.
Määritelmiin perustuvat näkökannat.
Ongelmaa voidaan lähestyä myös käyttäen hyväksi "kanan" ja "munan" määritelmiä. Jotkut pitävätkin kysymystä vain "kananmunan" määritelmään liittyvänä. Biologiassa termi muna on hyvin tulkinnanvarainen, eikä esimerkiksi jaksottaisen tasapainon malli tee selvää eroa kanan ja sitä lähimpien "esikanojen" välille. Muna vai kana -dilemma voidaan liittää siis läheisesti myös lajiutumiseen ja kysymykseen siitä, milloin laji on muuttunut toiseksi tai jakautunut kahdeksi uudeksi lajiksi. Seuraavassa on muutamia erilaisia määritelmiä ja niiden loogiset seuraukset:
Populaarikulttuurissa.
Elokuvan Kananlento loppukohtauksessa rotat Kehno ja Kepuli haluavat perustaa oman kananmunafarmin. Mutta he joutuvat muna-kana -ongelmaan miettiessään, pitäisikö heillä ensin olla kana vaiko muna.