tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pieni Kaukolampi

Pieni Kaukolampi tai myös Pikku Kaukolampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,6 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 149 metriä mpy.
Rökö-Viitanen

Rökö-Viitanen tai myös Rökö-Viitalampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Kauppilan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,5 hehtaaria, se on 800 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso Kaiturin valuma-alueeseen (14.384) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 129,4 metriä mpy.
Pieni-Sininen

Pieni-Sininen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,8 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 800 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Sinisen valuma-alueeseen (14.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.
Iso-Sininen

Iso-Sininen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 58 hehtaaria, se on 1,4 kilometriä pitkä ja 950 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kaksi saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Sinisen valuma-alueeseen (14.385) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 109 metriä mpy.
Paartelampi

Paartelampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 5,5 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 150 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Iso-Sinisen valuma-alueeseen (14.385) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 158,5 metriä mpy.
Kärjenjärvi

Kärjenjärvi on Keski-Suomessa Hankasalmella ja HankasalmellaPalosenmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 91 hehtaaria, se on 1,9 kilometriä pitkä ja 900 metriä leveä. Sillä on kaksi saarta, joiden yhteispinta-ala on 0,1 hehtaaria. Järvi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Järven tilavuudeksi on saatu 2,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0029 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 3,2 metriä ja suurin syvyys on 11,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 6,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 112,4 metriä mpy.
Kivilampi (Kangasniemi)

Kivilampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rutakosken lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 9,6 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,9 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,6 metriä mpy.
Tukianlampi

Tukianlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Siikaselän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Niemisjärven valuma-alueella (14.38), jonka Kärjenjärven valuma-alueeseen (14.386) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 127,6 metriä mpy.
Karhulampi (Laukaa, Puttola)

Karhulampi on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,2 hehtaaria, se on 250 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 600 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Hyyppäänlampi

Hyyppäänlampi on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 400 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lammen tilavuudeksi on saatu 8 300 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85,4 metriä mpy.
Puttolanlampi

Puttolanlampi on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 22 hehtaaria, se on 1,1 kilometriä pitkä ja 350 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 786 000 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 3,5 metriä ja suurin syvyys on 7,4 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 89,3 metriä mpy.
Vehkalampi (Laukaa)

Vehkalampi on Keski-Suomessa Laukaassa Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 4,1 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 96 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,3 metriä ja suurin syvyys on 4,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 104,9 metriä mpy.
Tahkolampi (Laukaa)

Tahkolampi on Keski-Suomessa Laukaassa Kangaskylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 37 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Lievestuoreenjärven lähialueeseen (14.391) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 113,7 metriä mpy.
Saarilampi (järvi Laukaassa)

Saarilampi on Keski-Suomessa Laukaassa Saarilammen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 25 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 550 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 1,9 miljoonaa kuutiometriä eli 0,0019 kuutiokilometriä. Sen keskisyvyys on 7,8 metriä ja suurin syvyys on 9,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 3,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Saarilamminojan valuma-alueeseen (14.393) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 93 metriä mpy.
Jänislampi (Laukaa)

Jänislampi on Keski-Suomessa Laukaassa Kankaankylän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 50 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 650 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Saarilamminojan valuma-alueeseen (14.393) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 95,2 metriä mpy.
Hohonlampi

Hohonlampi on Keski-Suomessa Laukaassa Lievestuoreen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,9 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan yksi saari. Lammen tilavuudeksi on saatu 11 600 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 1,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,4 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 85 metriä mpy.
Särkijärvi (Laukaa, Lievestuore)

Särkijärvi on Keski-Suomessa Laukaassa Lievestuoren lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 45 hehtaaria, se on 1,8 kilometriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 598 400 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,2 metriä. Sen rantaviivan pituus on 5,0 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 85,3 metriä mpy.
Lapinjärvi (Laukaa)

Lapinjärvi on Keski-Suomessa Laukaassa ja Toivakassa Hohon lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 63 hehtaaria, se on 1,6 kilometriä pitkä ja 800 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan 5 saarta. Järven tilavuudeksi on saatu 187 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,3 metriä ja suurin syvyys on 0,9 metriä. Sen rantaviivan pituus on 4,4 kilometriä.
Luontoarvoja.
Koko Lapinjärvi on luokiteltu luonnonsuojelualueeksi.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89 metriä mpy. Järveen laskee lounaasta Lapinjoki Keskisen eli Pienen Lapinjärven kautta. Lapinjärven laskuoja Hohonjoki alkaa järven pohjoisosasta ja kulkee Hohonlammen kautta Lievestuoreenjärveen.
Keskinen (Toivakka, Kankainen)

Keskinen eli Pieni Lapinjärvi on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 4,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 41 100 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,0 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 850 metriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 89,6 metriä mpy.
Hautajärvi (Toivakka, Kankainen)

Hautajärvi on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 18,2 hehtaaria, se on 750 metriä pitkä ja 350 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Järven tilavuudeksi on saatu 66 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 0,4 metriä ja suurin syvyys on 1,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 2,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 105,8 metriä mpy.
Mustalampi (Hankasalmi)

Mustalampi on Keski-Suomessa Hankasalmella Palosenmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 11,6 hehtaaria, se on 650 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 116,7 metriä mpy.
Heinälampi (Toivakka, Kankainen)

Heinälampi on Keski-Suomessa Toivakassa Kankaisten lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 157 800 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,2 metriä ja suurin syvyys on 7,0 metriä. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 122,9 metriä mpy.
Pieni-Kankainen (Kangasniemi)

