Rauman raatihuone

Rauman raatihuone (ruots. "Raumo rådhus") sijaitsee Rauman kauppatorin laidalla Unescon maailmanperintökohteisiin lukeutuvassa Vanhassa Raumassa. Se on yksi Suomen 1700-luvun kaupunkiarkkitehtuurin merkittävimpiä luomuksia, jonka lisäksi vuosisadan raatihuoneista on alkuperäisessä asussaan säilynyt vain Porvoon raatihuone. Nykyään rakennuksen tiloissa toimii Rauman museo.
Vuonna 1776 valmistuneen Rauman raatihuoneen on suunnitellut Turun kaupunginarkkitehti Christian F. Schröder, jonka apuna toimi muurarimestari Johan Schytt. Tyylisuunnaltaan se edustaa myöhäisbarokkia, mutta rakennuksen kaksikerroksinen tornilla varustettu perusmuoto oli yleinen jo keskiajan eurooppalaisissa raatihuoneissa.
Historia.
Rauman keskiaikaisesta raatihuoneesta ei ole säilynyt tietoja, mutta se on mahdollisesti sijainnut Pyhän Kolminaisuuden kirkon vieressä. 1500-luvulla raatihuoneen arvellaan sijainneen kauppatorin laidalla nykyisen rakennuksen naapuritontilla. Tutkija Aina Lähteenojan mukaan se tuhoutui vuoden 1640 kaupunkipalossa. Ensimmäinen kirjallinen maininta on vuodelta 1647, jolloin suunniteltiin uutta 1650-luvun alussa valmistunutta raatihuonetta. Se kuitenkin tuhoutui kaupunkipalossa jo 1680, jonka jälkeen viereiselle tontille vuonna 1688 valmistunut puinen raatihuone palveli kaupunkia lähes 90 vuoden ajan. 1770-luvulle tultaessa se oli päässyt niin huonoon kuntoon, että tilalle päätettiin rakentaa uusi kivirakenteinen raatihuone. Työt aloitettiin 1775 ja rakennus valmistui vuotta myöhemmin. Keltaisen maalipinnan uusi raatihuone sai seuraavana kesänä ja samalla tontin kadunpuoleisille reunoille rakennettiin harmaakiviaita. Nykyään aita on rapattu ja katettu tiilikatteella. Siihen liittyy myös tiilirakenteinen porttiholvi.
Raatihuoneen suunnittelusta vastasi Turun kaupunginarkkitehti Christian F. Schröder, jonka apuna toimi rakennustöistä vastannut turkulainen muurarimestari Johan Schytt. Heidän ohellaan alustavia luonnoksia olivat laatimassa myös kaupungin raatimiehet. Jyrkän katon ja kellotornin toteutukseen tarvittiin lisäksi kokeneita kirkonrakentajia. Katosta vastasi läheisen Lapin seurakunnan lukkari Job Höckert ja tornista rakennusmestari Anders Wahlberg. Puurakenteisen renessanssityylisen tornin muoto muistuttaa Wahlbergin rakentamia kirkkojen kellotapuleita. Raatihuoneen yläkerrassa sijaitsivat raastuvanoikeuden ja maistraatin tilat, joihin kuuluivat kaksi istuntosalia sekä yksi lämmitetty ja kaksi lämmittämätöntä kamaria. Alakerrassa oli vahtihuone, kaksi putkaa sekä kauppapuoti kamareineen. Kellari valmistui vasta vuonna 1932, jolloin rakennuksen alle valmistui pannuhuone lämmitysjärjestelmän uusimisen yhteydessä. 
Vuodelta 1855 peräisin olevassa palovakuutuskirjassa mainitaan raatihuoneen olevan katettu saksalaisilla kattotiilillä ja maalattu öljyvärillä. Rautapellillä katetussa tornissa oli lyövä kello. Tontin etelärajalla oli vuonna 1852 valmistunut puurakenteinen ulkorakennus, joka 1890-luvulla korvattiin John Fredrik Lindegrenin suunnittelemalla puisella vaakahuoneella. Nykyinen ulkorakennus on 1930-luvulla valmistunut betonirakenteinen muuntajarakennus. Vuonna 1895 alakerran poliisikamarin tiloja laajennettiin kahdella uudella putkalla. Tuolloin alakerrassa toimi myös kaupungin rahatoimikamari. Raatihuonetta restauroitiin vuonna 1976, jolloin se palautettiin lähelle alkuperäistä asuaan.
Peruskorjaus 2025.
Tornin päässä oleva alkuperäinen spiira eli piikki todettiin peruskorjauksen yhteydessä läpiruostuneeksi, ja se korvataan uudella. Spiira on kolme metriä pitkä, ja sen päässä on valokuvien mukaan ollut pallo, jonka katoamisvaiheesta ei ole tietoa. Uuden piikin valmistaa Tuusulanjärven paja, ja kaikkineen se tulee maksamaan 9 685 euroa. Vanha piikki on museoesine, ja se säilytetään, mutta toistaiseksi ei ole tietoa missä.
Spiira asennetaan paikalleen keväällä 2025. Vuonna 2023 alkanut peruskorjaus valmistuu ulko-osan osalta marraskuussa 2025 ja sisätilojen osalta maaliskuussa 2026. Raatihuone täyttää silloin 250 vuotta. Korjaustyöt on suunnitellut arkkitehti Minna Linnala.
Museo.
Vuonna 1891 perustettu Rauman museo siirtyi raatihuoneen tiloihin 1902. Aluksi käytössä oli vain rakennuksen yläkerta, mutta alakerrassa toimineen poliisilaitoksen muutettua 1930-luvulla, sai se käyttöönsä koko raatihuoneen. Museon yläkerrassa on nykyään kaupungin historiasta kertova näyttely ja alakerrassa puolestaan esitellään Rauman pitsinnypläystä. Rakennuksessa toimii myös museokauppa Kistupuad.