tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tali (Helsinki)

Tali () on Pitäjänmäen kaupunginosaan kuuluva läntisen Helsingin osa-alue. Talissa asui vuonna 2024 noin 980 henkeä ja se tarjosi työpaikan 28 hengelle vuonna 2017.
Pitäjänmäentien eteläpuolella ja Talin siirtolapuutarhan itäpuolella on 1990-luvun lopulla rakennettu noin tuhannen asukkaan asuinalue, jonka rakennukset ovat pääasiassa neljä–kuusikerroksisia kerrostaloja. Talin kartanon mailla on Suomen vanhimpiin kuuluvan siirtolapuutarhan lisäksi laaja puistoalue golfkenttineen. Kartano itse on 1600-luvulta. Empiretyylinen päärakennus on 1820-luvulta, ja kartanopuisto 1800-luvulta. Alueella kasvaa jalopuita, muun muassa rauhoitettu vanha tammi, joka on Helsingin paksuin. Kartanolle johtaa koivukuja Talin puistotie.
Talin korkein kohta on alueen länsiosassa, Espoon rajan tuntumassa, sijaitseva Talinhuippu, joka kohoaa 22 metrin korkeuteen merenpinnasta. Sen puistoalue on rakennettu vanhan, 1960- luvulta asti käytössä olleen Ison Huopalahden kaatopaikka-alueen päälle. Kaatopaikka suljetiin 1979. Talinhuipun itärinteessä on Pajamäen aurinkokuntamalliin kuuluva Jupiter-planeetan malli.
Vantaan Kaivokselan alueelta alkunsa saava Mätäjoki virtaa Talin halki ja laskee alueen eteläosassa Isoon Huopalahteen.
Ulkoilu ja liikunta.
Talissa ja alueen lähistöllä on hyvät ulkoilu- ja liikuntamahdollisuudet. Kartanon mailla toimii vuonna 1932 perustettu Helsingin Golfklubi, joka on Suomen vanhin golfseura. Golfkentän vuokrasopimusta jatkettiin vuonna 2014 vuoteen 2034 saakka, kun alueelle suunniteltu asuinalue-ehdotus hylättiin kaupungin elimissä. 
Talinhuipulla Vermon kupeessa on frisbeegolfrata ja sen vieressä koirien agilityharjoitusrata.
1920–1950-luvuilla Talissa toimi laukkarata, jossa järjestettiin myös Helsingin olympialaisten ratsastuskilpailuja. 
Alueen välittömässä läheisyydessä Munkkivuoren puolella sijaitsevat Talin liikuntapuistoon kuuluvat Talin keilahalli, Talin tenniskeskus, Talin jalkapallohalli, ulkokentät sekä sulkapallo- ja squash-käytössä oleva Talihalli. Jalkapallohalli on pääasiassa junioriseurojen harjoituskäytössä.
Merkittäviä sääilmiöitä.
Golfkentällä vieraili trombi naisten golfin Euroopan Tourin osakilpailun aikana 28. elokuuta 2005, jolloin mm. paikalla sijainnut suojakatos hajosi ja samalla yhdeksän henkilöä loukkaantui.
Meleagros (Makedonia)

Meleagros oli Makedonian kuningas noin tammikuusta maaliskuuhun vuonna 279 eaa. Hänen isänsä oli Egyptin faarao Ptolemaios I ja hänen äitinsä oli luultavasti tämän vaimo Eurydike. 
Hänestä tuli kuningas sen jälkeen kun keltit olivat tappaneet hänen veljensä, kuningas Ptolemaios Keraunoksen. Meleagroskaan ei pystynyt kukistamaan kelttejä ja hänet systiin pian vallasta. Kuninkaaksi tuli Antipatros joka oli Kassandroksen veljenpoika.
Pittsburgh Penguins

Pittsburgh Penguins on yhdysvaltalainen ammattilaistason jääkiekkoseura, jonka kotikaupunki on Pennsylvanian osavaltiossa sijaitseva Pittsburgh. Seura kuuluu NHL-liigan Itäisen konferenssin Metropolien divisioonaan.
Penguins on pelannut NHL:ssä kaudesta 1967–1968 lähtien. Sen tunnetuimpia pelaajia ovat olleet Mario Lemieux, Jaromír Jágr, Sidney Crosby, Paul Coffey, Ron Francis ja Jevgeni Malkin. Penguins pelasi perustamisestaan lähtien pitkään sinivalkoisissa väreissä, mutta siirtyi kaudella 1979–1980 käyttämään paikallisten NFL:n Pittsburgh Steelersin ja MLB:n Pittsburgh Piratesin kantamia mustavalkokultaisia värejä, kun molemmat paikallisseurat voittivat omat ammattilaissarjansa vuonna 1979. Penguins on voittanut Stanley Cup -mestaruuden viidesti, vuosina 1991, 1992, 2009, 2016 ja 2017. Lisäksi vuonna 2008 seura pelasi loppuottelusarjassa, mutta hävisi Detroit Red Wingsille otteluvoitoin 4–2.
Historia.
Penguins oli talousvaikeuksissa ennen 1990-lukua, eikä menestynyt kovin hyvin. Kun seura sai vuonna 1984 sopimuksen Mario Lemieux'n kanssa, seura alkoi pikkuhiljaa elpyä. Se voitti Stanley Cupin vuonna 1991 ja toisti voittonsa seuraavana vuonna. Penguins ajautui uusiin vaikauksiin 2000-luvun alussa. Se jäi monena vuotena peräkkäin ulos pudotuspeleistä, kunnes Sidney Crosbyn ja Jevgeni Malkinin hankkiminen toi sen takaisin liigan parhaimmistoon. Seura on päässyt sen jälkeen tasaisesti pudotuspeleihin ja kuulunut mestariehdokkaisiin.
Mario Lemieux oli tulokauskaudestaan asti joukkueen todellinen tukipilari johdattaen sen kahteen Stanley Cup -voittoon seuran kapteenina ja tehden paljon tehopisteitä, voittaen lukuisia henkilökohtaisia palkintoja ja uhmaten Wayne Gretzkyn ennätyksiä. Pelaajauransa jälkeen Lemieux on toiminut seuran osaomistajana. Hän on voittanut Stanley Cupin myös seuran omistajana vuosina 2009, 2016 ja 2017.
Kaudella 1995–1996 Lemieux, Jaromír Jágr ja Ron Francis yltivät kaikki 100 tehopisteeseen kauden aikana. Tämä ennätys rikottiin vasta kaudella 2022–2023, kun Edmonton Oilersin pelaajat Connor McDavid, Leon Draisaitl ja Ryan Nugent-Hopkins ylsivät kukin 100 tehopisteeseen.
Kaudella 2022–2023 Pittsburgh Penguins jäi ensimmäistä kertaa 16 vuoteen ilman paikkaa pudotuspeleissä. Edellisen kerran niin oli käynyt vuonna 2006. Yksikään muu seura ei ole yltänyt pudotuspeleihin 16 peräkkäisenä vuotena.
Saavutukset.
Runkosarja.
V = voitot, H = häviöt, T = tasapelit, JAH = jatkoaikahäviötTM = tehdyt maalit, PM = päästetyt maalit
Pudotuspelit.
1967–1974: ei neljännesvälieriä, 1974–1981: karsintakierros1981–1993: divisioonien välierät, divisioonien loppuottelut, konferenssien loppuottelut1993–: konferenssien puolivälierät, konferenssien välierät, konferenssien loppuottelut
Kirgiisin kieli