Pieni-Kankainen on Etelä-Savossa Kangasniemellä ja Toivakassa Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 37 hehtaaria, se on 850 metriä pitkä ja 650 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 135,5 metriä mpy.
Vuorinen (Kangasniemi)

Vuorinen on Etelä-Savossa Kangasniemellä Nyröpohjan lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 57 hehtaaria, se on 1,3 kilometriä pitkä ja 850 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 4,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 141,4 metriä mpy.
Iso Petrunlampi

Iso Petrunlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rytkölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,8 hehtaaria, se on 550 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,3 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,1 metriä mpy.
Pikku Petrunlampi

Pikku Petrunlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Rytkölän lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,2 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 162,3 metriä mpy.
Kaihlalampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)

Kaihlalampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 3,4 hehtaaria, se on 450 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,1 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy.
Pentlampi (Kangasniemi)

Pentlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,1 hehtaaria, se on 600 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 142,8 metriä mpy.
Kärmelampi (Kangasniemi, Häppälänmäki)

Kärmelampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,4 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 160 metriä mpy.
Perälampi (Kangasniemi)

Perälampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 2,6 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 141,7 metriä mpy.
Kuutinlampi (Kangasniemi)

Kuutinlampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 4,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 200 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 900 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 137,3 metriä mpy.
Iso-Häppälä

Iso-Häppälä on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 43 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 450 metriä leveä. Järvellä on kartan mukaan yksi saari. Sen rantaviivan pituus on 4,6 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 143,2 metriä mpy.
Pieni-Häppälä

Pieni-Häppälä on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 26 hehtaaria, se on 950 metriä pitkä ja 400 metriä leveä. Järvellä ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 2,8 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 144,2 metriä mpy.
Papulampi (Kangasniemi)

Papulampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,8 hehtaaria, se on 350 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 750 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 145,5 metriä mpy.
Hirvijärvi (Kangasniemi)

Hirvijärvi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Häppälänmäen lähellä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järven pinta-ala on 68 hehtaaria, se on 1,7 kilometriä pitkä ja 1,0 kilometriä leveä. Järvellä on kartan mukaan kolme saarta. Sen rantaviivan pituus on 5,5 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Järven vedenpinnan korkeus on 151,1 metriä mpy.
Kaihlalampi (Kangasniemi, Makkola)

Kaihlalampi on Etelä-Savossa Kangasniemellä Makkolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 7,3 hehtaaria, se on 500 metriä pitkä ja 250 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Sen rantaviivan pituus on 1,2 kilometriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Hohonjoen valuma-alueeseen (14.394) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 154,3 metriä mpy.
Saarilampi (Toivakka)

Saarilampi on Keski-Suomessa Toivakassa ja Laukaassa Ruuhimäen lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 6,0 hehtaaria, se on 300 metriä pitkä ja 300 metriä leveä. Lammella on kartan mukaan kaksi saarta, joista toinen sijaitsee lammen keskellä ja toinen pohjoispään lahdessa. Kunnanraja kulkee kummankin saaren kautta. Lammen tilavuudeksi on saatu 142 500 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 2,4 metriä ja suurin syvyys on 5,1 metriä. Syvin kohta sijaitsee lammen länsiosassa. Sen rantaviivan pituus on 1,5 kilometriä. Rannoilla on muutama loma-asunto, joille tulee tiet valtatieltä 13.
Luontoarvoja.
Saarilammen rannalla on noin yhden hehtaarin laajuinen suoalue, joka koostuu sekä rämeestä että nevasta. Saarilammen ja läheisen Antinlammen alueelta on tavattu lummelampikorentoa, joka on suojeltu EU:n luontodirektiivin IV liitteen mukaan.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Kulvertinojan–Mäntyojan valuma-alueeseen (14.395) se kuuluu. Lampeen on johdettu ojia Kotamäen rinteiltä ja Antinlammen suolta. Lammen oma laskuoja on Tiilikanpuro, joka alkaa sen pohjoispäästä. Puro laskee pohjoiseen ojitetun Pajukonniitun kautta sekä valtatien 9 alta. Se yhtyy Lievestuoreen taajaman Pirtinalueella Mäntyojan kanssa Kulvertinojaksi, joka laskee Lievestuoreenjärven Pirttilahteen. Lammen vedenpinnan korkeus on 123,9 metriä mpy., joten pudotusta sen ja Lievestuoreen välillä kertyy noin 39 metriä.
Suolampi (Laukaa)

Suolampi on Keski-Suomessa Laukaassa Puttolan lähellä sijaitseva lampi.
Maantietoa.
Lammen pinta-ala on 1,9 hehtaaria, se on 200 metriä pitkä ja 100 metriä leveä. Lammella ei ole kartan mukaan saaria. Lampi on luodattu ja siitä on julkaistu syvyyskartat. Lammen tilavuudeksi on saatu 23 200 kuutiometriä. Sen keskisyvyys on 1,3 metriä ja suurin syvyys on 2,1 metriä. Sen rantaviivan pituus on 550 metriä.
Vesistösuhteet.
Lampi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Leppäveden–Kynsiveden alueen (14.3) Lievestuoreenjärven valuma-alueella (14.39), jonka Haukilamminojan valuma-alueeseen (14.396) se kuuluu. Lammen vedenpinnan korkeus on 90,1 metriä mpy.
Ametistipartakolibri

