Joosef (Marian puoliso)

Pyhä Joosef (, , , "Yosef"; n. 40 eaa. Betlehem – 20. heinäkuuta 18 tai 19 jaa. Nasaret) on Raamatun Uudessa testamentissa Jeesuksen äidin Marian puoliso ja Jeesuksen isäpuoli. Juutalaisen lain mukaan hän oli Jeesuksen aito isä.
Raamatun mukaan Joosef oli puuseppä. Hänestä ei tiedetä paljon muuta kuin että hän oli ”Daavidin huonetta ja sukua” ja kotoisin Betlehemistä. Jotkut kirjailijat sanovat, että asemansa johdosta hän olisi ollut myös rabbi ja kylänvanhin. Joosefia on pidetty huomattavasti Mariaa vanhempana, ja hän saattoi kuolla jo ennen Jeesuksen julkisen toiminnan alkamista, koska hänestä ei puhuta Uudessa testamentissa enää lainkaan Jeesuksen syntymästä ja lapsuudesta kertovien tarinoiden jälkeen.
Joosefia kunnioitetaan sekä katolisessa että ortodoksisessa kirkossa pyhimyksenä, ja hän on perheen, isien, pakolaisten, taloudenhoitajien, insinöörien, asunnonetsijöiden, käsityöläisten (erityisesti puuseppien) ja epäilevien suojeluspyhimys ja auttaja. Lisäksi hän on erinäisten paikkojen suojeluspyhimys: Kiina, Kanada, Korea, Meksiko, Itävalta, Belgia, Böömi, Kroatia, Peru, Vietnam, Kärnten, Steiermark, Tiroli ja Sisilia, sekä monien paikkakuntien, kuten Firenze, Torino, Baton Rouge, Buffalo, Cheyenne, Louisville, Nashville, San Jose ja Sioux Falls. Maaliskuu on omistettu pyhälle Joosefille, ja hänen symboleitaan ovat Raamattu, puusepän työkalut, pieni Jeesus-lapsi, karitsa, malja, risti ja monstranssi.
Katolisessa kirkossa pyhää Joosefia muistetaan 19. maaliskuuta Pyhän Joosefin, Neitsyt Marian puolison juhlapyhänä, joka oli Suomessa ennen vuoden 2012 muutosta kirkon jäseniltä liturgiaan osallistumista velvoittava juhlapyhä, ja 1. toukokuuta Pyhän Joosefin, työläisen päivänä, sekä Pyhän perheen juhlana, jota vietetään 30. joulukuuta tai joulun jälkeisenä sunnuntaina.
Matteuksen evankeliumin sukuluettelon mukaan sukupolvia Abrahamista Joosefiin oli 41 ja Daavidista Joosefiin 27. Matteuksen evankeliumissa kerrotaan, että Joosefin isän nimi oli Jaakob; Luukkaan evankeliumi puolestaan kertoo, että Joosefin isä olisi ollut Eeli.
Muita Joosef-nimisiä pyhimyksiä ovat esimerkiksi pyhä Joosef Arimatialainen, pyhä Joosef Kupertinolainen, pyhä Joosef Hymnografi, pyhä Joseph Calasanctius, pyhä Joseph Freinademetz, pyhä Joseph Vaz, pyhä Giuseppe Marello, pyhä Giuseppe da Leonessa, pyhä Giuseppe Cafasso ja pyhä Giuseppe Benedetto Cottolengo. Autuaita tällä nimellä ovat esimerkiksi autuas Joseph Gérard ja autuas Joseph Kugler. 
Pyhän Joosefin kerrotaan ilmestyneen pyhän Neitsyt Marian ja Jeesus-lapsen rinnalla Fátiman näkijöille.
Kunnioittaminen.
Pyhäköt.
Pyhälle Joosefille on rakennettu ainakin seuraavat pyhäköt:
Seitsemän surua ja iloa.
Hartauselämässä tunnetaan niin sanotut pyhän Joosefin seitsemän surua ja iloa:
Rukoukset.
Pyhää Joosefia on muistettu katolisen kirkon messuissa ja hetkipalveluksessa seuraavilla latinankielisillä kollehtarukouksilla:
Messun kanonissa pyhää Joosefia on muistettu muiden pyhimysten joukossa seuraavasti:
Lisäksi pyhälle Joosefille on laadittu seuraava latinankielinen rukous puhtauden saavuttamiseksi:
Pyhimykselle on tehty myös litania ja keskiaikainen hetkipalveluksen pienoisversio.
Sääntökunnat.
Pyhän Joosefin mukaan on perustettu kolme sääntökuntaa: