Margarita Salas

Margarita Salas Falgueras (30. marraskuuta 1938 Valdés, Espanja – 7. marraskuuta 2019 Madrid, Espanja) oli espanjalainen biokemisti ja molekyyligeneetikko, joka tutki erityisesti bakteriofagien perimää. Hän oli löytämässä DNA-polymeraasientsyymiä bakteriofagi Φ29:stä. Entsyymin avulla on pystytty kehittämään aiempaa nopeampi ja varmempi tapa monistaa DNA:ta pienistä näytteistä, ja tekniikasta on tullut tärkeä muun muassa rikostekniikassa ja arkeologiassa.
Nuoruus ja opiskelu.
Margarita Salas syntyi vuonna 1938 pienessä Caneron kylässä Asturian maakunnassa Espanjan pohjoisosassa. Hänen äitinsä oli opettaja ja hänen isänsä fyysikko, joka innoitti myös Margaritan tieteen pariin. Hän aloitti vuonna 1955 fysiikan opinnot Madridin yliopistossa. Salas innostui kuitenkin biokemiasta tavattuaan vuonna 1958 tulevan Nobel-voittajan ja kaukaisen sukulaisensa Severo Ochoan. 
Salas teki väitöstutkimuksensa Alberto Solsin laboratoriossa. Salasin väitöstutkimuksen aihe oli hiivojen metabolia. Alberto Solsin laboratoriossa Salas tapasi myös tulevan miehensä, biokemisti Eladio Viñuelan.
Ura tutkijana.
Salas pääsi vuonna 1964 miehensä kanssa suorittamaan väitöstutkimuksen jälkeistä tutkimusta Ochoan laboratorioon New Yorkin yliopistoon. Salas oli mukana tutkimassa mekanismeja, jotka siirsivät geneettistä tietoa DNA:sta proteiineihin. Hän havaitsi, että DNA:n sanomaa luettiin vain yhteen suuntaan, ja lisäksi hän oli mukana osoittamassa, että RNA:n nukleotidi UAA on niin sanottu lopetuskodoni, johon proteiinisynteesi päättyy.
Salas ja Viñuela palasivat vuonna 1967 Espanjaan ja perustivat sen jälkeen laboratorion Kansallisen tutkimusneuvoston biologisen tutkimuksen keskukseen. Vaikka naista laboratorion johdossa epäiltiin ja vaikka laboratoriolla oli taloudellisia ongelmia, siitä kehittyi maailmanluokan tutkimuslaitos. Salas ja Viñuela tutkivat bakteerien viruksen bakteriofagi Φ29:n perimää. Salas löysi virukselta proteiinin, joka toimii DNA:n replikaation alkupisteenä. DNA:n kummankin juosteen päässä oleva proteiini on myös joillakin nisäkäsviruksilla, kuten adenoviruksilla ja hepatiitti B -viruksella.
Salas jätti vuonna 1977 kansallisen tutkimusneuvoston ja siirtyi uuteen Severo Ochoan molekyylibiologian tutkimuskeskukseen (CBSMO). Sinne houkuteltiin useita Espanjan johtavista molekyylibiologian tutkijoista, jotka toimivat tutkimusneuvoston ja Madridin itsenäisen yliopiston alaisuudessa. Salas eristi Luis Blancon kanssa DNA-polymeraasientsyymin bakteriofagi Φ29:stä. DNA:n monistamiseen oli käytetty jo jonkin aikaa polymeraasiketjureaktiota, mutta se oli hidas ja virheherkkä. Φ29:n DNA-polymeraasia voitiin käyttää niin sanottua MDA-tekniikkaa, joka oli aikaisempaa tarkempi ja jolla pystyi tuottamaan pitkiä DNA-osioita. Tekniikasta on tullut merkittävä rikostekniikassa, kasvainten mutaatioiden selvittämisessä ja esihistoriallisten luiden DNA-jäännösten tutkimisessa, sillä MDA:ta pystyy käyttämään myös pienien näytteiden kanssa.
Salas työskenteli laboratoriossaan käytännössä elämänsä loppuun asti. Hän kävi siellä vielä 80-vuotiaanakin joka päivä. Hän teki Madridin itsenäisessä yliopistossa myös pitkän opetusuran ja luennoi molekyylibiologiasta 24 vuoden ajan.
Yksityiselämä.
Salas ja Viñuela saivat liittonsa aikana yhden lapsen, Lucía-tyttären. He omistautuivat pitkään viikonloputkin tutkimustyölle, joten he hankkivat lapsen melko myöhään. Salas oli 37-vuotias, kun Lucía syntyi. Salas on myöntänyt, että hän alkoi vasta silloin ymmärtää, että nainenkin pystyy yhdistämään uran ja perhe-elämän.
Salas kuoli 80-vuotiaana marraskuussa 2019. Hän oli joutunut muutamaa päivää aiemmin sairaalaan iskeemisten haavojen takia. Sairaalassa hänen havaittiin tarvitsevan suolihuuhtelun, ja pian tämän jälkeen hän sai useita sydänhalvauksia.
Merkitys ja tunnustukset.
Salas johti CBSMO-tutkimuskeskusta vuodet 1992–1994. Hän olikin ensimmäinen nainen suuren biolääketieteellisen tutkimuskeskuksen johdossa ja ensimmäinen nainen Espanjan biokemian ja molekyylibiologian järjestön johtajana. Hän oli näyttämässä tietä monille espanjalaisille naistieteilijöille, ja hänet palkittiin vuonna 2000 ensimmäisten joukossa L’Oréal-UNESCO For Women in Science Awards -palkinnolla. Kuningas Juan Carlos I puolestaan aateloi Salasin markiisiksi työstään Espanjan yhteiskunnan hyväksi.
Euroopan patenttivirasto myönsi Salasille vuonna 2019 elämäntyöpalkinnon. Perusteluissa mainittiin, että Salasin kehittämä DNA-tekniikka on antanut nopeamman, helpomman ja tarkemman tavan monistaa DNA-jäänteitä kunnollisten DNA-tutkimusten tekemiseen. Salasin saamat patentit ovat myös johtaneet kaupallisiin DNA:n monistamiseen tarkoitettuihin työkalusarjoihin. Salasin alkuperäinen patentti oli edelleen vuonna 2019 Espanjan kansallisen tutkimusneuvoston tuottoisin. Se toi vuosina 2003–2009 yli puolet neuvoston kaikista lisenssimaksuista.
Salas oli Espanjan kuninkaallisen akatemian jäsen. Hän oli Academia Europæan jäsen vuodesta 1988.