Kirgiisin kieli (kirgiisiksi кыргызча, قىرعىز, "kyrgyztša," кыргыз тили, قىرعىز تىلى, "kyrgyz tili") on Kirgisiassa ja sen lähialueilla asuvien kirgiisien puhuma turkkilainen kieli. Kirgiisi on Kirgisian tasavallan virallinen kieli.
Levinneisyys ja puhujamäärä.
Vuonna 1989 Neuvostoliiton alueella laskettiin olevan 2,5 miljoonaa kirgiisiä, joista 97,8 % puhui kirgiisiä äidinkielenään. Vuoden 1999 väestönlaskennan mukaan Kirgisiassa asui 3,1 miljoonaa kirgiisiä. Heitä on myös Uzbekistanissa (175 000 henkeä), Tadžikistanissa (yli 64 000), Kazakstanissa (noin 15 000) ja Venäjällä (31 800 vuonna 2002). Kiinan Xinjiangin alueella kirgiisejä on noin 140 000, heistä valtaosa Kyzylsun kirgiisien piirikunnassa. Pieniä ryhmiä on Afganistanin koillisosassa ja Pakistanissa.
Historia ja murteet.
Kirgiisi kuuluu turkkilaisten kielten itäisen haaran kirgiisiläis-kiptšakkilaiseen ryhmään. Sen lähin sukukieli on altai, tai pikemminkin sen etelämurteet. Molempien kielten pohjana ovat Jenisein muinaisten kirgiisiheimojen murteet, joihin on sekoittunut kiptšakkilaisia ja mongolilaisia aineksia. Nykyinen kirgiisin kieli muotoutui Tienšanin vuoristoalueella 1300–1500-lukujen aikana.
Kieli jakautuu pohjoiseen ja eteläiseen murreryhmään. Monet piirteet ovat yhteisiä useille eri murteille, joita ei voida selkeästi erottaa toisistaan.
Kirjakieli.
Kirgiisin kirjakieli syntyi vuosina 1923–1924 reformoidun arabialaisen kirjaimiston pohjalta. Vuonna 1928 siirryttiin Neuvostoliiton turkkilaisten kansojen yhteiseen latinalaiseen kirjaimistoon eli niin sanottuun uuteen kirjaimistoon ja vuonna 1940 kyrilliseen aakkostoon, jota on täydennetty lisämerkeillä ө, ү ja ң. Kirjakielen normit perustuvat eri murteiden yhteisiin piirteisiin.
Kirgiisin kirjaimisto
Suuri osa kirgiiseistä osaa venäjää ja monet myös uzbekkia, tadžikkia tai uiguuria. Kirgisian itsenäistymisen jälkeen kirgiisi julistettiin maan viralliseksi kieleksi ja sen käyttöä on pyritty laajentamaan. Venäjällä on yhä virallinen asema ”kansojen välisen kommunikaation välineenä”. Vuonna 1999 kirgiisiä osasi 70 prosenttia tasavallan koko väestöstä. Vuonna 2025 jopa 80 prosenttia maan seitsemästä miljoonasta asukkaasta puhui venäjää.
Maan parlamentti hyväksyi kesällä 2025 lain, jonka mukaan kirgiisin kieltä tulee suosia venäjän kielen laajasta levinneisyydestä huolimatta. Parlamentin päätöstä voi pitää askeleena, jolla Kirgisia pyrkii irtautumaan Venäjän valtapiiristä. Kirgisia on jo viides Keski-Aasian entinen neuvostotasavalta, joka otti käyttöönsä omaa kieltä suosivia lakeja sen jälkeen, kun Venäjä hyökkäsi Ukrainaan vuonna 2022. Lain mukaan ainakin 60 prosenttia Kirgisian televisio- ja radiolähetyksistä tulee olla kirgiisiksi, paikannimet on kirjoitettava kirgiisiksi ja mainoksissa kirgiisinkielisen tekstin on oltava suuremmin kirjaimin kuin venäjänkielisen. Lisäksi virkamiesten, tuomarien ja vaaleilla valittujen poliitikkojen tulee osata kirgiisiä. Kirgisiassa venäjänkielen osaamisen on ajateltu parantavan ihmisen sosiaalista asemaa ja antavan mahdollisuuden arvostetumpiin työpaikkoihin.
473

Tapahtumia.
Glycerius Länsi-Rooman keisariksi maaliskuun alussa.
Aiwo

Aiwo (joskus "Aiue", aiemmin myös "Yangor") on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta ("district"). Se sijaitsee saaren länsirannikolla ja rajautuu pohjoisessa Denigomodun, idässä Buadan ja etelässä Boen alueisiin. Aiwon pinta-ala on 1,1 neliökilometriä ja asukasluku vuonna 2011 oli 1 220.
Aiwo on yksi Naurun teollisuuden merkittävimmistä keskuksista. Sen vuoksi sitä (kuten myös Yarenia) toisinaan pidetään virheellisesti valtion pääkaupunkina. Valtiolla ei todellisuudessa ole pääkaupunkia.
468

Vuosi 468 oli juliaanisen kalenterin mukaan maanantaina alkanut karkausvuosi. Vuosi oli 1221 Ab urbe condita roomalaisen ajanlaskun mukaan.
Kansallinen hallintokoulu

Kansallinen hallintokoulu (, ENA) oli Ranskassa sijaitseva oppilaitos. Se perustettiin toisen maailmansodan jälkeen vuonna 1945 Pariisiin, mutta on sittemmin siirretty Strasbourgiin. Se koulutti johtavia ranskalaisia virkamiehiä ja muita johtajia. Presidentti Emmanuel Macron lakkautti koulun vuonna 2021. Sen tilalle perustettiin Kansallinen virkamiesinstituutti () tammikuussa 2022.
Enarkki.
Koulun käynyttä kutsutaan enarkiksi (). Ranskassa enarkit ovat arvostettuja poliittisia johtajia ja huippuvirkamiehiä, mutta heitä on myös syytetty teknokraattisiksi ja ylimielisiksi. Myös syytöksiä ”koulutuksellisesta nepotismista” on esitetty.
Suomesta enarkkikoulutukseen pääsi vuosittain 1–2 henkilöä. Pääsyyn vaadittiin ainakin akateeminen loppututkinto ja hyvä ranskan kielen taito.
Kyösti Virrankoski

Kyösti Tapio Virrankoski (s. 4. huhtikuuta 1944 Kauhava) on suomalainen entinen Euroopan parlamentin jäsen ja entinen kansanedustaja. Virrankoski oli Euroopan parlamentin budjettivaliokunnan ensimmäinen varapuheenjohtaja ja toimi vuoden 2008 EU:n budjetin yleisesittelijänä. Lisäksi hän oli talousarvion valvontavaliokunnan jäsen sekä maatalousvaliokunnan varajäsen. Virrankoski on ollut Kauhavan kaupunginvaltuuston jäsen vuodesta 1973 vuoteen 2000. Hän oli valtuuston puheenjohtaja koko 1990-luvun.
Virrankoski työskenteli Euroopan parlamentissa vuosina 1996–2009. Keskustan kansanedustajana hän toimi vuosina 1991–1995. Hän putosi eduskunnasta vuoden 1995 vaaleissa. Lisäksi hän työskenteli puolustusministerin poliittisena sihteerinä vuosina 1983–1987. 
Hänen vanhempansa ovat Väinö Antti Virrankoski (1906–1969) ja Impi Irja Ireene Klemola (1906–1992) Hänellä oli neljä vanhempaa sisaruksta, joista vanhin oli Lapuan toimitusjohtaja Antti Aimo Kullervo Virrankoski (1927–1993). Hänen serkkunsa oli toimittaja ja kirjailija Pertti Klemola (1939–2003). 
Kyösti Virrankoski on naimisissa ja hänellä on kolme lasta. Koulutukseltaan hän on filosofian maisteri ja varsinaiselta ammatiltaan matematiikan lehtori.
Virrankoskelle myönnettiin valtiopäiväneuvoksen arvonimi marraskuussa 2024.
Ewa

Ewa on yksi Naurun saarivaltion neljästätoista alueesta. Sen pinta-ala on 1,2 neliökilometriä. Alueella asuu 446 asukasta ("2011"). 
Alueen tärkeät rakennukset.
Ewassa on muun muassa Kayserin korkeakoulu. Se on nimetty lähes neljäkymmentä vuotta Naurulla viettäneen saksalaisen lähetyssaarnaja Alois Kayserin mukaan.
Rivendell

