Banja Luka

Banja Luka (kyrillisillä aakkosilla Бања Лука) on Bosnia ja Hertsegovinan toiseksi suurin kaupunki ja liittovaltion toisen puolikkaan Serbitasavallan pääkaupunki, kun maaliskuuhun 2009 saakka virallinen pääkaupunki oli Sarajevo. Banja Lukan asukasluku oli vuoden 2013 väestönlaskennassa 185 042.
Maantiede.
Banja Luka on Bosnia ja Hertsegovinaan kuuluvan Serbitasavallan pääkaupunki. Se sijaitsee Vrbas- ja Vrbanjajokien yhtymäkohdassa maan pohjoisosassa. Banja Lukasta on tieyhteydet Sarajevoon, Jajceen ja Zagrebiin. Banja Lukan kunnan pinta-ala on noin 1 239 km² ja sen korkeus merenpinnasta on 164 m.
Vuoden keskimääräinen lämpötila Banja Lukassa on 10,7 °C.
Lähellä kaupunkia on Krupa na Vrbasu -jokirotko, jossa on mahdollisuus harrastaa koskenlaskua.
Historia.
Alkuperä ja nimi.
Banja Lukassa on ollut asutusta jo roomalaiskaudella, mutta kaupunki ilmaantuu nimellä Banja Luka historiallisiin lähteisiin vasta myöhemmin. Ensimmäinen maininta siitä on vuodelta 1494. Tuolloin paikka oli hyvin linnoitettu kaupan keskus ja siellä sijaitsi fransiskaaniluostari. Mahdollisesti kaupunki on saanut alkunsa Bosnian kuningaskunnan romahdusta vuonna 1463 seuranneen kauden aikana, jolloin alueen saivat unkarilaiset. 
Historioitsija Evliya Çelebi kertoi nimen alkuperästä ilmeisesti kansanperinteeseen perustuvan selityksen, jonka mukaan nimen ensimmäinen osa "banja" tulee serbokroaatin kylpyä tarkoittavasta sanasta ja viittaisi näin kuumiin lähteisiin seudulla. Nimen on kuitenkin esitetty tulevan pikemminkin sanan "ban" eli baani arkaaisesta omistusmuodosta. Baani oli unkarilainen arvonimi. Nimen toinen osa "luka" tarkoittaa niittyä joen varrella. Nimi olisi näin vapaasti muotoillen merkitykseltään "baanin niitty".
Osmanit.
Banja Luka liitettiin Osmanien valtakuntaan vuonna 1527 tai 1528. Turkkilaisten vallatessa kaupungin sen valloitusta edeltänyttä yläkaupunkia kutsuttiin nimellä Gornji Šeher ja 1500-luvun puolivälissä rakennettiin alakaupunki Donji Šeher. Osmanivaltakunnan kautta vuosien 1554 ja 1638 välillä on joskus pidetty kaupungin "kultakautena". Osmanien hallitseman Bosnian sancakin eli hallinnollisen alueen keskus siirrettiin Sarajevosta Banja Lukaan 1500-luvun puolivälillä ja sen merkitys kasvoi nopeasti. Osmanit rakennuttivat useita moskeijoita, kuten yläkaupungin Careva džamijan (tai "Hunkarja") ja alakaupungin Ferhadija džamijan. Murad III rakennutti kaupunkiin myös uuden linnoituksen vanhan lisäksi. Banja Luka oli Bosnian hallinnollinen keskus vuoteen 1638, jolloin keskus siirrettiin Sarajevoon. Banja Luka kukoisti vielä jonkin aikaa tämän jälkeen. Kun Evliya Çelebi vieraili kaupungissa vuonna 1661 hän kuvaili sen käsittävän 45 moskeijaa, 300 kauppaa ja 3 700 taloa. 
Banja Luka oli ollut osaltaan osmanien levittäytymispyrkimysten keskus. Habsburgit valtasivat sen joksikin aikaa osana suurta Turkin sotaa vuonna 1688. Heidän vetäytyessään osa kaupunkia sytytettiin tuleen. Kaupunkia piiritettiin myös osana Turkin sotaa vuonna 1737. Näiden tapahtumien lisäksi kaupunkia koettelivat tulipalot, taudit ja tulvat. Tapahtumien yhdistelmät aiheuttivat kaupungin merkityksen vähenemisen. Kaupunki alkoi toipua 1800-luvun puolivälillä. Vuonna 1851 se käsitti 37 korttelia ("mahalla") ja 1 126 verotettua taloa. Itävalta-Unkari miehitti Bosnian vuonna 1878. Banja Luka antautui tuolloin ilman vastarintaa. Itävalta-Unkarin valtakautta kesti vuoteen 1918, minkä jälkeen Banja Lukasta tuli osa Jugoslavian kuningaskuntaa. 
Maailmansodat ja niiden jälkeen.
Natsi-Saksa miehitti Jugoslavian toisen maailmansodan aikana. Kaupungista tuli osa Kroatian nukkevaltion aluetta. Banja Luka ja sen lähiseutu oli kuitenkin huomattavaa partisaanien tukialuetta. Maailmansodan jälkeen vuonna 1945 kaupunkiin rakennettiin uusi teollisuusalue. Vuonna 1969 kaupunkiin iski suuri maanjäristys. Banja Lukaa jälleenrakennettiin järistyksen jälkeen kansanvälisen avustuksen tuella ja se toipui nopeasti. Tuolloin kaupungin kasvuun vaikutti huomattavasti myös muuttoliike maaseudun kylistä kaupunkeihin. Banja Lukassa tämä merkitsi myös serbien suhteellisen osan kasvua lopulta selvään enemmistöön.
Jugoslavian hajoamissotien aikaisen Bosnian sodan aikana Banja Luka oli maan pohjoisosan Bosnian serbien keskus. Tuhansia bosniakkeja, kroaateja ja muita vähemmistöjä pakeni kaupungista. Serbit pyrkivät myös hävittämään bosniakkien muslimihistoriaa, esimerkiksi tuhoamalla kaksi osmanikaudelta kaupungissa säilynyttä moskeijaa.
Väestö.
Bosnia ja Hertsegovinan vuoden 2013 väestönlaskennan mukaan kaupungin asukasluku oli 185 042. Heistä valtaosa tai 165 750 oli serbejä. Bosniakkeja oli 7 681, kroaateja 5 104 ja muita 3 437.
Vuonna 1991 kaupungissa laskettiin 195 692 asukasta. Heistä serbejä oli tuolloin 54,6 %, kroaateja 14,8 % ja bosniakkeja 14,6 %. "Jugoslaaveiksi" ilmoittautui 12,1 %.