Sulkavuoren keskuspuhdistamo

Sulkavuoren keskuspuhdistamo on Tampereen Sulkavuoreen rakennettava jätevedenpuhdistamo. Puhdistamohankkeen takana on Tampereen Seudun Keskuspuhdistamo Oy, jonka omistavat Tampereen kaupunki (71,2 %), Ylöjärven Vesi Oy (8,5 %), Kangasalan kaupunki (7,6 %), Lempäälän kunta (7,1 %), Pirkkalan kunta (5,1 %) ja Vesilahden kunta (0,5 %). Puhdistamo tulee käsittelemään jätevettä näiden kuntien alueelta keskimäärin 100 000 m³ vuorokaudessa.
Rakennushanke.
Puhdistamon rakentaminen käynnistyi huhtikuussa 2018, ja arvioitu valmistumisaika on kesällä 2025. Hankkeen kustannusarvio on 346 miljoonaa euroa. Puhdistamo rakennetaan pääasiassa maan alle. Vastaavanlaisia kalliopuhdistamoja on käytössä esimerkiksi Turussa (Kakolan jätevedenpuhdistamo) ja Tukholmassa. Rakennustyössä syntyi kivilouhetta suunnilleen 128 000 kuorma-autollista. Louhe ajettiin Hiedanrantaan, jossa sitä hyödynnettiin raitiotien ja uuden asuinalueen pohjaksi toteutetun Näsisaaren rakentamisessa. Louhittavan luolaston tilavuus vastaa 16 Kalevan kirkkoa.
Puhdistusprosessi.
Yleistä.
Puhdistamon mitoitus on tehty ottaen huomioon väkiluvun kasvu toiminta-alueella. Vuonna 2014 alueella asui 330 151 ihmistä, ja vuonna 2040 väkiluvun arvioidaan olevan jo 429 000.
Mekaaninen käsittely.
Puhdistusprosessin mekaaninen osa on nelilinjainen. Prosessin alussa on levynauhavälppäys, jossa poistetaan jätevedestä karkeaa ainesta. Välppien jälkeen on ilmastettu hiekanerotus ja esiselkeytys.
Biologinen käsittely.
Myös biologinen osa on nelilinjainen. Ilmastusaltaita on neljä, ja niissä on kuusi osaa. Näistä ensimmäiset ovat anoksisia, ja niissä poistuu typpeä. Viimeiset lohkot ovat ilmastettuja, ja niissä hapetetaan jäteveden ammoniumtyppi nitraattitypeksi. Jälkiselkeytysaltaita on kaksi linjaa kohden, eli yhteensä kahdeksan. Jälkiselkeytyksen tehtävänä on laskeuttaa ilmastuksessa muodostunutta mikrobeja sisältävää lietettä. Osa lietteestä palautetaan ilmastusaltaiden ensimmäiseen lohkoon, osa poistetaan ylijäämälietteenä. 
Jälkikäsittely.
Jälkikäsittelyprosessina toimii hiekkasuodatus. Suodatus toteutetaan kaksilinjaisina, ja suodattimia on yhdeksän linjaa kohden. Suodattimet ovat kaksikerrossuodattimia, ja niiden päällimmäinen kerros on antrasiittia ja alimmainen hiekkaa. Ennen suodatusta veteen lisätään polyalumiinikloridia, joka toimii saostuskemikaalina. Hiekkasuodatuksen tehtävänä on poistaa hieno kiintoaines, kuidut ja muut jälkiselkeytyksessä huonosti laskeutuvat ainekset sekä tehostaa liukoisen fosforin poistoa.
Lietteenkäsittely.
Lietettä syntyy noin 1 350 m3 vuorokaudessa. Suuren vesipitoisuuden takia vettä vähennetään tiivistämällä lietettä. Kuivauksen jälkeen liete käsitellään kolmessa bioreaktorissa, jossa muodostuu biokaasua. Biokaasu käytetään kaasumoottoreissa, joista saadaan vajaa 60 % puhdistamon tarvitsemasta vuotuisesta sähköenergiasta ja 90 % lämpöenergiasta. Jäljelle jäävä mädäte kuivataan ja toimitetaan jatkokäsiteltäväksi.
Jäteveden purku.
Puhdistettu jätevesi johdetaan kalliotunnelissa Sulkavuoresta Vihilahdessa olevaan purkuputkeen, jota pitkin se siirtyy edelleen Pyhäjärveen. Puhdistettu jätevesi jaetaan 11 metrin syvyydessä sijaitsevasta putkesta laajemmalle alueelle diffuusoreilla.