Rivendell on haltioiden asuinpaikka Keski-Maassa J. R. R. Tolkienin kirjoissa "Hobitti eli sinne ja takaisin" sekä "Taru sormusten herrasta". Meren länsipuolella Valinorissa sitä kutsutaan myös nimellä ”Viimeinen Kotoisa Koti Meren Itäpuolella”. Sen perusti Elrond Puolhaltia Auringon Toisella Ajalla (neljä tai viisi tuhatta vuotta ennen "Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia). Elrondin lisäksi Rivendellissä asuu muitakin haltiaylimyksiä, kuten Arwen Undomiel ja Glorfindel. 
Kirjassa "Hobitti eli sinne ja takaisin" hobitti Bilbo Reppuli pysähtyi kääpiöiden kanssa Rivendellissä matkalla Yksinäiselle Vuorelle ja myös palatessaan Kontuun Gandalfin kanssa.
"Tarussa sormusten herrasta" Frodo Reppuli ja hänen ystävänsä matkaavat Rivendelliin, missä he tapaavat syntymäpäiväjuhliensa jälkeen sinne muuttaneen Bilbon. Myös monet muut haltiat, kääpiöt ja ihmiset ovat saapuneet Rivendelliin eri teitä; Elrondin neuvostossa he kaikki saavat tietää Valtasormuksesta, ja heidän täytyy päättää, mitä sille tehdään. Lopulta hobitti päättää sen kysymyksen.
Rivendell sijaitsee lähellä Bruinenjokea (yksi Bruinenin haara tulee lähelle Rivendelliä) hyvin kätkettynä Sumuvuorten juurikukkuloille.
Rivendellin nimi sindariksi on "Imladris", joka tarkoittaa ”syvää laaksoa kuilussa”.
Alois Kayser

Alois Kayser (1877–1944) oli saksalainen katolinen lähetyssaarnaaja. Hän vietti noin neljäkymmentä vuotta elämästään Naurun saarella, Tyynellämerellä. Hän kuoli Chuukissa, Mikronesiassa.
Kayser kirjoitti naurun kielen kieliopin sekä mahdollisesti sanakirjan. Naurun hallitus nimesi myöhemmin maan ainoan koulun Kayserin mukaan.
193

Tapahtumia.
193 oli niin sanottu kolmen keisarin vuosi. Sitä on myös kutsuttu viiden keisarin vuodeksi. Rooman keisareina olivat vuoden aikana Pertinax, Didius Julianus ja Septimius Severus.
Éomer

Éomer on fiktiivinen hahmo J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta" ja siihen perustuvassa elokuvatrilogiassa.
Eorlin huoneen Éomer oli Théodwynin, Théodenin sisaren, poika. Hänellä oli sisar, Éowyn. Sen jälkeen, kun he olivat orpoutuneet, Théoden adoptoi heidät ja kasvatti heitä kuin omia lapsiaan. 
Éomer oli Markin kolmas marsalkka ja ihmisten voimakas johtaja. Hän ja hänen "éored"insa jahtasivat "uruk-haita", jotka olivat napanneet Meriadoc Rankkibukin ja Peregrin Tukin vangeikseen ja leiriytyneet Fangornin metsän liepeille. Siellä "éored" surmasivat kaikki "uruk-hait". Éomer ei nähnyt hobitteja, sillä nämä pakenivat taistelun riehuessa. Myöhemmin hän tapasi Aragornin, Gimlin ja Legolaksen Rohanin tasangoilla, ja antoi heille kaksi hevosta.
Éomer palasi Edorasiin, ja kertoi tavanneensa Samoojan ja tämän ystävät. Kuitenkin, Gríma Kärmekielen neuvosta, hänet pidätettiin.
Hänet vapautettiin kun Théoden toipui Sarumanin hallinnasta, ja hän taisteli kuninkaansa rinnalla Helmin syvänteen taistelussa, jossa hänen éoredinsa ajoivat Sarumanin puoliörkit ja mustainmaalaiset Huornien metsään, jossa huornit surmasivat nämä. Myöhemmin hän ratsasti Aragornin, Théodenin ja Gandalfin kanssa Rautapihaan, jonne Saruman oli vangittu. Éomer ratsasti Pelennorin kenttien taisteluun kuninkaansa kanssa, ja taisteli urheasti Rohanin ja Gondorin puolesta. Hän käytteli taistelussa miekkaansa nimeltä Gúthwinë. Vuonna 3019 Kolmatta Aikaa Pelennorin kentillä Angmarin Noitakuningas tappoi Théodenin, ja Éomerista tuli hänen seuraajansa. Éomer oli Rohanin 18. kuningas ja kolmannen sukuhaaran ensimmäinen. Hän uudisti valansa Aragornille sen jälkeen kun tämä oli kruunattu Kuningas Elessariksi ja vannoi ikuista ystävyyttä Rohanin ja Gondorin välille.
Hänet tunnettiin nimellä Éomer Éadig, eli ”Siunattu”, koska hänen valtakaudellaan Rohan toipui sodan jäljiltä ja siitä tuli jälleen rikas ja hedelmällinen maa. Éomer tapasi Lothírielin, Dol Amrothin prinssi Imrahilin tyttären ollessaan Gondorissa ja avioitui tämän kanssa. Lothíriel synnytti pojan, Elfwinen, josta tuli Rohanin seuraava kuningas Éomerin kuoltua vuonna 63 Neljättä Aikaa. 
Elokuvat.
Peter Jacksonin ohjaamassa "Taru sormusten herrasta" -elokuvatrilogiassa Gríma Kärmekieli karkottaa Éomerin ennen kuin tämä tapaa Aragornin, eikä hän palaa ennen kuin Helmin syvänteen taistelun loppupuolella. Hänen hahmonsa korvasi elokuvassa Erkenbrandin, joka palaa Helmin syvänteelle Gandalfin kanssa. Éomeria esittää uusiseelantilainen näyttelijä Karl Urban.
Infinitiivi

Infinitiivi (vanhemmissa suomen kieliopeissa joskus "nimitapa)" on yksi verbin infiniitti- eli nominaalimuotojen tyypeistä. 
Infinitiivin käsitteestä ja määritelmästä.
Infinitiivit ovat nominaalimuotoja eli verbinmuotoja, jotka eivät taivu verbin tyypillisissä taivutuskategorioissa (persoona, aikamuoto, tapaluokka). Infinitiivejä on eurooppalaisessa kielioppiperinteessä usein rinnastettu substantiiveihin (nomineihin), koska ne voivat monissa eurooppalaisissa kielissä toimia substantiivin tapaan tietynlaisten verbien objekteina ("haluan olla rauhassa," vrt. "haluan rauhaa)" ja joskus subjekteina ("minua ärsyttää istua melussa," vrt. "melu ärsyttää"). Infinitiivit on kuitenkin pidettävä erillään varsinaisista verbaalinomineista (teonnimijohdoksista), sillä infinitiivit eivät yleensä taivu eivätkä käyttäydy lauseessa substantiivin tapaan kuin hyvin rajatusti. 
Infinitiivit ilmaisevat usein toiminnan tarkoitusta ja ovat siten lähellä konverbeja (verbiadverbeja). Erona on se, että konverbit ovat verbin vapaita määritteitä (adverbiaaleja), infinitiivit taas verbin (tyypillisesti esimerkiksi tahtomista, aikomista, käskemistä, täytymistä, pystymistä, alkamista tms. ilmaisevan verbin) pakollisia määritteitä (argumentteja). Monet suomen kieliopeissa perinteisesti infinitiiveiksi luokitelluista muodoista ovat kielitypologisesti paremminkin konverbeja.
Suomen infinitiivi.
Suomen kieliopeissa infinitiiveiksi on perinteisesti luokiteltu ne nominaalimuodot, joilla (toisin kuin partisiipeilla) ei ole sijataivutusta tai on vain joitakin sijamuotoja. Tällaisia infinitiivejä on eri kieliopeissa erotettu kolme, neljä tai viisi. Persoonamuodot muodostetaan lisäämällä muotoon possessiivisuffiksi, ei verbien persoonapäätteitä. I infinitiivin translatiiviin ja V infinitiiviin liittyy aina possessiivisuffiksi, samoin useimmiten II infinitiivin inessiiviin, tietyissä tilanteissa myös III infinitiivin abessiiviin.
Neljännen ja viidennen infinitiivin asema on kyseenalainen. "Ison suomen kieliopin" mukaan niin kutsuttu "neljäs infinitiivi" on verbin teonnimen käyttöä verbiliitossa, kun taas "viides infinitiivi" on tietynlainen adverbiaali. Suurin osa neljännen infinitiivin tunnustavistakin lähteistä erottaa sen teonnimestä, joka taipuu kaikissa sijamuodoissa, kun taas neljännessä infinitiivissä on kyse käskyrakenteesta ("se on tekeminen", "sitä ei ole tekemistä") tai jatkuvaa tekemistä ilmaisevasta rakenteesta "tekee tekemistään". Viidettä infinitiiviä on kutsuttu myös "propinkvatiiviksi" ja "proksimatiiviksi".
Wolofin kieli

