Rutger Bregman

Rutger C. Bregman (s. 26. huhtikuuta 1988) on hollantilainen historioitsija ja kirjailija. Hän on julkaissut neljä kirjaa historiasta, filosofiasta ja taloudesta, mukaan luettuna teoksen "Ilmaista rahaa kaikille ja muita ideoita, jotka pelastavat maailman" (2014), joka on käännetty kahdellekymmenelle kielelle. Kirjan hollanninkielisestä painoksesta tuli kansallinen bestseller ja se synnytti perustuloliikkeen, joka nousi kansainvälisiin otsikoihin.
Bregmanin ajatuksia on ollut esillä muun muassa "Helsingin Sanomissa", "The Daily Show’ssa", "Vox-sivustolla", "The Washington Postissa", "The Guardianissa" ja BBC:llä. "The Guardian" on kuvaillut häntä ”hollantilaiseksi uusien ajatusten ihmelapseksi” ja "TED Talks" ”yhdeksi Euroopan merkittävimmistä nuorista ajattelijoista”.
Elämä ja ura.
Bregman suoritti historian kandidaatin tutkinnon Utrechtin yliopistossa vuonna 2009. Hän valmistui historian maisteriksi vuonna 2012, osittain Utrechtissa ja osittain Kalifornian yliopistossa Los Angelesissa. Bregman opetti historiaa Utrechtin yliopistossa vuodesta 2009 vuoteen 2011.
Bregman suunnitteli ryhtyvänsä akateemiseksi historioitsijaksi, mutta hän alkoikin tehdä toimittajan työtä. Hän on kirjoittanut kirjan "Ilmaista rahaa kaikille ja muita ideoita, jotka pelastavat maailman." Hän kirjoittaa säännöllisesti "De Correspondentin" verkkolehdelle ja sinne tekemästään työstä hänet nimitettiin kahdesti Euroopan lehdistöpalkinnon saajaehdokkaaksi. Vuonna 2013 hän sai Liberales-ajatushautomon merkittävimmälle hollanninkieliselle tietokirjalle jaettavan palkinnon teoksestaan "De geschiedenis van de vooruitgang" (Edistyksen historia). Vuonna 2015 hän kirjoitti esseen Filosofian kuukaudelle yhdessä Jesse Frederikin kanssa. Opiskeluaikoinaan hän oli kristillisen opiskelijayhdistyksen SSR-NU:n jäsen.
Bregman on perustanut ystäviensä kanssa Moraalisen kunnianhimon koulu (The School for Moral Ambition) -nimisen organisaation, joka pyrkii torjumaan maailmanlaajuisia ongelmia ja jakaa siinä mielessä tutkimusapurahoja. Ensimmäiset apurahat myönnettiin tupakkateollisuuden vastustamiseen ja eläintuotteiden korvaamiseen kehitettyjen proteiinien edistämiseen.
Ajatusmaailma.
Bregman sanoo olevansa "vain vanhanaikainen sosiaalidemokraatti", ei radikaali. Hänen mielestään sankariutta ei ole se, että hyppää pelastamaan hukkuvan lapsen, vaan se, että asettuu ystäviään vastaan. Siksi feminismi ja sosialismi ovat hänestä eteenpäin vieviä aatteita. Hän aiemmin ajatteli, että muutos pitää tehdä hiiliverolla tai vihreällä uusjaolla, mutta nykyään, että tuollaiset yhteiskunnlliset ratkaisut ovat tekosyy olla muuttamatta itseään.
Kirjat.
"Ilmaista rahaa kaikille".
"Ilmaista rahaa kaikille ja muita ideoita, jotka pelastavat maailman" kannattaa tuottavampaa ja oikeudenmukaisempaa elämää, joka perustuu kolmelle keskeiselle ajatukselle, jotka ovat: kaikille maksettava yleinen ja ehdoton perustulo; lyhyt viidentoista tunnin työviikko; sekä avoimet rajat ja kansalaisten vapaa vaihto maailman valtioiden välillä. Kirja oli alun perin kirjoitettu hollanninkielisinä artikkeleina "De Correspondentin" -verkkolehdelle.
"Moraalinen kunnianhimo".
"Moraalinen kunnianhimo" (2024) oikoo Bregmanin mukaan "Hyvän historian" herättämiä väärinkäsityksiä, siinä kun "Hyvän historian" oli tarkoitus oikoa kirjan "Ilmaista rahaa kaikille" herättämiä väärinkäsityksiä. Sen tarkoitus on saada ihmiset syyllisuudentuntoisiksi, etteivät he pohtisi omaa hyvinvointiaan vaan maapallon hyvinvointia.
Muut julkaisut.
Teoksestaan "De geschiedenis van de vooruitgang" ('Edistyksen historia') Bregman sai vuonna 2013 Belgian Liberales-palkinnon parhaasta tietokirjasta.
Hänen artikkeleitaan ovat julkaisseet "The Guardian", "The Washington Post", BBC, "Evonomics", ja "The Conversation".
Muu toiminta.
TED-puheessaan ”Köyhyys ei ole luonteenlujuuden vaan rahan puutetta” Bregman argumentoi perustulon puolesta ratkaisuna köyhyyden lopettamiseksi. TED-kuraattori Chris Anderson valitsi hänen puheensa vuoden 2017 parhaiden joukkoon.
Tammikuussa 2019 Bregman osallistui Davosissa Maailman talousfoorumin paneelikeskusteluun, jossa hän arvosteli tapahtumaa sen keskittymisestä hyväntekeväisyyteen eikä veronkierron ehkäisyyn tai oikeudenmukaisen verotuksen tarpeeseen. Hänen väliintulostaan kerrottiin laajasti ja sitä seurattiin sosiaalisessa mediassa. 
Helmikuussa 2019 Tucker Carlson haastatteli Bregmania Amsterdamin studiosta. Fox News ei lähettänyt haastattelua, mutta se julkaistiin verkossa viikkoa myöhemmin, kun Bregman toimitti siitä videon.
Tärkeimmät teemat.
Bregmanin teosten pääaiheina ovat muun muassa perustulo, lyhyempi työaika ja avoimet rajat.
Perustulo.
Bregman viittaa suopeasti yhdysvaltalaiseen vuoden 1968 ehdotukseen taatusta vähimmäistulosta, jota esitti muun muassa presidentti Richard Nixon. Hän mainitsee myös Kanadan liittovaltion hallituksen Dauphinissa, Manitobassa vuosina 1974–1979 organisoiman hankkeen, joka väliaikaisesti hävitti köyhyyden. ”Suosituin tutkimus perustulon vaikutuksista tapahtui Manitobassa vuosina 1974–1979, jolloin kaikki saivat hallitukselta nykyrahassa 9 000 dollarin vähimmäistulon vuodessa, ilman vastikkeita. Taloustieteilijä ja Manitoban yliopiston professori Evelyn Forget, joka tarkasteli tutkimuksesta saatuja tietoja, sanoo, että työaika lyheni kahdessa kansalaisten ryhmässä 9 prosenttia. Mutta syyt sille, miksi näin tapahtui, tarjoavat oivalluksen siitä, miten perustulo voi dramaattisesti muuttaa jonkun elämän kulkua.”