Ametistipartakolibri ("Calypte costae") on kolibreihin kuuluva lintulaji. Lajia tavataan Pohjois-Amerikasta.
Koko ja ulkonäkö.
Kooltaan ametistipartakolibri on noin 8–9 cm pitkä. Lajin sukupuolet eroavat toisistaan ulkonäöltään. Ametistipartakolibrikoiras on päästään ja kaulastaan väriltään kiiltävän violetti ja väri ulottuu sivuille. Selästään lintu on vihreä. Rinta ja vatsa ovat harmahtavan valkoiset ja kyljet ovat vihreät. Naaras on päästään ja selästään vihreä tai kellertävän vihreä. Rinta ja vatsa ovat harmahtavan valkoiset ja rinnassa voi olla violetti laikku. Ametistipartakolibrin nokka on lyhyehkö, suora ja väriltään musta.
Levinneisyys ja elinympäristö.
Ametistipartakolibria tavataan Meksikosta ja Yhdysvalloista Arizonan ja Kalifornian osavaltioista. Lajin elinympäristöä ovat kuivat alueet kuten aavikot, kuivat pensaikot ja ruohikkoalueet sekä tammisavannit. Laji vierailee myös puutarhoissa. Ametistipartakolibrin pääasiallista ravintoa on kukkien mesi mutta se pyydystää myös proteiininlähteikseen hyönteisiä ja hämähäkkieläimiä. Kuumimpina kesäkuukausina laji muuttaa aavikoilta viileämmille rannikkoseuduille. Pesimäkauden ulkopuolella linnut elävät yksittäin. Ametistipartakolibrin pesimäkausi alkaa helmikuussa ja kestää alueesta riippuen maalis- tai kesäkuulle. Lintu rakentaa kuppimaisen pesän kasvimateriaaleista, eläinten karvoista ja hämähäkinseiteistä pensaikkoon. Naaras munii kaksi valkoista munaa.
Danin kieli

Dan on etupäässä Norsunluurannikolla ja Liberiassa asuvien danien puhuma mandelainen kieli. Sen puhujamääräksi on arvioitu puolitoista miljoonaa, joista 1,3 miljoonaa asuu Norsunluurannikolla.
Daneista ja heidän kielestään käytetään Norsunluurannikolla yleensä nimeä "jakuba" ja Liberiassa nimeä "gio". He asuvat yhtenäisellä vyöhykkeellä Norsunluurannikon Montagnesin piirikunnan Tonkpin alueella ja Liberian Nimban piirikunnan koillisosassa. Liberian ja Norsunluurannikon sisällissotien aikana monet danit muuttivat maittensa suurkaupunkeihin tai Guineaan.
Dan kuuluu mandekielten kaakkoishaaran eteläryhmään. Sen lähimmät sukukielet ovat mano, goo ja tura. Dan muodostaa murrejatkumon, ja sen norsunluurannikkolaisia ja liberialaisia muotoja voidaan pitää erillisinä kielinä. Norsunluurannikolla puhuttu kla-dan poikkeaa eniten muista kielimuodoista. Dania puhuvat toisena kielenään monet turat. Danit osaavat varsinkin kaupungeissa ranskaa tai Liberiassa englantia, mutta maaseudulla puolet heistä on yksikielisiä. Varsinkin alueen pohjoisosassa puhutaan toisena kielenä djulaa.
Dania varten on kehitetty kolme kirjakieltä: blon murteeseen perustuva läntinen ja gwetan murteeseen perustuva itäinen kirjakieli Norsunluurannikolla sekä saanin murteeseen perustuva kirjakieli Liberiassa. Pohjoisella kla-danilla ei ole omaa kielinormia. Daniksi on julkaistu etupäässä uskonnollista ja oppikirjallisuutta sekä kansanperinnetekstejä. Kieltä käytetään kirkollisessa toiminnassa, lukutaito-opetuksessa ja Liberiassa kokeiluluontoisesti myös kouluissa. Julkaisut perustuvat latinalaiseen kirjaimistoon, joka poikkeaa toisistaan Norsunluurannikolla ja Liberiassa. Uusi testamentti käännettiin daniksi ensimmäisen kerran vuonna 1981.
Fonologia.
Konsonantit.
Lähde:
Vokaalit.
Avoimet, puoliavoimet ja suppeat vokaalit voivat esiintyä myös nasaalisina.
Lähde:
Pariisin sopimus (1951)

Pariisin sopimus (virallisesti Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamissopimus) allekirjoitettiin Pariisissa 18. huhtikuuta 1951. Sopimuksella perustettiin Euroopan hiili- ja teräsyhteisö ja sen allekirjoittajia olivat Italia, Ranska, Saksan liittotasavalta sekä Benelux-maat Belgia, Alankomaat ja Luxemburg. Sopimus tuli voimaan 50 vuoden määräajaksi alkaen 26. heinäkuuta 1952 ja päättyen heinäkuun 26. päivänä vuonna 2002.
Pariisin sopimus solmittiin toisen maailmansodan jälkimainingeissa ja sitä pidetään ensimmäisenä askeleena kohti Euroopan yhdentymistä. Sopimuksen keskeinen sisältö oli maiden yhteisen korkean viranomaisen nimittäminen. Viranomaisen tehtävänä oli valvoa markkinoita ja kilpailusääntöjen noudattamista sekä varmistaa hintojen avoimuus. Pariisin sopimuksessa luotiin nykyisen Euroopan unionin toimielimet sellaisina, kuin ne toimivat edelleen.
Adh Dhahiriya