Wolof on atlantinkongolaisiin kieliin kuuluva kieli, jota puhuvat äidinkielenään Senegalin ja Gambian wolofit. Kieli on Senegalin kansalliskieli ja maan puhutuin kieli.
Kieltä äidinkielenään puhuvia on kaikkiaan 4,6 miljoonaa, minkä lisäksi se on "lingua francan" asemassa 7,8 miljoonalla. Wolofia puhutaan Senegalin lisäksi Gambiassa sekä jonkin verran Ranskassa, Mauritaniassa ja Malissa. Wolofilla on kaksi päämuunnosta, joista standardimuoto Senegalin wolofia puhutaan Senegalissa ja Gambian wolofia Gambiassa.
Wolofin kieltä puhuvilla on Pohjois-Amerikan orjakaupassa kiinnostava asema. Afrikassa heidän asuma-alueensa on ollut läntiset osat kuten Senegalin pohjoisosa ja Gambiajoen pohjoispuoliset alueet, mutta myös Mali ja osittain laajemmatkin alueet. Yhdysvaltalainen musiikintutkija Samuel Charters väittää, että niistä afrikkalaisista, jotka ensin 1700-luvulla tulivat Pohjois-Amerikan plantaaseille oli moni juuri wolofi tai heidän kieltään omaksunut. Hänen mukaansa yleisesti ottaen Dakarin kautta Chartersin mukaan saapuivat juuri wolofinkieliset tapoineen ja soittimineen kuten luuttua muistuttava halam, jonka hän arvelee banjon esikuvaksi. Edelleen hän sanoo, että ensiksi Virginiaan sekä Pohjois- ja Etelä-Carolinaan muotoutui wolofinkielinen yhteisö, jonka kieltä myöhemmin yksilöinä ja pienempinä ja suurempinakin ryhminä tulleet ja huonommin kohdellut muut kansat oppivat. Näin Yhdysvaltojen etelävaltioiden orjien kieleksi muotoutui wolofin kaltainen keskinäinen käyttökieli, jonka myös mandinkat ja fulanit omaksuivat. On esitetty teorioita siitä, että Carolinan alueen englantikin olisi saanut vaikutteita tai sanoja wolofista. 
Chambersin mukaan wolofit olivat lopulta pienehkö ryhmä Yhdysvalloissa, kun vähintään satoja tuhansia orjia kuljetettiin Atlantin yli Dakarista, mikä on pieni määrä siihen, mitä Keski-Afrikan kautta vietiin Brasiliaan. Chambers ei mainitse oliko kyse lähtijöistä vai perille päässeistä.
Fujitan asteikko

Fujitan asteikolla mitataan tornadon tai trombin aiheuttamaa tuhoa, joka riippuu tornadon tai trombin nopeudesta. Asteikolla nopeus ulottuu 18 m/s:stä äänen nopeuteen noin 330 m/s:iin. F5:tä voimakkaampaa tornadoa ei ole havaittu. Heikon tornadon eli F0:n tuulet puhaltavat 18-32 m/s ja äärimmäisen voimakkaan tornadon eli F5:n 120-150 m/s. Veden yllä kulkeva tornado eli vesipatsas, joka ei käy maalla missään vaiheessa, ei aiheuta minkäänlaista tuhoa, jolloin se luokitellaan saman tien F0:ksi.
Fujitan asteikko sai nimensä japanilaiselta Tetsuya Thodore Fujitalta (1920-1998), joka tutki tornadoja ja voimakkaita ukkosmyrskyjä. Vuonna 1953 hän muutti Japanista Yhdysvaltoihin ja sai kutsumanimekseen Mr. Tornado. Hän tiesi, että myrskyissä tuulen nopeuden mittaminen on vaikeaa, joten hän ehdotti vuonna 1971 käyttöön asteikkoa, jossa voimakkuuden mittaus tapahtuisi tuhojen mukaan. Tämä asteikko nimettiin Fujitan asteikoksi.
Hunnun Herra

Hunnun herra on vesilahtelaisten kansantarinoiden kristillinen saarnaaja, joka käännytti alkuperäisen uskonnon kannattajia. Hunnun herran kerrotaan saapuneen Hinsalaan Hinsalan salmen yli, mutta pudonneen jäihin ja tulleen sieltä pelastetuksi. Aluksi hän puhui vain latinaa, mutta kotiuduttuaan oppi suomen. Paikallisen pakanapäällikkö Kirmukarmun kerrotaan vainonneen Hunnun herraa, ja lopulta repineen tältä kädet irti. Hunnun herra kuitenkin toipui paikallisten hoidossa käsiensä menetyksestä ja jatkoi saarnaamista. Lopulta vaikuttuneena Hunnun herran uhrimielestä, ja pettyneenä Novgorodin sotaretkellään omiin jumaliinsa, Kirmukarmu kääntyi kristityksi. Tarina on ehkä säilynyt opetustarinana siitä, että kristillinen uhrautuvuus voittaa lopulta. 
Hunnun herraa kutsuttiin myös Kalannin Kalaksi. Tämä tarjoaa yhtymäkohdan piispa Henrikiin, joka "Piispa Henrikin surmavirren" mukaan kasvoi "Kaalimaassa". Saagoissa toistuvan pilan mukaan skandinaavit sanoivat Englannin rahvaan elävän pelkällä kaalilla ja piispa Henrikkiä on vanhastaan pidetty alkujaan englantilaisena. Tosin mm. Elias Lönnrot selittää Kantelettaren loppusanastossa, että nimi tarkoittaisi Gaelin maata.
Suomalaisen Folk-metalyhtyeen Korpiklaanin kappale Vesilahden veräjillä kertoo Hunnun Herrasta.
Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko

Saffirin–Simpsonin hurrikaaniasteikko luokittelee hurrikaanit tuulen nopeuden perusteella voimakkuusryhmiin. Luokittelun perustana on suurin havaittu 1-minuutin keskituuli 10 metrin korkeudella. Herbert Saffir kehitti asteikon Robert Simpsonin kanssa vuonna 1971.
(Taulukon värit ovat samat, joita käytetään monissa hurrikaanien reittikartoissa).
Minas Ithil

Minas Ithil () on Gondorin vartiotorni J. R. R. Tolkienin kirjassa "Taru sormusten herrasta". Se sijaitsee itään Minas Anorin kaupungista. Tornin nimeksi tuli Minas Morgul ("Mustan velhouden torni") sen jälkeen, kun nazgûlit valloittivat sen Kolmannella Ajalla.
Toinen Aika.
Númenorin tuhouduttua Isildur ja Anárion, Elendilin pojat, perustivat Gondorin. Isildur rakensi Minas Ithilin lähelle Mordorin vuorirajaa, kun taas Anárion perusti Minas Anorin.
Kun Sauron palasi Númenorin tuhon jälkeen, hän hyökkäsi jäljellä olevien númenorilaisten kimppuun. Haltiain ja Ihmisten Viimeinen Liitto löi Sauronin vuonna 3441 Toista Aikaa.
Kolmas Aika.
Vuonna 1980 Kolmatta Aikaa Nazgûlit palasivat Mordoriin (sen jälkeen kun Angmarin Noitakuningas voitettiin). Sormusvarjot alkoivat piirittää Minas Ithiliä pian paluunsa jälkeen, ja ottivat kaupungin komentoonsa. Minas Ithil täyttyi hirveillä pedoilla ja siitä tuli paha paikka. Niinpä sitä alettiin kutsua nimellä Minas Morgul.
"Taru sormusten herrasta" -kirjan tapahtumia, Lännen Armeija rikkoi sillan joka johti Morgulin laaksoon, ja sen pellot sytytettiin tuleen, eivätkä he tavanneet minkäänlaista vastarintaa, koska kaikki kaupungin joukot olivat tuhoutuneet Pelennorin kenttien taistelussa. Kaupunki oli silti liian paha, että siellä olisi voinut ihminen asua. Sormuksen Sodan jälkeen kuningas Elessar neuvoi Faramiria rakentamaan uuden kaupungin Minas Tirithistä kaakkon, Emyn Arnenille. Faramir hallitsi vaimonsa Éowynin kanssa ja Minas Morgul hylättiin kokonaan, mutta maa oli niin tuhottu, ettei siinä kasvanut mikään eikä siinä voinut asua moniin vuosiin.
Uhrin pano

