Saunalahti (Espoo)

Saunalahti () on Espoon kaupunginosa ja uusimpia kerrostaloalueita Kummelivuoren rinteessä Kivenlahden ja Kurttilan välissä Kauklahdenväylän länsipuolella Espoon­lahden (merenlahti) rannalla. Merenlahti Saunalahden kohdalla on nimeltään Bastvikfjärden. Alueella on myös alkuperäistä saunalahtelaista, vanhaa omakotiasutusta ja viljelystä. Kivenlahdesta Saunalahden erottaa Länsiväylä. Espoonlahden vesitorni sijaitsee kaupunginosan itälaidalla Sammalvuorella.
Nimi.
Saunalahden ruotsinkielinen nimi "Bastvik" on ollut sekä Muulon kylänosan nimi, tilan nimi sekä lahden nimi. Tilannimenä se mainitaan vuonna 1758 muodossa "Bastwik". Nimeen sisältyy ruotsin kielen saunaa tarkoittava sana "bastu", joka viittaa luultavasti rannikon kalasaunoihin eli kalastajien majoihin. Nimen taustalla on esitetty olevan myös niiniä tarkoittava "bast". Nimipari Saunalahti – Bastvik vahvistettiin kaupunginosan nimeksi vuonna 1976.
Historia.
Bastvikin 1800-luvulta peräisin oleva kartano oli pitkään ränsistynyt. Päärakennuksen kunnostus valmistui 2008 ja siinä on asuintilojen lisäksi kunnostusprojektin arkkitehtien toimisto (Arkkitehtitoimisto Okulus Oy). Jokaisen kuukauden ensimmäisenä viikonloppuna kartano on avoinna kahvilana. Bastvikia kaavailtiin myös Kauklahdessa kesällä 2006 pidettyjen asuntomessujen etäkohteeksi. Ajatuksesta kuitenkin luovuttiin.
Bastvikin kartano oli 1800-luvun lopulla merkittävä sahatila, minkä ansiosta Sågholmen (entinen saari, nykyinen Sahaniemi) on ollut suurtenkin alusten pysähdyspaikka. 1910-luvun loppupuolella kartanorakennus kärsi ylläpidon puutteesta, mutta vuonna 1923 tilan osti Kauklahden Lasitehtaan perustaja Claes Nordstedt, joka kunnostutti rakennusta. Kun Kauklahden Lasitehdas ajautui konkurssiin, Nordstedt myi tilan vuonna 1928 pankinjohtaja Antti Hiltuselle. Hiltunen korjautti päärakennusta jälleen, tällä kertaa myös arkkitehtonisesti. Arkkitehti Väinö Toivion suunnitelmien mukaisesti rakennus sai uusklassisen, huvilamaisen asun. Kartanorakennuksen kunnostamisessa pyrittiin 2000-luvulla nimenomaan 1920-lukulaisen hengen vaalimiseen.
Länsiväylän rakentuminen.
Autoliikenteen kasvaessa 1920-luvulla aloitettiin eteläisen tieyhteyden suunnittelua Helsingistä länteen. Helsingin kaupunki osti Lauttasaaren 1930-luvulla ja sen myötä tie päätettiin rakentaa Lauttasaaresta Jorvakseen. Saunalahden etelärajalla kulkeva Jorvaksentie, eli nykyinen Länsiväylä, avattiin liikenteelle vuonna 1937. Porkkalan palauttamisen myötä, vuonna 1956, tiestä tuli tärkeä yhteys läntiselle Uudellemaalle. Tien rakentaminen moottoritieksi aloitettiin vuonna 1961 ja tie valmistui Espoonlahdelle vuonna 1969. Tien nimeksi vakiintui tällöin Länsiväylä.
Liikenne.
Kaupunginosasta liikennöivät seuraavat HSL:n bussilinjat:
Lisäksi Kummelirannanportin pysäkiltä kulkevat seutulinjat 171, 173 ja 175 Kirkkonummelta Matinkylään, sekä yölinja 173N Kirkkonummelta Kamppiin.
Espoon rantoja kiertävä rantaraitti päättyy lännessä Saunalahteen. Espoonlahden perukassa rannat eivät ole muutamaa poikkeusta lukuun ottamatta yleisessä käytössä.
Palvelut.
Alueen palveluihin kuuluvat Saunalahden koulu, kirjasto, valintamyymälä sekä Saunalahden ja Paapuurin päiväkodit, Touhula Vekaralahti sekä Saunalahden neuvola. Alueella on pizzerioita, kukkakauppa ja kampaamo. Saunalahdenkadun ja Kompassikadun risteykseen avattiin valintamyymälä joulukuussa 2015. Muilta osin alue tukeutuu Espoonlahden aluekeskuksen palveluihin.
Virkistys.
Merenrannan rantaviivaa pitkin kulkee Espoon rantaraitti, joka ulottuu aina Helsingin vastaiselta rajalta Kirkkonummen rajalle.