Adh Dhahiriya on kaupunki Palestiinan Länsirannalla Hebronin eteläpuolella. Sen asukasluku oli vuonna 2016 arviolta 38 002.
Maantiede.
Adh Dhahiriya sijaitsee Länsirannan eteläosassa Hebronin kuvernoraatissa noin 21 kilometriä Hebronin kaupungista etelään. Kaupungin eteläpuolella sijaitsee Israelin vastainen niin sanottu vihreä linja. Adh Dhahiriyan naapuripaikkakuntia ovat as Samu idässä, Rabud, Abu al Asja, Kurza, Al Bireh ja Dura pohjoisessa, sekä Ar Ramadin lännessä. Adh Dhahiriyan korkeus merenpinnasta on 632 metriä.
Adh Dhahiriyan keskimääräinen vuotuinen sadanta on 337 mm ja keskimääräinen lämpötila 19°C.
Historia.
Todisteita ihmisasutuksesta nykyisen Adh Dhahiriyan seudulta on jo 5000 vuotta ennen ajanlaskun alkua. Paikka oli myös yksi tärkeistä kanaanilaisten asuttamista paikoista. Nykyinen paikannimi on johdettu mahdollisesti kanaanilaisesta sanasta "dhorer" eli asema. Mahdollisesti nimi selittyy sen asemalla matkareitellä Syyriasta Egyptiin. Toisen teorian mukaan nimi on kuitenkin peräisin vasta myöhemmin Egyptiä hallinneiden mamelukkien valtakaudelta ja nimi olisi johdettu sanasta "al thaher", eli korkea kukkula. Adh Dhahiriya sai oman kylänvaltuustonsa vuonna 1963 ja kunnanvaltuuston vuonna 1996.
Talous.
Noin 50 % Adh Dhahiriyan työväestöstä on työllistynyt Israelissa. Kaupunki on tärkeä etappi Palestiinan Länsirannan eteläosista Israelin Beersebaan. Samalla siitä on tullut yksi tärkeimmistä oman alueensa kaupan keskuksista. Muita suuria työnantajia olivat hallinto (15 %) kauppa (12 %), ja maatalous (15 %).
Väestö.
Adh Dhahiriyan asukasluku oli Palestiinan tilastokeskuksen mukaan vuonna 2016 arviolta 38 002.
Alice Kask

Alice Kask (s. 13. joulukuuta 1976) on virolainen taidemaalari. Hän valmistui Viron taideakatemiasta taiteiden kandidaatin arvolla 1999 ja taiteiden maisterin arvolla 2002. Hän aloitti näyttelyihin osallistumisen vuonna 1997. Hänen teoksiaan on ollut esillä muun muassa Prahan biennaalissa (2007). Niitä kuuluu Viron taidemuseoon, Tarton taidemuseoon, Tallinnan kaupungin taidekokoelmaan ja yksityisiin kokoelmiin. Kask on saanut Konrad Mägi -mitalin (2003) ja Vaal-gallerian nuoren taiteilijan palkinnon (2005).
Joulukuusta 2018 tammikuuhun 2019 Kaskin, Neeme Külmin ja Jass Kaselaanin teoksia oli esillä Helsingin Taidehallin näyttelyssä, joka järjestettiin Tallinnan taidehuoneen kanssa yhteistyössä Viron satavuotisjuhlan kunniaksi. Samojen taiteilijoiden ja Holger Loodusin yhteisnäyttely avattiin helmikuussa 2019 Joensuun taidemuseossa Joensuussa.
Valon airut

 
Valon airut: Kertomusromaani ("Bárbmoáirras") on Kerttu Vuolabin pohjoissaamenkielinen saamelaisaiheinen romaani vuodelta 2008. Sen on julkaissut Davvi. Teoksen on suomentanut Riitta Taipale, ja suomennoksen on julkaissut vuonna 2015 Atrain.
Teos on käännetty myös ruotsiksi nimellä "Paradisets barn" (2011). Se oli vuonna 2011 Pohjoismaiden neuvoston kirjallisuuspalkinnon ehdokkaana ja sai vuonna 2017 Lappi-kirjallisuuspalkinnon.
Teoksen aihepiiri liikkuu saamelaisessa mytologiassa ja tarinaperinteessä.
Malvaseitikki

Malvaseitikki ("Cortinarius malachius") on Cortinariaceae-heimoon ja seitikkien ("Cortinarius") sukuun kuuluva sienilaji. Sitä tavataan Suomessa, ja se luokitellaan täällä "elinvoimaiseksi lajiksi".
Olavi Korhonen

Olavi Korhonen (s. 8. toukokuuta 1938) on ruotsalainen pappi, saamen kielen tutkija ja Uumajan yliopiston emeritusprofessori. Taustaltaan hän on vuonna 1941 Suomen Turusta Ruotsiin muuttanut sotalapsi.
Korhonen kävi lukion Uppsalassa ja kirjoitti ylioppilaaksi klassiselta linjalta (Fjellstedtska skolan i Uppsala) vuonna 1959. Uppsalan yliopistossa hän opiskeli teologiaa, pohjoismaista ja vertailevaa kansatiedettä sekä suomalais-ugrilaisia kieliä. Saamesta ja suomesta tuli hänen kieliopintojensa pääaineet. Hän valmistui teologian kandidaatiksi 1964 ja filosofian kandidaatiksi 1966.
Korhonen on laatinut useita teoksia saamen kielestä ja kielellä. Hänen merkittäviä itsenäisiä teoksiaan ovat pohjoissaamen sanakirja (1973) ja luulajansaamen sanakirja (1979). Hän toimi saamen kielineuvoston perustamisen jälkeen sen puheenjohtajana vuosina 1971–1974.
Korhonen nimitettiin Uumajan yliopiston saamelaisuuden professoriksi vuonna 1983. Tässä tehtävässä hän seurasi Nils Erik Hansegårdia, joka oli toiminut professorina vuosina 1975–1979. Korhosen jälkeen professuurin sai vuodesta 2003 lähtien Mikael Svonni.
2000-luvulla Korhonen on osallistunut muun muassa uudemman luulajansaamen sanakirjan (luulajansaami–ruotsi), luulajansaamenkielisen Vanhan ja Uuden testamentin sekä Saamelaiskulttuurin ensyklopedian laatimiseen.
Marcel Johannes Kits