Uhrin pano eli loitsun pano on kansantarinoissa jonkinlainen loitsu, rituaali tai taika, jolla tavoitellun asian toteutumiseen liittyy ehto tai lupaus menettää jotain. Kyseessä ei siis ole varsinainen uhritoimitus, vaan ikään kuin sopimus jonkun yliluonnollisen tahon kanssa, jonka ehdot voitiin täyttää myöhemminkin. 
Kansantarinoissa kerrotaan, että uhreja on pantu, mutta siitä, miten tämä käytännössä tapahtuu, ei ilmeisesti ole säilynyt kuvausta. Minkä yliluonnollisen voiman tai henkiolennon kanssa ehdoista on neuvoteltu, ei sekään ole selvää.
Cape

Cape (CAPE, lyhenne sanoista , konvektion käytettävissä oleva energia) on ilmakehän epävakautta kuvaava tunnusluku, joka lasketaan ilmakehän pystysuuntaisesta lämpötila- ja kosteusrakenteesta esimerkiksi radioluotauksen avulla. Suuret cape-arvot kertovat siitä että nousuliike voi kiihtyä voimakkaaksi; siksi suuri cape liittyy usein voimakkaaseen konvektioon ja suureen ukkosen todennäköisyyteen. Capen yksikkö on joulea kilogrammaa kohti, J/kg. Ei ole mitään ehdotonta raja-arvoa, jota suuremmilla cape-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Jopa tornadoita on havaittu pienillä cape-arvoilla.
Capen kuvaama noste on pääasiallinen nousuliikkeiden voimakkuutta määräävä tekijä silloin, kun tuuliväänne on heikkoa. Voimakas tuuliväänne vaikuttaa nousu- ja laskuliikkeisiin, eikä sitä oteta huomioon capen laskennassa. Cape-arvojen ja rajuilmojen esiintymisen välillä on huono korrelaatio, mutta yhdistämällä tietoa capesta ja tuulikentän rakenteesta alimman neljän kilometrin kerroksessa voidaan arvioida mahdollisesti syntyvien rajuilmojen tyyppiä.
Suomen olossa karkeasti Cape 250 tietää ukkosta, 350 kovaa ukkosta. Jos Cape on yli 800, ovat vaaralliset myrskynpuuskat mahdollisia. 
Capen määrittäminen.
Cape kuvaa nostetta, jonka jonkun alkusyyn liikkeelle sysäämä ilmapaketti kokee. Ilmapaketti joutuu noustessaan pienempään paineeseen ja jäähtyy adiabaattisesti. Radioluotauksesta nähdään paketin ympäristön lämpötila, ja jos arvioidaan nousevan paketin seuraavan adiabaattia, capea voidaan arvioidan näiden kahden viivan väliin jäävästä pinta-alasta.
Jotta nousuliike alkaisi, paketin pitää ensin nousta korkeudelle, jossa se on ympäristöään lämpimämpi (vapaan konvektion taso, , LFC). Siitä nousuliike jatkuu kunnes paketti jäähtyy ympäristöä kylmemmäksi. Lähtötaso määritetään tuomalla ilmapaketti ensin kuiva-adiabaattisesti tiivistymiskorkeudelle ja siitä kostea-adiabaattisesti pisteeseen, jossa kostea-adiabaatti leikkaa ympäristön lämpötilan. Integraalin alarajana voidaan käyttää myös jotain vakiokorkeutta, tai tiivistymiskorkeutta.
Pinta-alan määrittämistä vastaa laskennallisesti integraali, joten capen yhtälö kirjoitetaan
formula_1
missä "parcel" on ilmapaketti, "env" ympäristö ja z pystykoordinaatti. Yhtälössä esiintyvä Tv on virtuaalilämpötila, jonka määrittämisessä kosteus on otettu huomioon. Graafisessa menetelmässä oikean ja virtuaalisen lämpötilan erotus jätetään usein huomioimatta, mikä johtaa capen aliarvioimiseen.
Capen käyttö.
Cape-lukuja lasketaan säännöllisesti radioluotauksista ja monista numeerisista sääennustusmalleista, esimerkiksi GFS-mallista. Ennusteen laatimishetken Cape jollain paikkakunnalla ei kerro kaikkea tulevasta ukkosen riskistä, sillä päivän mittaan alueelle virtaa uutta ilmaa eri korkeuksilla, ja Cape kasvaa jos ilmakehän yläosa jäähtyy tai alaosa lämpenee.
Viitteellisiä Capen raja-arvoja.
Ei ole mitään ehdotonta raja-arvoa, jota suuremmilla cape-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Jopa tornadoita on havaittu pienillä cape-arvoilla. Monet lähteet kuitenkin luettelevat suuntaa antavia arvoja.
Total totals -indeksi

Total totals -indeksi (TT-indeksi, TT-luku, engl TT-index) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku, joka lasketaan lämpötilavähetteestä ja ilman kosteudesta. Se muodostuu kahdesta osasta: VT (Vertical totals) on lämpötilan erotus 850 ja 500 hPa paineessa. CT (Cross Totals) on 850 hPa:n kastepisteen ja 500 hPa:n lämpötilan erotus.
 TT = VT + CT = T(850) - T(500) +Td(850)-T(500) = T(850)+Td(850)-2*T(500)
TT-indeksin raja-arvoja.
Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, TT:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla TT-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan. Sekä TT-indeksille että sen osille on kuitenkin määritetty ohjeellisia raja-arvoja, jotka liittyvät ukkosten voimakkuuteen ja yleisyyteen. Mitä isompi TT, sitä suurempi todennäköisyys ja kovempia ukkosia. Kalliovuorten itäpuolella tyypillisesti TT 44 kertoo yksittäisistä ukkoskuuroista, kun taas TT yli 56 liittyy yleisiin ukkosiin, joiden joukossa on rajuja ukkosia ja tornadoja. 
VT:n arvo 40 vastaa kuiva-adiabaattista lämpötilan pystyvähetettä koko kerroksessa, mutta yleensä pienemmätkin arvot, noin 26 asteesta ylöspäin, kuvaavat riittävää hydrostaattista instabiilisuutta. Konvektiopilvien syntymiseen tarvitaan myös riittävästi kosteutta alatroposfäärissä, mitä kuvaavat CT:n arvot 18:sta ylöspäin. On kuitenkin mahdollista, että tarvittava kosteus on 850 hPan tason (noin 1,5 km) alapuolella, jolloin se ei näy CT- eikä siten myöskään TT-indeksissä.
Lifted-indeksi

