Aura Korppi-Tommola

Aura Korppi-Tommola (s. 8. helmikuuta 1949) on suomalainen historiantutkija, filosofian tohtori ja professori. Hän on toiminut tieteen, kansalaisjärjestöjen ja tieteellisten seurojen palveluksessa ja julkaissut tutkimuksia lastensuojelutyöstä sekä nais- ja järjestöhistorian alalta.
Perhe ja opinnot.
Aura Korppi-Tommola (o.s. Heiskanen) syntyi upseeriperheeseen Alatorniossa ja vietti varhaislapsuutensa varuskunnissa Alatorniossa, Rovaniemellä ja Onttolassa lähellä Joensuuta. Isän, myöhemmin kenraalimajuriksi ylenneen Raimo Heiskasen työn takia perhe muutti Helsinkiin Auran ollessa 10-vuotias.
Korppi-Tommola aloitti historian opinnot Helsingin yliopistossa vuonna 1968. Hän suoritti humanististen tieteiden kandidaatin tutkinnon vuonna 1972 ja filosofian kandidaatin tutkinnon vuonna 1974. Hän valmistui filosofian maisteriksi vuonna 1977. Hänen väitöskirjansa valmistui vuonna 1982, ja sen nimi oli "Ystävyyttä yli Pohjanlahden. Ruotsin ja Suomen välinen kummikuntaliike 1942–1980." Väitöskirja käännettiin saman tien myös ruotsiksi.
Korppi-Tommola on ollut naimisissa varatuomari Juha Korppi-Tommolan kanssa vuodesta 1974 saakka. Heillä on kaksi lasta.
Ura.
Historiantutkija ja historiahankkeiden vetäjä.
Aura Korppi-Tommolan tieteellinen ura alkoi vuonna 1975 Helsingin yliopiston Historian laitoksen tp. amanuenssina ja vs. assistenttina. Tässä tehtävässä hän kirjoitti yhdessä Kristiina Ritarin kanssa kokoomateokseen "Yleisen historian lähteet" artikkelin ”Asiakirjat uusimman ajan lähteinä”. 
Amerikkalaisen professori William (Bill) Chafen inspiroimana naistutkimus naistutkimuksesta tuli yksi Korppi-Tommolan erikoistumisalueista. Hän piti aiheesta kursseja, laati opetusmateriaaleja ja piti esitelmiä sekä käynnisti (1981) yhteistyössä professori Päivi Setälän ja tukijoiden Merja Manninen, Hannele Kurki ja Anneli Mäkelä-Alitalo kanssa tutkimusprojektin "Naisten aseman kehitys Suomessa autonomian aikana".
Bill Chafe innosti myös suullisen historian pariin. Korppi-Tommola oli professori Marjatta Hietalan kanssa käynnistämässä ja myöhemmin hankkeen johtoryhmässä vuonna 1987 aloitetussa Kansanedustajien muistitieto -projektissa, jossa on haastateltu lähes 400 veteraanikansanedustajaa. Korppi-Tommola on myös yksi tohtori Maritta Pohlsin Suomalaiselle Naisliitolle ideoiman Naisten Ääni -hankkeen ahkera kirjoittaja.
Vuonna 1990 Korppi-Tommola julkaisi teoksen "Terve lapsi – kansan huomen. Mannerheimin Lastensuojeluliitto yhteiskunnan rakentajana". Tampereen yliopiston Suomen historian dosenttina (vuodesta 1993) Korppi-Tommola aloitti kyselytutkimuksen lasten asemasta ja erityisesti työstä lasten hyväksi toisen maailmansodan aikana. Aineistosta valmistui kaksi pro gradu -tutkielmaa ja lukuisia artikkeleita, uusimpana (2008) artikkeli War and children in Finland during the Second World War .
Korppi-Tommola on kirjoittanut yli 90 elämäkertaa Suomen kansallisbiografiaan. Henkilöhistoria ja lastensuojelutyö yhdistyivät teoksessa "Elämäntyönä lapsi - Niilo Hallman", jonka Korppi-Tommola julkaisi 1991 yhdessä kohdehenkilön kanssa.
Vuonna 2001 ilmestyi teos "Tahdolla ja tunteella tasa-arvoa Naisjärjestöjen Keskusliitto 1911–2001". Aura Korppi-Tommola kirjoitti kolme laajaa artikkelia kirjailija Kaari Utrion kirjasarjaan "Suomen naisen vuosisadat" (2005) ja Suomen eduskunnan 100-vuotishistoriaan "Naiset eduskunnassa" (2006) artikkelin naisparlamentaarikoista. Lukuisista eduskuntauudistusta ja naisten äänioikeutta käsittelevistä artikkeleista laajalevikkisin on opetushallituksen tilauksesta kirjoitettu "Yleinen ja yhtäläinen äänioikeus Suomessa 90 vuotta" (1997). Vuonna 2016 ilmestyi tietokirja "Miina Sillanpää. Edelläkävijä" ja 2017 "Lottaperinne elää. Suomen Lottaperinneliitto 1993–2017". Vuonna 2016 ilmestyi "Kansalaisjärjestöt, naiset ja sota", jonka Korppi-Tommola laati yhdessä tohtori Maritta Pohlsin kanssa. Tammenlehvän perinneliiton julkaisema kirja naisten toiminnasta talvi- ja jatkosodan aikana oli Korppi-Tommolan ideoima ja se on yltänyt jo toiseen painokseen. 
Korppi-Tommola oli mukana akateemikko Päiviö Tommilan kanssa neliosaisen tieteenhistoria –projektissa ja toimi "Suomen Tieteen vaiheet" (2003) teoksen toisena toimittajana. Hän johti neljä tieteellistä tutkimusta tuottanutta Lottien Suomi-historiaprojektin projektia 1998–2009 ja oli mukana Tammenlehvän perinneliiton veteraaniaikakauden historiahankkeessa 2006–2014.
Tieteellisen tutkimuksen rakenteiden uudistaja.
Aura Korppi Tommola on antanut opetusta ja toiminut opinnäytetöiden ja väitöskirjojen tarkastajana ja vastaväittäjänä terveydenhoitoon, järjestötoimintaan sekä naisten ja lasten historiaan liittyvistä aiheista Helsingin, Joensuun, Oulun, Tampereen ja Turun yliopistoissa sekä Prahan Kaarlen yliopistossa.
Hän toimi Mannerheimin lastensuojeluliitto Mannerheimin lastensuojeluliiton järjestöpäällikkönä (1991–1995) ja tutkimuspäällikkönä (1996–2000). Tässä tehtävässä hän toimitti Euroopan unioniin liityttäessä opaskirjasen "Lapsiperhe ja Eurooppa" (Opintotoiminnan keskusliitto 1995) unionin alueella liikkuvia perheitä varten ja edusti Suomen lastensuojelujärjestöjä Euroopan neuvoston sosiaalipolitiikan konferenssissa.
Aura Korppi-Tommola toimi vuosina 2001–2014 Tieteellisten Seurain Valtuuskunnan (TSV) toiminnanjohtajana. Jäätyään eläkkeelle toiminnanjohtajan tehtävästä hän on kirjoittanut tietokirja, jotka ovat käsitelleet muun muassa Miina Sillanpäätä ja Alli Paasikiveä.