Marcel Johannes Kits (s. 2. toukokuuta 1995) on virolainen sellisti.
Kits aloitti sellotunneilla käymisen 5-vuotiaana. Hän suoritti opintoja Tallinnassa Laine Leichterin ja Mart Laasin johdolla. Lokakuussa 2014 hän aloitti opiskelun professori Francis Goutonin johdolla Trossingenin musiikkiyliopistossa ja vuonna 2018 Jens Peter Maintzin johdolla Berliinin taideyliopistossa. Hän on osallistunut muiden muassa Maria Kliegelin, Wolfgang Emanuel Schmidtin, László Fenyőn, Wen-sinn Yangin, Jan-Erik Gustafssonin, Marko Ylösen, Ivan Monighettin, David Geringasin ja Steven Isserlisin pitämille mestarikursseille. 
Kits on voittanut monia palkintoja sekä Virossa että ulkomailla. Kotimaassa hänet palkittiin "Classical Stars" -televisiokilpailussa (2013) ja Kansallisessa jousikilpailussa (2015), Itävallassa Johannes Brahms -kilpailussa (2016) ja Romaniassa George Enescu-kilpailussa (2018). Viimeksi mainitun voiton yhteydessä Kits sai kutsun esiintymään George Enescu -festivaalille. Hän sai Viron ammattimuusikkoliiton Vuoden muusikon tittelin 2019. Kits on esiintynyt solistina Viron kansallisen sinfoniaorkesterin ja monien lukuisten ulkomaalaisorkesterien kanssa. Kapellimestareita, joiden kanssa hän on tehnyt yhteistyötä, ovat olleet muiden muassa Andres Mustonen, Jüri Alperten, Paul Watkins, Yuwon Kim, Risto Joost, Olari Elts, Mikk Murdvee, Wolfgang Emanuel Schmidt, Arvo Volmer ja Mihkel Kütson.
Konzerthaus Berlin -debyyttinsä Kits teki helmikuussa 2019 pianisti Rasmus Andreas Raiden kanssa. Maaliskuussa 2019 duo aloitti resitaalikiertueen Virossa. Kits on levyttänyt muun muassa Arvo Pärtin musiikkia. Kitsin instrumentti on Francesco Ruggerin sello Cremonasta vuodelta 1674.
Pöytävuoren kansallispuisto

Pöytävuoren kansallispuisto sijaitsee Etelä-Afrikassa Kapkaupungin alueella. Sen pääosa on Pöytävuorella, jonne kulkee köysirata.
Vuoressa on useita luolia, joista suurimman nimi on Wynberg.
Köysirata avattiin vuonna 1929, ja remontoitiin 1997.
Puistossa tavataan ennätykselliset 1470 putkilokasvilajia. Yli 70% niistä on kotoperäisiä. Yleisin kasvillisuustyyppi on "fynbos"-pensasto, jonka vallitsevia kasviryhmiä ovat proteat, kanervat, restiokasvit ja sipulikasvit. Pensaston uudistumiselle on tärkeää, että se palaa noin 20–30 vuoden välein. Selvästi harvinaisempi kasvillisyystyyppi on "renosterveld"-niityt. Vuoren metsät on hävitetty lähes kokonaan eurooppalaisten saavuttua Etelä-Afrikkaan, jäljellä on joitakin metsikkötaskuja. Niissä kasvaa 15–20 m korkeita ikivihreitä puita, jotka kuuluvat noin 33 lajiin. Vuoren keskialueella on kosteikko, jonka helmiin kuuluu harvinaisia kurjenmiekkakasvi- ja kanervalajeja.
Laine Leichter

Laine Leichter (o.s. "Siim"; 8. kesäkuuta 1919 Harkova – 23. huhtikuuta 2019 Tallinna) oli virolainen sellisti ja sellopedagogi.
Leichter opiskeli nuorena tanssia Tartossa Tiina Kapperin ja Tallinnassa Galina Tšernjavskajan balettistudiolla. Hänen ensimmäinen sellonsoiton opettajansa oli Karl Bachblum. Vuonna 1929 hän aloitti sellonsoiton opinnot Tallinnan konservatoriossa, josta hän valmistui vuonna 1942. Hän työskenteli opettajana muun muassa Tallinnan konservatoriossa vuosina 1942–1948 ja Tallinnan musiikkilukiossa 1964–2011. Suurin osa keskeisistä virolaissellisteistä opiskeli aikoinaan Leichterin luokalla. Näihin kuuluivat Toomas Velmet, Teet Järvi, Mart Laas, Leho Karin, Henry-David Vanema, Aare Tammesalu, Andreas Lend, Tõnu Jõesaar, Andres Narma, Toomas Tummeleht, Theodor Sink ja Marcel Johannes Kits. Monet Leichterin oppilaat, kuten Kristjan Saar, Raul Seppel ja Marius Järvi jatkoivat opintojaan ulkomailla.
Leichter sai Valkoisen Tähden ritarikunnan tunnustuksen neljännessä luokassa, Viron musiikkineuvoston palkinnon ja Viron musiikkijärjestön palkinnon. Hänen miehensä oli musikologi Karl Leichter.
Pen-y-Darren (veturi)