Lifted-indeksi, englanniksi "lifted index", LI on ilmakehän epävakautta kuvaava luku. Ilmakehän voimakas epävakaisuus ruokkii ukkosia synnyttävää konvektiota. Se lasketaan vertaamalla lämpötilaa, johon ilmakupla jäähtyisi nostettaessa sitä maanpinnalta jollekin tietylle tasolle keskitroposfääriin tuolla tasolla havaittuun ympäristön lämpötilaan. Lämpötilojen erotus kertoo nosteesta. 
Kuten muillekaan epävakaisuusindekseille, LI:llekään ei ole mitään ehdottomia raja-arvoja, jota suuremmilla LI-arvoilla ukkosta tulee aina ja pienemmillä ei koskaan.
Lifted-indeksin laskeminen.
Lifted on maanpinnalta jollekin tasolle, yleensä 500 hPa painepinnalle nousseen ilmakuplan ja 500 hPa korkeudessa olevan ilman lämpötilojen erotus. Mitä suurempi erotus on, sen enemmän ilmakehässä on konvektiivista nostetta.
500 hPa:n painepinta on noin 5 500 metrin korkeudessa. Ilmapaketti joutuu noustessaan pienempään paineeseen ja jäähtyy adiabaattisesti. 
LI määritetään radioluotauksesta siten että seurataan maanpinnan kastepisteestä lähtevää kostea-adiabaattia 500 hPa:n tasolle ja vähennetään tämä lämpötila 500 hPan korkeudessa luotauksesta luetusta lämpötilasta. LI:n laskeminen on helppoa mutta koska se lasketaan vain yhdelle tasolle, se ei aina kerro koko ilmakehän konvektiivisesta potentiaalista.
Viitteellisiä raja-arvoja.
Kun lifted on alle −1, iltapäiväukkoset ovat todennäköisiä. Jos lifted on 0…−2, ukkosta tulee, jos on laukaiseva häiriö, kuten säärintama tai vuoren rinne, joka nostaa ilmaa ylöspäin.. Lifted -3 mahdollistaa vaarallisen voimakkaan uhhksopivestä puhaltavan syöksyvirtauksen, ts. puita voi kaatua yli 10 m/s tuulessa. Trompi voivat tulla pienemmilläkin lifted-arvoilla.
Lifted välillä −3…−5 mahdollistaa ukkoset kaikkialla, ja yli −5 tekee ukkosista hyvin todennäköisiä. Tämän mukaan LI −5…−7 lupaa voimakasta ukkosta, ehkä tornadoja−7…−9 hyvin voimakasta ukkosta ja tornadoja, −9 erittäin pahoja tornadoja.
Yhdysvaltojen tasangoilla havaitaan keväällä ja alkukesästä LI-arvoja −10 ja −12 asteen välillä.
Liftedin ja Capoen suhde.
Suomen oloissa karkesti lifted -1 vastaa Cape 200, Lifted -3 cape 800 jne.
K-indeksi

K-indeksi (englanniksi "K-index", KI) on ilmakehän epävakaisuutta kuvaava luku. Hyvin epävakaa ilmakehä tuottaa sade- ja ukkoskuuroja.
Monesti kun Suomessa KI on yli 20, esiintyy paikoin ukkosia, ja K-indeksi yli 26 tuottaa ukkosta monin paikoin. Yli 30 tuottaa ukkosta yleisesti, yli 40 varmasti.
K-indeksi ei ole tarkka ilmakehän epävakaisuuden kuvaaja ja ukkosen ennustaja. K-indeksi lasketaan eri korkeuksien lämpötiloista ja kastepisteistä.
K-indeksi.
K-indeksi kuvaa ilmakehän epävakaisuutta ja ukkosten todennäköisyyttä. Se lasketaan lämpötilasta ja kosteudesta keskitroposfäärissä. K-indeksi on helppo laskea perinteisesti radioluotauksissa välitettävistä pääpainepintojen havainnoista, tai jo ensimmäisten numeeristen mallienennustamista suureista. 
Lähtötietoina ovat
Kriittiset arvot vaihtelevat ilmaston, säätilanteen ja vuodenajan mukaan. Kun Suomessa KI on yli 20, sade- ja ukkoskuurojen mahdollisuus on normaalia suurempi. 
K-luku ei kuvaa kovinkaan tarkasti ukkosmyrskyjen esiintymistä, jos K on 26 tai yli, ukkoskuuro todennäköisesti tulee.
Jos K on alle 0–15, ei esiinny ukkosia, 18–19 ukkosmyrskyt vielä epätodennäköisiä, 20–25 paikoin ukkosia. 26–30 monin paikoin ukkosta, 
30–35 ukkosta yleisesti, 36–39 ukkonen erittäin todennäköinen, yli 40 ukkostaa varmasti.
K-Indeksi on ollut Suomessa suosittu 1980-luvulla koska sen laskeminen on helppoa, ja koska se reagoi myös tavallisiin sadekuuroihin, joihin ei välttämättä liity ukkosta. Ukkosta ei kuitenkaan voi varmasti indekseillä ennustaa. Se ei toimi tilanteissa jolloin 850 hPa:n alapuolella vallitsevat olosuhteet vaikuttavat konvektioon; esimerkiksi silloin kun Jäämereltä virtaa kylmää ilmaa ohuena kerroksena, tai kylmänä vuodenaikana kun lumikuuropilven huippu voi olla neljän kilometrin paikkeilla.
Aleksios IV Angelos

Aleksios IV Angelos (noin 1182–1204) oli Angelos-sukuinen Bysantin keisari heinäkuusta 1203 tammikuuhun 1204. Hänen isänsä oli syrjäytetty keisari Isaak II Angelos. 
Nuori Aleksios vangittiin vuonna 1195, kun hänen setänsä Aleksios III syrjäytti Isaak II:n. Hänen onnistui kuitenkin paeta vuonna 1201 Saksan kuningas Filip Schwabenilaisen hoviin, joka oli avioitunut Aleksioksen sisaren Irenen kanssa. Filipin luona Aleksios tapasi Boniface de Montferratin, joka oli neljännen ristiretken johtohenkilöitä. Aleksios lupasi maksaa ristiretkeilijöiden velat venetsialaisille, jos he auttaisivat häntä ja hänen isäänsä. Venetsialaisetkin pitivät tästä suunnitelmasta ja ristiretken joukot suunnattiin Konstantinopolia kohti, jonne ne saapuivat vuonna 1202. Kansa ei kuitenkaan tahtonut hyväksyä Aleksiosta. Vuonna 1203 päätettiin vallata kaupunki ja heti hyökkäyksen alettua Aleksios III lähti pakoon. Kaupungin vallattuaan ristiretkeläiset huomasivat, että kansa oli vapauttanut sokaistun Isaakin vankilastaan ja kruunannut hänet jälleen keisariksi. Tämä ei kuitenkaan miellyttänyt ristiretkeilijöitä, vaan he vaativat, että Aleksioksesta tehtäisiin isänsä kanssahallitsija.
Pian kävi ilmi, etteivät valtakunnan varat riittäisi maksamaan venetsialaisille luvattuja summia. Aleksios yritti haalia kokoon puuttuvat rahat takavarikoimalla vihamiestensä ja kirkon omaisuutta. Lopulta Konstantinopolin asukkaat kyllästyivät ristiretkeläisten toimintaan ja syrjäyttivät Aleksioksen. Isaak kuoli pian tämän jälkeen, ja Aleksios murhattiin kuristamalla. Uudeksi keisariksi nostettiin Aleksios V.
Helisiteetti

Helisiteetti on virtaavan nesteen tai kaasun ominaisuus, joka kuvaa sen kykyä synnyttää pyörteinen nousuvirtaus. Helisiteettiin vaikuttavat virtausnopeus, virtauksen muuttuminen pystysuunnassa eli shear ja virtauksen vaakasuuntaisia eroja kuvaava pyörteisyys eli vorticity. Ilmakehässä helisiteetti määritetään tyypillisesti alimman kolmen kilometrin matkalta. Sen yksikkö on m2/s2.
Helisiteetin laskeminen ja käyttö.
Helisiteetti voidaan esittää yhtälöllä
formula_1
Helisiteetti ei kuvaa sitä, syntyykö jossain säätilanteessa ukkossoluja vai ei. Sen sijaan helisiteetti kertoo siitä, millä tavalla jo syntyneet konvektiosolut kehittyvät tietyssä virtauskentässä. Usein helisiteettiä halutaan tarkastella yksittäisen konvektiosolun näkökulmasta. Silloin vaakanopeus lasketaan vähentämällä tuulen nopeudesta konvektiosolun oma liike (joka voidaan karkeasti arvioida tuulen keskiarvosta alimman viiden kilometrin matkalla).
Tästä yksittäisen solun helisiteetistä käytetään lyhennettä SRH tai SREH, kun taas EH on ympäristön helisiteetti.
formula_2
Yli 150 m2/s2 helisiteetti kuvaa olosuhteita, jotka ovat suotuisia tornadon esiasteiden syntymiselle. Suurimmat havaitut SRH-arvot ovat olleet yli 600 m2/s2.
Suurempi SRH kuvaa suurempaa tornadoiden todennäköisyyttä supersoluissa, mutta ei ole olemassa selvää rajaa jota suuremmilla arvoilla tornadoita tulee aina ja pienemmillä ei koskaan.
Jos SRH on
Energia-helisiteetti-indeksi.
Yhdistämällä helisiteetti ja ilmakehän lämpötila- ja kosteusrakenteen aiheuttaamaa epävakaisuutta kuvaava Cape saadaan tunnusluku EHI (), jota käytetään tornadojen ennustamisen apuna.
formula_3
Kun CAPE on ilmaistu yksikössä J/kg, EHI on yksikötön luku. Kun ehi on suurempi kuin 1, supersolujen esiintyminen on mahdollista, ja mitä suurempi EHI, sitä voimakkaampia tornadoja voi syntyä.
Showalterin indeksi

