Volkswagen Kupla

Volkswagen "Kupla" (alkujaan "Typ 1") on Volkswagenin ensimmäinen automalli. Kuplaa valmistettiin kaikkiaan noin 21,5 miljoonaa kappaletta vuosina 1938–2003. Sitä valmistettiin Saksassa vuoteen 1978 asti, minkä jälkeen tuotanto jatkui Brasiliassa ja Meksikossa vuoteen 2003 saakka. Kuplan tuotantomäärät ylittivät aikoinaan T-Fordin siihen astisen ennätyksen. Sittemmin Volkswagen Golfin tuotantomäärät ovat ylittäneet tämänkin luvun miljoonilla. Kuplassa on korin takaosassa sijaitseva ilmajäähdytteinen 1200–1600-kuutioinen nelisylinterinen nelitahtinen bokseri- eli vastaiskumoottori.
Kuplan historia.
KdF-Wagen.
Kupla sai alkunsa Adolf Hitlerin aloitteesta. Hän halusi edesauttaa Saksan autoistumista halvan henkilöautomallin avulla. Suunnittelun reunaehdot saneltiin vuonna 1934 Berliinin autonäyttelyn avajaisissa:
Tehtävää varten oli tarjolla kolme suunnittelijaa: Josef Ganz, Edmund Rumpler ja Ferdinand Porsche. Näistä Ganz ja Rumpler karsiutuivat juutalaistaustansa vuoksi, ja niinpä tehtävään valittiin itävaltalainen Porsche.
Projektille määriteltiin kireä aikataulu joka ei kuitenkaan pitänyt muun muassa siksi että toiset saksalaiset autonvalmistajat vaikeuttivat hanketta, sillä ne eivät katsoneet hyvällä uuden kilpailijan tulemista markkinoille.
Porschella oli ennestään kokemusta vastaavanlaisten autojen suunnittelusta, sillä hän oli aiemmin vastannut Zündapp Typ 12 ja NSU Typ 32 -prototyyppien suunnittelusta. Ratkaisevaksi muodostui kuitenkin läheinen tuttavuus muiden autosuunnittelijoiden kanssa. Ennen Hitlerin suunnittelutoimeksiantoa Porsche oli tutustunut Steyrilla työskennellessään maanmiehiinsä Erwin Komendaan, Béla Barényiin ja Hans Ledwinkaan. Komenda oli siirtynyt Porschen perustaman suunnittelutoimiston palvelukseen ja vastasi myöhemmin Kuplan muotoilusta. Barényi oli laatinut tutkielman pienestä kansanautosta jo 1926 ja tästä syystä hänelle on jälkeenpäin jopa vaadittu kunniaa Volkswagenin keksimisestä. Kuitenkin merkittävimmäksi hyödyksi koitui tuttavuus tässä vaiheessa jo Tatralle pääsuunnittelijaksi siirtyneen Ledwinkan kanssa. Porsche myönsikin jälkeenpäin 'kurkkineensa Tatran uusia suunnitelmia Ledwinkan olan ylitse'. Ledwinkan pojan, Erich Ledwinkan mukaan Hans olisi hahmotellut pikkuauton perusrakenteen yhdessä Porschen kanssa erään myöhäiseen yöhön venyneen tapaamisen aikana.
Porschen pikkuauton ensimmäiset prototyypit valmistuivat jo 1935. Auton nimeksi tuli "KdF-Wagen" kansallissosialistisen työläisjärjestö Kraft durch Freuden mukaan. Autotehdasta varten rakennettiin kokonainen uusi kaupunki, Stadt des KdF-Wagens, jonka nimeksi vaihtui myöhemmin Wolfsburg. Autolle oli kaavailtu 120 000 kappaleen vuosituotantoa vuodelle 1940. Rahoitusta haettiin myymällä 300 000 autosäästäjälle kuponkeja. Toisen maailmansodan syttyminen vuonna 1939 muutti suunnitelmia, ja KdF-tehdas alkoi tuottaa sotavarusteita. Tuotantolinjoilla valmistettiin Volkswagen-malleja Kübelwagen ja Schwimmwagen. Kuplien tuotanto jäi 600 kappaleeseen, mikä oli pettymys säästäjille. Sodan jälkeen tehtaan lopun uskottiin tulleen, mutta uuden johtajan Heinrich Nordhoffin ja uuden automallin Exportin myötä tehdas saatiin pelastettua.
Patenttikiista.