Pen-y-Darren oli brittiläisen Richard Trevithickin vuosina 1803–1804 rakentama höyryveturi. Sitä pidetään maailman ensimmäisenä käyttökelpoisena höyryveturina.
Pen-y-Darren veti Walesissa 21. helmikuuta 1804 10,2 tonnia rautaa ja 70 ihmistä 9–10 mailin matkan päämääränään Abercynonin kylä. Paluumatkalla boileriin tuli vuoto, minkä vuoksi matka piti keskeyttää, ja veturi saattoi jatkaa matkaansa vasta seuraavana päivänä. Trevithick rakensi vuonna 1805 samankaltaisen veturin Gatesheadissa, mutta jätti sittemmin veturien rakentamisen.
Eräs Pen-y-Darrenin ongelmista oli se, että se oli liian painava aikakauden valurautakiskoille, mikä sai ne murtumaan ja vääntymään helposti. Pen-y-Darren siirrettiinkin myöhemmin liikkumattomaksi työkoneeksi.
Alkuperäisiä piirroksia käyttäen rakennettiin vuonna 1981 Pen-y-Darrenin jäljennös, joka on osa National Museum Walesin kokoelmia.
Arturs Maskats

Arturs Maskats (s. 20. joulukuuta 1957 Valmiera) on latvialainen säveltäjä. Vuonna 1982 hän valmistui Latvian valtionkonservatoriosta Valentīns Utkinsin sävellysluokalta. Vuonna 1981 hän sai Kaikkien kansojen nuorten säveltäjien festivaalin pääpalkinnon Jerevanissa.
- tuotannossa kuoro- ja vokaalimusiikkia, myös sinfonista ja instrumentaalimusiikkia
- myös elokuvamusiikkia
- vuodesta 1996 latvian kans.oopp. tait.johtajaksi
latvian vuosittainen teatteripalkinto kahdesta eri tuotannosta
Säveltäjänä Maskats on keskittynyt pitkälti näyttämömusiikkiin. Hän on säveltänyt myös elokuvamusiikkia, kuoro- ja vokaaliteoksia sekä sinfonisia ja muita soittimille tehtyjä teoksia. Toimiessaan vuosina 1982–1997 Dailes-teatterin musiikillisena johtajana hän sävelsi alkuperäisen musiikin lähes sataan tuotantoon, joihin kuului "Mūžības skartie" (Aleksandrs Čaks, 1987). Maskats on toiminut myös Latvian kansallisoopperan taiteellisena johtajana ja Latvian säveltäjäliiton johtokunnan puhemiehenä. Hän on saanut useita palkintoja, kuten Latvian suuren musiikkipalkinnon vuosina 1996, 2001, 2002 ja 2011. Vuonna 2003 hänen teoksensa "Tango" esitettiin kolmannen kansainvälisen sinfonisen Masterprize-sävellyskilpailun finaalissa Lontoossa. Latvian teatteripalkinnon hän on saanut kahdesta eri tuotannosta, joihin on säveltänyt musiikin.
Marieke Vervoort

Marieke Vervoort (11. toukokuuta 1979 – 22. lokakuuta 2019) oli belgialainen vammaisurheilija ja paralympiavoittaja. Hän kärsi rappeuttavasta lihassairaudesta.
Vervoort voitti Lontoon paralympialaisissa 2012 pyörätuolikelauksessa T52-luokassa kultaa 100 metrillä ja hopeaa 200 metrillä. Riossa 2016 hän voitti T51/52-luokassa hopeaa 400 metrillä ja pronssia 100 metrillä.
Vervoort kärsi nuoruudestaan asti kivuliaasta ja neliraajahalvaukseen johtavasta rappeuttavasta lihassairaudesta. Vervoort anoi lupaa sallittuun eutanasiaan 2008, ja 22. lokakuuta 2019 hän päätti elämänsä armokuolemaan.
Sanni Halttunen

Sanni Halttunen on suomalainen näyttelijä ja televisiotuottaja. 
Halttunen tuottaa "Rantabaari"-televisiosarjaa. Lisäksi hänellä on ollut pieniä rooleja näyttelijänä eri televisiosarjoissa kuten "Tehdas" ja "Aikuisen naisen joulukalenteri".
Zapiekanka

Zapiekanka on puolalaista katuruokaa. Klassinen zapiekanka valmistetaan pitkittäin halkaistusta patongista, jonka päälle laitetaan sieniä ja juustoa. Kuuman leivän päälle pursotetaan reilusti ketsuppia.
Lähteet.
Aleksandra Antonova

Aleksandra Andrejevna Antonova ("Алекса́ндра Андре́евна Анто́нова") (5. toukokuuta 1932 Teriberka, Neuvostoliitto – 8. lokakuuta 2014 Lovozero, Venäjä) oli Venäjällä elänyt kiltinänsaamelainen opettaja, tutkija, kirjailija sekä kääntäjä, joka teki merkittävää työtä äidinkielensä kiltinänsaamen tutkimiseksi ja elvyttämiseksi.
Antonova tuotti kiltinänsaameksi oppikirjoja ja sanakirjoja, minkä lisäksi hän oli pitkään ainoa saameksi ohjelmaa tuottava radiotoimittaja Venäjällä. Lovozerolaisen saamelaisen toimittajan Sergei Gavrilovin mukaan Antonova oli pioneeri kamppailussa kielen kehittämiseksi ja ylläpitämiseksi ja hän oli merkittävä henkilö kaikille Venäjän saamelaisille. Antonova kuoli Lovozerossa 8. lokakuuta 2014.
Tunnustukset.
Antonova sai vuonna 2012 Gollegiella -kielipalkinnon työstään kiltinänsaamen hyväksi yhdessä toisen kiltinänsaamen puolesta toimineen Nina Afanasjevan kanssa.
Suklaarasia