Showalterin indeksi ( SI) kertoo ilmakehän epävakauden. Mitä pienempi SI, sitä suurempi on ukkosen todennäköisyys. Kun Suomessa indeksi alittaa 5, ukkosen mahdollisuus alkaa kasvaa. Keski-Euroopassa raja-arvona pidetään +4:ää, Pohjois-Amerikan tornadoalueilla vain negatiiviset arvot ovat merkittäviä. Showalterin indeksi muistuttaa lifted-indeksiä, mutta lifted-indeksi tarkastelee maanpinnan lähellä olevaa ilmaa, kun taas Showalter lasketaan ilmapaketille 850 hPa:n tasolta alkaen. Niinpä se osoittaa epävakautta ylempänä ilmakehässä vaikka lähellä maanpintaa olisi vakaa kerros. 
Showalterin indeksi on helppo määrittää graafisesti radioluotausten avulla. Se on suosittu etenkin vuoristoisissa maissa. 
Showaltrin indeksi USA:ssa
Richardsonin luku

Richardsonin luku ("Ri") on dimensioton luku, joka ilmaisee potentiaalienergian ja kineettisen energian suhteen. Matemaattisesti ilmaistuna
formula_1
missä "g" on putoamiskiihtyvyys, "h" on matka pystysuunnassa ja "v" on nopeus.
Richardsonin luku ilmakehän rajakerroksessa.
Ilmakehän rajakerroksessa (ilmakehän alin &lt; 1 000 m) Richardsonin luvulla on kolme erityisen käyttökelpoista ilmenemismuotoa: 
Vuo-Richardsonin luku.
Dimensioton vuo-Richardsonin luku on turbulenttisen kineettisen energian noste tuotto- tai tuhotermin (B, "buoyancy") ja mekaanisen tuottotermin (S, "shear") suhde :
 formula_2
missä formula_3 on paikallinen painovoimakiihtyvyys, formula_4 potentiaalilämpötila, formula_5 tuulen pystysuuntainen komponentti, formula_6 x-akselin suuntaiseksi keskimääräistetty tuulikomponentti ja formula_7 korkeus. Kovarianssitermi formula_8 on kinemaattinen lämmönvuo, joka on positiivinen, kun lämmönvuo suuntautuu pinnasta ilmakehään (pinta ilmaa lämpimämpi), ja negatiivinen, kun lämmönvuo suuntautuu ilmakehästä pintaan (pinta ilmaa kylmempi). formula_9 on liikemäärän kovarianssitermi, joka on aina negatiivinen, koska liikemäärää siirtyy ilmakehästä maanpintaan.
Gradientti-Richardsonin luku.
Kun korvataan hankalasti mitattavat vuosuureet K-teorian mukaisilla pystygradienteilla, saadaan gradientti-Richardsonin luku 
 formula_10
missä N on Brunt-Väisälä -taajuus.
Bulk-Richardsonin luku.
Monesti käytettävissä on esimerkiksi mittausmastosta mittaustuloksia kahdelta tai useammalta korkeudelta. Tällöin on yleensä helpointa laskea bulk-Richardsonin luku 
 formula_11,
missä alaviitteet 1 ja 2 viittaavat eri mittauskorkeuksiin. Bulk-Richardsonin lukua käytetään myös numeerisessa mallinnuksessa, jolloin nämä kaksi korkeutta ovat mallin kaksi eri hilatasoa.
Richardsonin luvun merkitys.
Richardsonin luku kertoo ilman stabiilisuudesta. Kun ilmakehä on stabiilisti kerrostunut, formula_12 ja nostetermi on negatiivinen, sillä stabiilisuus pyrkii tuhoamaan turbulenssia. Tällöin formula_13. Turbulenssia kuitenkin esiintyy kunnes nostetuho on neljänneksen mekaanisesta tuotosta, eli formula_14. 
Kun ilmakehä on epästabiilisti (eli labiilisti) kerrostunut, formula_15 ja nostetermi on positiivinen, sillä noste synnyttää turbulenssia. Tällöin formula_16 ja turbulenssia esiintyy aina. 
Richardsonin luvulla voidaan kuvata myös turbulenssin anisotrooppisuutta, "turbulenssipyörteiden pyöreyttä". Neutraalissa tilanteessa pyörteet ovat joka suuntaan yhtä pyöreitä, stabiilissa tilanteessa pystysuunnassa litistyneitä ja labiilissa taas pystysuunnassa venyneitä. 
Richardsonin luku ylempänä ilmakehässä.
Meteorologiassa Richardsonin luvulla ennustetaan ilmakehän nousu- ja laskuvirtausten (konvektion) luonnetta. Luku lasketaan konvektion voimasta kertovasta CAPE:sta ja tuulen shearista (väännöstä), joka kuvaa tuulen suunnan ja nopeuden muutosta ylöspäin mentäessä.
Jos Ri on alle 10, ei tule ukkosia, välillä 11–49 supersolu-ukkosten mahdollisuus on keskinkertainen, 50 tai yli monisoluisia ukkosia. Kun Ri = 15–45, syntyy supersolu, kun Ri &gt; 45, syntyy monisolukuuro.
Xhosan kieli

Xhosa (omakielinen nimi: "isiXhosa") on eteläisessä Afrikassa puhuttava bantukieli.
Kielestä on useita murteita ja sen lasketaan olevan elinvoimainen. Xhosan lähimpiä sukulaiskieliä ovat muun muassa zulu ja swazi. Xhosan ja zulun välinen suhde on niin läheinen, että niitä on toisinaan pidetty saman kielen kahtena murteena. Näiden kielten puhujat katsovat kuitenkin nimenomaan puhuvansa kahta eri kieltä. Xhosan, zulun, swazin ja ndebelen puhujat ymmärtävät kuitenkin toisiaan jonkin verran, mutteivat täysin.
Kieltä kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu on käännetty kokonaisuudessaan xhosaksi vuonna 1859.
Ensimmäinen xhosankielinen teksti julkaistiin vuonna 1823.
Puhujamäärä ja status.
Xhosaa puhuu yhteensä hieman vajaa 19,2 miljoonaa ihmistä, joista äidinkielisiä puhujia noin 8,18 miljoonaa. Tämä tekee xhosasta maailman 66. puhutuimman kielen. Heistä suurin osa kuuluu xhosa-kansaan. Kieltä käytetään kouluissa ja mediassa.
Xhosa on yksi Etelä-Afrikan 11 virallisesta kielestä. Muun muassa Etelä-Afrikan kansallislaulun sanoituksista osa on xhosan kielellä.
Fonologia.
Vokaalit.
Kaikki vokaalit voivat esiintyä sekä lyhyinä että pitkinä. Lisäksi kielessä on kaksi toonia: matala ja korkea. 
Lähde: 
Konsonantit.
Lähde:
Zulun kieli