1930-luvun lopulla KdF-Wagenin lopullisten prototyyppien valmistuessa Tatralla huomattiin Porschen hyödyntäneen heidän kehittämiään ratkaisuja. Yhtäläisyyttä havaittiin erityisesti Tatra T97:n ja hieman vanhemman V 570:n kanssa. Selkeitä patenttirikkomuksia havaittiin yksitoista, ja Tatra alkoi perätä hyvitystä oikeusteitse. Porsche pyrki sopimaan asiaa Tatran kanssa neuvottelemalla, mutta Hitler ilmoitti ratkaisevansa ongelman itse. Näin kävikin vuonna 1938 Saksan miehitettyä Tšekkoslovakian Sudeettialueet, mukaan lukien Tatran tehtaat Kopřivnicessa.
Vuoden 1939 Berliinin autonäyttelyssä Saksan määräysvalta konkretisoitui, kun Tatra T97 poistettiin näyttelystä ennen avajaisia. Vaikka se ei suoranaisesti ollutkaan samaa koko- ja hintaluokkaa KdF-Wagenin kanssa, autojen tekniset ja muotoilulliset yhtäläisyydet olivat saksalaisille kiusallisen ilmeisiä. Samana vuonna T97:n valmistus määrättiin lopetettavaksi.
Toisen maailmansodan jälkeen vanha patenttikiista nostettiin jälleen esille. Oikeuden päätös saatiin lopulta vuonna 1961, jolloin Volkswagen tuomittiin maksamaan hyvityksenä patenttirikkomuksesta kolme miljoonaa Saksan markkaa. Summaa voi pitää pienenä, kun sitä vertaa Kuplan 21 miljoonan kappaleen valmistusmäärään.
New Beetle.
Vaikka klassisen "Kuplan" valmistus lopetettiin 2003, sen perinteitä vaalivaa Volkswagen New Beetle -mallia valmistetaan Meksikossa Pueblan tehtaalla. Malli perustuu Golfin IV-sukupolven tekniikkaan.
Yleistä.
Kupla oli suunniteltu Saksan autobahneille, ja sillä pystyi ajamaan huippunopeutta jopa tunteja ilman pelkoa moottorin ylikuumenemisesta. Ilmajäähdytys ei tarjonnut kovin hyvää lämmityslaitetta, mutta poisti huolen jäähdytysnesteen jäätymisestä pakkasella. Tämä yhdistettynä aikanaan suuren 15" rengaskoon tuomaan hyvään etenemiskykyyn auraamattomassa lumihangessa teki Kuplasta erittäin suositun 1950-luvun Suomessa.
Tuontisäännöstelyn ollessa Suomessa voimassa aina 1960-luvun alkupuolelle joutui uutta Kuplaa jonottamaan jopa vuosia ja vähän käytetystä saattoi saada uutta paremman hinnan. Lainsäädäntö mahdollisti tietyille työntekijäryhmille niin sanottujen merimiesautojen tuonnin kiintiöiden ulkopuolelta. Näistä suurin osa oli kysyttyjä kuplavolkkareita.
Kuplan valmistusajan alkupuolella 1950–60-luvuilla oli hyvin tavallista että pikkuauton moottori kesti vain n. 100 tkm. Volkswagenin jälleenmyyjä organisoi kätevästi toimivan vaihtokonejärjestelmän. Myöhemmin moottorin vaihtamisessa järjestettiin näytösluontoisia kilpailuja, nopeimmat alan harrastajat vaihtoivat ne jopa muutamassa minuutissa paikalleen.
Kuplavolkkarissa on kantava pohjalevy ja erillinen kori. Tämä mahdollistaa korin vaihtamisen helposti ja erilaisia avonaisia hiekkakirppuja tai urheiluautokopioita tulikin rakennussarjoina markkinoille 1960-luvulta alkaen.
Kuplassa on vääntösauvajousitus (poikkeuksena 1302/03-mallit, joissa on edessä MacPherson-tyyppinen joustintukijousitus).
Tehdas käytti Kuplasta mallimerkintää "Typ 1". "Typ 2" oli tylppäkeulainen pakettiauto, "Typ 3" 1960-luvun isompi 1500/1600-malli ja "Typ 4" 1970-luvun iso 411/412-malli.
Kuplaa on valmistettu Saksan lisäksi Australiassa, Etelä-Afrikassa, Brasiliassa ja Meksikossa. Heinolassa kokosi Wihuri-Yhtymä 1960-luvun lopussa 48 kappaleen koe-erän. Avokuplat kokosi sama Karmannin koripaja Saksassa, joka teki Kuplaan perustuvat Karmann Ghia -coupemallit.
Vaikka Volkswagenin vuonna 1974 esittelemä Golf -malli ei suoranaisesti olekaan Kuplan seuraaja eikä tehdas virallisesti asiaa näin ilmaissutkaan, se kuitenkin peri siltä paikkansa yhtiön tärkeimpänä myyntivalttina. Kupla oli 1970-luvulla auttamattomasti vanhentunut ja uusi automalli oli yhtiölle elintärkeä.