Suklaarasia on nimensä mukaisesti yleensä lajitelman suklaita sisältävä rasia, jollaisia tunnetaan jo ainakin 1600-luvun Ranskasta. Suklaarasioiden historia liittyy myös suklaamakeisten yleistymiseen. Monesti perinteiset suklaarasiat valmistetaan esimerkiksi pahvista tai pellistä. Suklaat asetellaan yleensä yksittäin toistensa viereen kuppeihin.
Historia.
Ranskassa on vanhastaan myyty makeisia käsintehdyissä rasioissa, jotka tulivat tunnetuksi nimellä "bonbonnières". Niitä saatettiin tarjoilla juhlien, kuten esimerkiksi häiden yhteydessä. Ehkä varhaisin tunnettu maininta varsinaisesta suklaarasiasta (rasia eli "boette") on maininta Ranskan kuningas Ludvig XIV:n hovista vuodelta 1659. Tuolloin niitä valmisti kuningattaren kondiittori David Chaliou. Hovin ulkopuolelle ne kuitenkin alkoivat levitä 1700-luvun lopulla. Ranskassa tapa ostaa suklaarasioita oli yksi Ranskan vallankumouksellisten mielestä vastavallankumouksellisista tavoista, koska se liitettiin etenkin yläluokkaan ja ylellisyyteen.
1800-luvulla Isossa-Britanniassa toimi puolestaan kaksi kilpailevaa makeisyhtiötä; Fry ja Cadbury. Fry oli tehnyt suosituksi oman tuotteensa "Chocolate Cream Sticks", jonka kanssa kilpailemaan Cadbury toi ranskalaisten suklaarasioiden innoittamana oman tuotteensa "Fancy Box" vuonna 1861. Rasioista tukli hyvin suosittuja paitsi Britanniassa, mutta myös monissa muissa osissa Eurooppa. Vuosisadan vaihteella Fry ja Rowntree toivat markkinoille omia vastaavia vaihtoehtojaan. Jouluisin ja pääsiäisiin alettiin myydä omia teemarasioitaan. Erityisen tunnetuksi suklaarasian teki kuitenkin yhdysvaltalainen Whitman's-yhtiön johtaja Walter Sharp. Keltarasianen "Whitman’s Sampler" saapui markkinoille 1912 ja se sisälsi ensimmäisenä suklaarasiana tekstin rasian sisällä, joka selitti kunkin suklaan sisällön.
Kulttuurissa.
Kulttuurissa suklaarasiat on liitetty usein romantiikkaan. Suklaalla ja romantiikalla on pidempi yhteys sinänsä. Sen mainitsivat romansseihin liittyen jo Giacomo Casanova ja markiisi de Sade. Richard Cadbury toi markkinoille ensimmäisen sydämenmuotoisen suklaarasian vuonna 1868. Nykyisin vastaavat rasiat yhdistetään maailmalla etenkin ystävänpäivään. Suklaarasioihin viitataan myös viihdekulttuurissa. Elokuvan Forrest Gump tunnettu repliikki on "Äitini sanoi aina, elämä on kuin suklaarasia, koskaan ei tiedä mitä saa" ().
Valehtelevat viettelijät (7. tuotantokausi)

Yhdysvaltalaisen televisiosarjan "Valehtelevat viettelijät" seitsemäs kausi alkoi Freeform-kanavalla 21. kesäkuuta 2016. Se on kanavan pitkäkestoisimman sarjan viimeinen tuotantokausi. Sarjan päätösjakso esitettiin 27. kesäkuuta 2017.
Juoni.
Viettelijöiden uusi kiusaaja on nimimerkki A.D., joka on siepannut Hannan ja antaa heille 24 tuntia aikaa paljastaa Charlotten tappaja, tai Hanna kuolee. Paljastuu, että Alisonin mies Elliott ei ollutkaan se, kuka oli väittäynt olevansa. Kuvioihin astuu myös Alisonin täti Mary Drake, ja selviää että hän oli Charlotten biologinen äiti. 
Maryllä on omat juonensa Elliottin kanssa. Hanna epäilee Noelia sieppaajakseen ja yrittää todistaa sen sieppaamalla hänet. Spencer saa selville Maryn olevan hänen biologinen äitinsä, ja lopulta myös että A.D. on hänen kaksossiskonsa Alex Drake, joka adoptoitiin Englantiin. Loputkin likaiset salaisuudet paljastuvat.
Jaksot.
&lt;onlyinclude&gt;
Koumoundoúrou

Koumoundoúrou () eli Stalída (Σταλίδα, ) eli Paraskevá (Παρασκευά) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisiin saariin ja sijaitsee Pireuksen kaupungin edustalla. Saaren pinta-ala on noin 0,004 neliökilometriä ja se on asumaton. Hallinnollisesti Koumoundoúrou kuuluu Pireuksen kuntaan, Pireuksen alueyksikköön ja Attikan alueeseen.
Koumoundoúrou sijaitsee Saroninlahdessa Pireuksen Mikrolímanon ja Zéan satamien välissä vain noin 30 metrin päässä rannikosta. Saari on saanut nimensä sen kohdalla mantereen puolella sijanneesta Aléxandros Koumoundoúroksen huvilasta, joka purettiin vuonna 1935.
Stalída

