Jack London

Jack London (alkuperäinen nimi John Griffith Chaney; 12. tammikuuta 1876 San Francisco, Kalifornia, Yhdysvallat – 22. marraskuuta 1916 Glen Ellen, Kalifornia, Yhdysvallat) on käännetyimpiä yhdysvaltalaisia kirjailijoita. Yhteiskuntakritiikki ja sosialismi yhdistyivät Londonin teoksissa seikkailunhaluun, karuun elämään ja yksilöllisyyteen. Aiheena oli usein elämä erämaissa ja merellä.
London kokeili nuorena useita työläisammatteja. Hän harjoitti itseopiskelua ja opiskeli lyhyen aikaa Kalifornian yliopistossa. London lähti mukaan Klondiken kultaryntäykseen ja sai mainetta Alaska-aiheisilla novelleillaan. Aiheita kertomuksiin antoivat myös purjehdus Tyynellämerellä ja oleskelu Havaijilla.
Londonin tunnetuimpia romaaneja on "Erämaan kutsu" (1903), tarina koirasta, josta tulee susilauman johtaja. "Rautakorko" (1908) on dystopia tuhoisan totalitaristisen hallinnon valtaan joutuneesta valtiosta. London kirjoitti ja julkaisi 18 vuoden aikana 23 romaania, 21 novellikokoelmaa ja kolme omaelämäkerrallista teosta. Hänen tuotantoonsa kuuluu myös reportaaseja, artikkeleita, esseitä, näytelmiä ja runoja.
Elämä.
"Jack" London (John Griffith Chaney) syntyi San Franciscossa 12. tammikuuta 1876. Hänen isänsä oli kiertelevä astrologi ja äiti varakkaan perheen tytär. Isä hylkäsi perheen ennen pojan syntymää, ja äiti meni pian uusiin naimisiin. Jo nuorena Jack auttoi perhettä elannon hankkimisessa. 17-vuotiaana hän pestautui hylkeenpyyntialukselle. Pyyntimatka vei pohjoiselle Tyynellemerelle aina Japaniin asti. Ymmärrettyään, ettei työtä tekemällä rikastu, nuori Jack yritti jatkaa kesken jääneitä opintoja. Hänet hyväksyttiin Kalifornian yliopistoon, mutta hän joutui pian keskeyttämään opiskelut, yhtenä syynä varojen puute.
Kesällä 1897 Jack lähti laivalla kohti Klondikea, jossa hän vietti seuraavan vuoden. Siellä hän sairastui yksipuolisen ravinnon vuoksi keripukkiin ja menetti etuhampaansa. Vaikka hän ei rikastunut kullalla, hänen lehtiin ja romaaneihin seuraavina vuosina kirjoittamat tarinansa toivat hänelle runsaasti tuloja.
London avioitui vuonna 1900 irlantilaisen Bessie Maddernin kanssa, ja he saivat kaksi tytärtä, Joanin (s. 1901) ja Beckyn (s. 1902). Liitto kariutui, kun Bessie muutti pois heinäkuussa 1903 Londonien yhteisestä kodista. Syynä oli Jack Londonin platoninen rakkaussuhde Anna Strunskyyn, johon hän oli tutustunut San Franciscon taiteilijapiireissä.
Venäjän-Japanin sodassa 1904–1905 London oli kirjeenvaihtajana Japanissa. London avioitui 1905 Charmian Kittredgen kanssa. Liitto oli lapseton, mutta kesti Jack Londonin 40-vuotiaana tapahtuneeseen kuolemaan asti.
Teokset.
London sai aatteellisia vaikutteita Charles Darwinin, Herbert Spencerin ja Ernst Haeckelin evoluutioteorioista, Friedrich Nietzschen yli-ihmiskäsityksestä ja Karl Marxin sosialismista. Hänen kerrontaansa vaikuttivat Robert Louis Stevenson ja Rudyard Kipling. Londonin aatteellisuus ja yhteiskuntakritiikki kytkee hänet amerikkalaisen naturalismin suuntaukseen. Hänellä oli merkittävä vaikutus 1920- ja 1930-luvun kirjailijoihin. Suomessa London on tunnettu ennen muuta eräkirjailijana, ja hänen teoksiaan on julkaistu suomennoksina moneen kertaan useilla nimillä.
"Erämaan kutsu" (1903) kertoo Klondiken kultaryntäyksen aikana vetotehtäviin ryöstetystä koirasta. "Valkohammas" (1906) on toinen kuuluisa eläintarina. Lontoon East Endin slummeja kuvaava "Kadotuksen kansa" (1903) oli uraauurtava reportaasi. Yhteiskunnallisessa romaanissa "Rautakorko" (1908) London ennakoi Venäjän vallankumouksen ja natsien nousun valtaan. "Martin Eden" (1909) kuvaa työläiskirjailijan kamppailua menestykseen ja sitä seuraavaa vieraantumista. Londonin purjehdusmatkaa kuvaava "Etelämeren auringon alla" (1911) on yksi hänen Tyynenmeren kokemusten innoittamista teoksistaan. "Tuliliemen tuttavana" (1913) on klassinen alkoholismin kuvaus. Romaani "Kuun laakso" (1913) esittää yhteiskunnallisten ongelmien ratkaisuksi paluuta luontoon.
Londonia pidetään ajattelultaan yleensä vasemmistolaisena, ja hän kuului sosialistiseen puolueeseen, mutta hänet on sijoitettu myös äärioikeistoon valkoisten ylemmyyttä korostavien ja sosiaalidarwinististen näkemystensä vuoksi.