Zulu (omakiekinen nimi: "isiZulu") on Etelä-Afrikassa puhuttava bantukieli. Zulua puhuu äidinkielenään noin 12 miljoonaa ihmistä, pääosin zulu-kansan jäsentä. Yhteensä puhujia on 27,7 miljoonaa, mikä tekee zulusta maailman 51. puhutuimman kielen. Zulua ymmärtää noin puolet eteläafrikkalaisista. Yli 95 prosenttia zulun puhujista asuu Etelä-Afrikassa. Loput asuvat pääasiassa Malawissa, Mosambikissa ja Swazimaassa. Zulu on yksi Etelä-Afrikan 11 virallisesta kielestä.
Zulun katsotaan olevan elinvoimainen ja sen lähimmät sukulaiskielet ovat muun muassa xhosa, ndebele ja swati. 
Kieltä kirjoitetaan latinalaisilla aakkosilla.
Zulun kieleen on omaksuttu lainasanoja englannin ja afrikaansin kielistä. Seuraavassa Sowetosta tallennetussa zulunkielisessä näytteessä afrikaansperäiset sanat on lihavoitu ja englanninkieliset merkitty kursiivilla:
Fonologia.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Lähde:
Kielioppi.
Zulun perussanajärjestys on verbi-objekti. Subjekti ilmaistaan yhdessä verbin kanssa. Muita verbin taivutusmuodoista ilmeneviä asioita ovat muun muassa tempus, kausatiivisuus, aspekti ja kieltomuoto.
Persoonapronominit.
Zulun persoonapronominit ovat:
Etuliitteet.
Muiden bantukielien tapaan zulussa käytetään etuliitteitä muokkaamaan sanojen merkitystä. Yksiköille ja monikoille on eri etuliitteet.
Sanasto.
Zulu on vaikuttanut Etelä-Afrikassa puhuttavaan englantiin sanastollisesti: paikallisia zulusta lainattuja sanoja ovat muun muassa "donga" ('ditch', oja), "ubuntu" ('humanity', ihmiskunta) ja "muti" ('medicine', lääke). Yleisenglantiin ja muihin maailman kieliin zulusta lainattuja sanoja ovat muun muassa impala ja mamba.
Militarismi

Militarismi on sotilaallisten seikkojen yksipuolista korostamista, jossa sotilaalliset päämäärät, ihanteet ja arvot leviävät koko yhteiskuntaan. Militarismin ideologiassa sotilaalliselle vallalle annetaan erityinen ja suojeltu asema. "Militarisaation" prosessissa sotilaalliset päämäärät, ihanteet ja arvot vahvistuvat.
Militarismiin kuuluvat yleensä asevoimien ihannointi, isänmaallisuuden kasvaminen, sodan nostaminen oikeutetuksi politiikan teon välineeksi, sekä atavistinen usko sankaruuteen ja uhrautuvuuteen. Joissakin tapauksissa militarismiin liittyy myös sitä, että asevoimat käyttävät väärin lakisääteisiä oikeuksiaan tai anastavat siviilipoliitikoille kuuluvaa valtaa.
Militarismin piirteet.
Militaristiset johtajat, kuten Benito Mussolini, Adolf Hitler ja Saddam Hussein, pukeutuvat usein armeijan univormuun ja käyttävät sotilaallista retoriikkaa iskostaakseen yhteiskuntaan sotilaallisia arvoja, kuten kuria, tottelevaisuutta, yhteisöllistä merkitystä ja nationalismia. Militarismiin liittyy usein myös valtioterroria ja laajamittaista sortoa.
Militarismi on yleinen piirre sotilashallituksissa ja totalitaristisissa diktatuureissa, mutta sitä esiintyy myös demokraattisissa yhteiskunnissa. Sotilashallituksissa armeijan edustajat korvaavat siviilipoliitikot, ja hallituksen hierarkia määräytyy sotilasarvojen perusteella. Joskus sotilaat vain ohjailevat valtiota kulissien takaa ja antavat siviilipoliitikkojen toimia nimellisissä johtoasemissa. Tällaisissa olosuhteissa militarismia hyödynnetään asevoimien vallan oikeuttamisena.
Militarismin tutkimus.
Militarismia tutkitaan muun muassa kriittisessä militarismitutkimuksessa. Militarisoitunutta maskuliinisuutta on Suomessa tutkinut esimerkiksi Arto Jokinen.
Fallkulla

Fallkulla on Helsingin Malmin kaupunginosassa, Malmin lentokentän osa-alueella sijaitseva kerrostalovaltainen asuntoalue Tapanilan ja Puistolan välissä, lähellä Malmin lentoaseman etelä-pohjoissuuntaisen kiitotien pohjoispäätä. Sen rakennustyöt saatiin valmiiksi vuonna 2005. Fallkullan asuntoalueen eteläpuolella on Fallkullan kotieläintila, jossa lapset ja nuoret voivat osallistua kotieläinten hoitoon sekä piha- ja puutarhatöihin. Se toimii Fallkullan kartanoksi kutsutun entisen maatilan alueella. Kartanon mansardikattoinen, huvilamainen päärakennus vuodelta 1907 on Gustaf Strengellin suunnittelema.
Kerrostaloalue on rakennettu entisen, Helluntaipalstoiksi kutsutun pientaloalueen paikalle. Syinä nimeen olivat kartanon eteläpuolen Sunnuntaipalstat ja se, että pohjoiset palstat oli tarinan mukaan erotettu kartanosta helluntain aikoihin. Alueella oli jopa 1920-luvulta peräisin olleita pientaloja, jotka Helsingin kaupunki lunasti ja purki kerrostalosuunnitelmien tieltä 1980-luvun lopulla. Suomen 1990-luvun alun lama, Vuosaaren satamaradan linjaussuunnitelmat ja muut syyt aiheuttivat viivästyksiä niin, että kerrostaloalue rakennettiin vasta 2003–2006 alkuperäistä suunnitelmaa pienimuotoisemmin. Savisen maaperän takia talot rakennettiin noin 15 metrin paalutusten varaan, mutta kiinteistöjen piharakenteissa on ilmennyt vajoamisia.
Alueen luoteisosan niin sanottuun Fallkullan kiilaan, pääradan ja Suurmetsäntien kulmaan, rakennetaan 2020-luvun alkupuolella asuintaloja vielä noin 1 300 asukkaalle.
Tasainen suppeneminen

Tasainen suppeneminen on funktiojonon ominaisuus, joka on pisteittäistä suppenemista vahvempi. Sitä voi kuvailla karkeasti niin, että funktion arvot suppenevat samanaikaisesti jokaisessa pisteessä kohti rajafunktiota.
Tasaisesta suppenemisesta seuraa käytännöllisiä tuloksia funktiojonojen integraaleille, derivaatoille ja summille.
Matemaattinen määritelmä.
Olkoon formula_1 jokin väli, formula_2 jono funktioita formula_3 ja väli formula_4. Jono formula_2 suppenee välillä formula_6 tasaisesti kohti funktiota formula_7, jos
formula_8, kun formula_9.
Yhtäpitävä ehto tasaiselle suppenevuudelle on, että jokaista lukua formula_10 kohti on luku formula_11 siten, että kun formula_12, niin
formula_13
kaikissa pisteissä formula_14.
Tasaisen suppenemisen määritelmä voidaan yleistää reaalifunktioilta metrisille avaruuksille määritellyille kuvauksille.
Ominaisuuksia.
Jos funktiojono suppenee tasaisesti jollakin välillä, se suppenee tasaisesti sen jokaisella osavälillä. Tasaisesti suppeneva funktiojono suppenee myös pisteittäin kohti samaa rajafunktiota.
Kaikki pisteittäin suppenevat funktiojonot eivät suppene tasaisesti. Tavallinen ja helppo esimerkki tällaisesta jonosta on funktiot 
formula_15 
välillä formula_16. Tämä jono suppenee pisteittäin kohti funktiota 
formula_17, jolloin jos se suppenisi tasaisesti, se suppenisi tasaisesti kohti samaa funktiota. Toisaalta kuitenkin pätee
formula_18,
eli arvo ei suppene nollaan kun formula_9. Täten jono ei suppene tasaisesti.
Tasainen suppenevuus on ehto, mikä vaaditaan, että raja-arvon oton ja Riemannin integraalin välinen järjestys voidaan vaihtaa.