Stalída (, ) on Kreikan kylä, joka sijaitsee Kreetan saarella. Se kuuluu hallinnollisesti Chersónisoksen kuntaan, Iraklionin alueyksikköön ja Kreetan alueeseen. Aiemmin kylä kuului Málian kuntaan ja vuodesta 2011 lähtien Chersónisoksen kunnan Málian kunnallisyksikköön. Stalída on osa Mochóksen kyläyhdyskuntaa. Kylän väkiluku on 1 237 (vuonna 2011).
Stalídan kylä sijaitsee Kreetan pohjoisrannikon itäosassa eli Kreetanmeren rannalla noin kolme kilometriä itään Liménas Chersonísousta ja saman verran länteen Máliasta, ja noin 30 kilometriä itään Iraklionista. Kylä on osa Chersónisoksen ja Málian välistä käytännössä yhteen kasvanutta turistikylärannikkoa, ja se on kehittynyt turismin nousun myötä 1980-luvulta lähtien. Siksi sillä ei ole juurikaan perinteisen kylän piirteitä. Stalída tunnetaan pitkästä hiekkarannastaan. Kylän alueella on Pyhälle Johannekselle ("Ágios Ioánnis") omistettu kirkko 1600-luvulta.
Yhdistetyn maailmancup 2019–2020

Yhdistetyn maailmancup 2019–2020 alkoi 29. marraskuuta 2019 Kuusamon Rukalla ja päättyi 7. maaliskuuta 2020 Norjan Oslossa. Kauden aikana järjestettiin 17 henkilökohtaista kilpailua sekä kolme joukkuekilpailua, joista kaksi oli parikilpailuja. Norjan Jarl Magnus Riiber rikkoi 14 voitollaan Hannu Mannisen kauden 2005–2006 voittoennätyksen.
"Lähde: FIS"
Makrónisos (Attika)

Makrónisos () eli Troúpika (Τρούπικα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Argo-Saronisten saarten saariryhmään ja sijaitsee Saroninlahdessa Salamiin saaren ja Megariin rannikon välisessä salmessa. Salamis sijaitsee Makrónisoksen itäpuolella, kun taas lounaispuolella sijaitsee Revythoúsa. Saaren pinta-ala on noin 0,24 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011).
Hallinnollisesti Makrónisos kuuluu vuodesta 2005 Mégaran kuntaan, Länsi-Attikan alueyksikköön ja Attikan alueeseen. Aiemmin se kuului Salamiin kuntaan ja Saarten alueyksikköön samoin Attikan alueella, ja esiintyy näillä tiedoilla vielä vuoden 2011 väestötilastossa.
Tomi Krutsin

Tomi Mikael "Tomba" Krutsin (s. 3. elokuuta 1976) on suomalainen rumpali. Hänen yhtyeitään ovat olleet Absoluuttinen Nollapiste, Tulenkantajat ja Dxxxa D &amp; Nukkehallitus. Lisäksi hän on soittanut Ahkerat Simpanssit -yhtyeessä salanimellä King Kong. Muusikon uran ohella Krutsin on toiminut puutarhurina.
Nerá (Agathonísi)

Nerá () eli Neronísi (Νερονήσι) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Agathonísin lähellä. Saaren pinta-ala on noin 0,43 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nerá kuuluu Agathonísin kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Nerá sijaitsee heti Agathonísin pohjoisrannikon edustalla. Saaret erottaa vain noin 73 metriä leveä salmi. Nerán suurin korkeus on 42 metriä merenpinnasta laskettuna. Saari tunnetaan ”Agathonísin Nerána” ("Nerá Agathonisíou", Νερά Αγαθονησίου) erotuksena toisesta Nerásta lähellä Kálymnosta.
Nerá (Kálymnos)

Nerá (, myös "Néra", Νέρα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Dodekanesian saariryhmään ja sijaitsee Kálymnoksen lähellä. Saaren pinta-ala on noin 0,456 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Nerá kuuluu Kálymnoksen kuntaan, Kálymnoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Nerán saari sijaitsee Kálymnoksen etelärannikolla Vlychádian kylän edustalla. Saaret erottaa toisistaan noin 840 metriä leveä salmi. Nerán suurin korkeus on 20 metriä merenpinnasta laskettuna. Saari tunnetaan ”Kálymnoksen Nerána” ("Nerá Kalýmnou", Νερά Καλύμνου) erotuksena toisesta Nerásta lähellä Agathonísia.
Ofeidoússa (Kykladit)

Ofeidoússa (, myös "Ofeidoúsa", Οφειδούσα) on pieni Kreikan saari, joka kuuluu Kykladien saariryhmään ja tarkemmin Pieniin Kykladeihin. Saaren pinta-ala on noin 0,63 neliökilometriä ja se on asumaton (vuonna 2011). Hallinnollisesti Ofeidoússa kuuluu Náxoksen ja Pienten Kykladien kuntaan, Náxoksen alueyksikköön ja Etelä-Egean saarten alueeseen.
Ofeidoússa sijaitsee heti Schoinoúsan saaren eteläpuolella. Saaret erottaa toisistaan noin 40 metriä leveä salmi. Ofeidoússasta itään sijaitsee Irakleián saari.
Jesse Bélanger

Joseph Jesse Dave Bélanger (s. 15. kesäkuuta 1969 Saint-Georges, Quebec, Kanada) on kanadalainen uransa lopettanut jääkiekkoilija, joka pelasi urallaan keskushyökkääjänä. Bélanger pelasi NHL:ssä vuodesta 1991 vuoteen 2001 Montreal Canadiensin, Florida Panthersin, Vancouver Canucksin ja Edmonton Oilersin joukkueissa. Yhteensä hän pelasi NHL:ssä 246 ottelua, ja teki niihin tehot 59+76=135. Stanley Cupin hän saavutti NHL-kaudella 1992–1993 pelatessaan Canadiensissa.