Australian maastopalot 2019–2020

Australian maastopalot 2019–2020 olivat Australian viime vuosikymmenten tuhoisimpiin kuuluva maastopalojen sarja. Tulipaloissa on kuollut yli 20 ihmistä, ja pelkästään Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa on tuhoutunut 2 000 taloa.
Laajuus.
Tulipaloja on esiintynyt Australian kaikissa osavaltioissa, mutta väkiluvultaan suurin osavaltio Uusi Etelä-Wales on kärsinyt pahiten. Suurkaupungeista Melbourne ja Sydney ovat peittyneet ajoittain savuun, ja ilmanlaatu on ollut niissä harvinaisen huono. Palojen laajuus on vaihdellut yksittäisistä rakennuspaloista monien hehtaarien massiivisiin suurpaloihin. Suurimmat palot ovat jatkuneet useiden kuukausien ajan.
Tuhoalueen laajuus on yhteensä yli seitsemän miljoonaa hehtaaria eli enemmän kuin Belgian ja Tanskan pinta-alat yhteensä. Se on enemmän kuin Amazonin metsäpalojen laajuus vuonna 2019. Australian ympäristöministeri Sussan Ley arvioi, että melkein kolmasosa Uuden Etelä-Walesin koaloista on saattanut kuolla tulipaloissa, ja koalojen elinympäristöstä on tuhoutunut saman suuruinen osuus.
Suurimmat maastopalot ovat levinneet myös Australian pääkaupunkiterritorioon, jossa sijaitsee maan pääkaupunki Canberra. Tämän seurauksena Canberraan on julistettu hätätila 31. tammikuuta, ja asukkaita on kehotettu suojautumaan. Canberran kansainvälinen lentoasema on jouduttu myös sulkemaan.
Aiheuttajat.
Syttymissyyt.
Victorian osavaltion palopäällikön mukaan salamat ovat Victorian palojen suurin aiheuttaja. Myös esimerkiksi Uuden Etelä-Walesin Gospers Mountanilla lokakuussa 2019 alkanut suurpalo alkoi salamaniskusta.
Noin sadasosa vuoden 2019 paloista on voitu osoittaa tahallaan sytytetyiksi. Tulipalojen tahallisesta sytyttämisestä on Uuden Etelä-Walesin osavaltiossa 6. tammikuuta 2020 mennessä nostettu syyte 24 henkilöä vastaan. Kaikkiaan 183 henkilöä on joutunut oikeustoimien kohteeksi tulenkäsittelyyn liittyvistä rikkomuksista, jotka on tehty 8. marraskuuta 2019 jälkeen. Asiantuntijoiden mukaan laajat tulipalot houkuttelevat tuhopolttajia sytyttämään lisää paloja.
Leviämissyyt.
Tulipaloja ovat ruokkineet ennätyshelteet, pitkäaikainen kuivuus, hyvin alhainen ilman- ja maan kosteus sekä ihmisen laiminlyönnit.
Intian valtameren dipoli-ilmiöstä johtuva kuivuus on merkittävästi edesauttanut palojen leviämistä. Alueella pitkään jatkuneen kuuman ja kuivan sään vaikutus on pahentunut, koska syksyiset sadekaudet ovat vastaavasti heikentyneet, eikä luonto ole ehtinyt toipua edellisestä kuivasta kaudesta.
Joidenkin australialaisten parlamentaarikkojen mielestä tilannetta on pahentanut hallittujen kulotusten vähentäminen ja nykyiset ympäristölait, jotka rajoittavat maanomistajien valtaa hoitaa omaa maataan maastopalojen rajoittamiseksi. Hallittujen kulotusten hyödyllisyyttä ei ole kuitenkaan pystytty osoittamaan.
Ilmastonmuutoksen merkitys.
Tulipalojen saama mediahuomio on herättänyt keskustelua ilmastonmuutoksen vaikutuksesta palojen laajuteen niin median kuin poliitikkojenkin keskuudessa.
Helsingin yliopiston professori Petteri Uotilan mukaan Australian ilmasto on lämmennyt yli yhden asteen vuoden 1910 jälkeen. Ilmaston lämpeneminen on kuivattanut Australiassa maata ja lisännyt metsäpalojen riskiä.
Jotkut tutkijat ovat yhdistäneet myös dipoli-ilmiön voimistumisen ilmastonmuutokseen. Professori Uotilan mukaan dipoli-ilmiön voimistumisen syistä ei ole varmuutta, mutta suoraa yhteyttä ilmaston lämpenemiseen on vaikea nähdä.
Monet ilmastonmuutokseen skeptisesti suhtautuvat poliitikot ovat torjuneet ilmastonmuutoksen vaikutuksen paloihin. Australian uskonnollista oikeistoa edustava pääministeri Scott Morrison kielsi ilmastonmuutoksen vaikutuksen paloihin ja ilmaisi huolensa päästöjen rajoittamisen vaikutuksista maan taloudelle. Morrison sai ulostulostaan paljon kritiikkiä niin tutkijoilta kuin kansalaisilta.