Suuri pakoretki

Suuri pakoretki ("The Great Escape") on John Sturgesin ohjaama, tositapahtumiin perustuva klassikkoelokuva vuodelta 1963. Se kertoo toisen maailmansodan aikana tapahtuneesta suuresta sotavankien pakoyrityksestä Stalag Luft III:n pakovarmana pidetystä vankileiristä. Elokuvan tapahtumien aikavälejä ja kestoa on nopeutettu, jotta tarina kulkisi vauhdikkaammin, mutta itse paon yksityiskohdat ovat erittäin lähellä niiden todellista kulkua. Rooleissa nähdään muun muassa Steve McQueen ja Charles Bronson sekä Donald Pleasence, joka oli oikeastikin ollut sotavanki. Elokuvan hahmoista osa perustuu oikeisiin ihmisiin, kun taas loput ovat yhdistelmiä eri ihmisistä. 
Elokuva perustuu vankileirillä vankina olleen Paul Brickhillin kirjaan, ja elokuvakäsikirjoituksen siitä kirjoittivat W.R. Burnett, Walter Newman ja James Clavell, joka oli itse ollut vankileirillä. Elokuva sai Oscar-ehdokkuuden parhaasta leikkauksesta, mutta sen voitti Harold F. Kress elokuvasta "Näin valloitettiin Villi Länsi". 
Steve McQueen teki suurimman osan stunteistaan moottoripyörällä itse. Hän jopa näytteli omaa roolihahmoaan moottoripyörällä takaa-ajanutta saksalaista sotilasta.
Elokuvan musiikin teki Elmer Bernstein. Elokuvasta on tehty myös samanniminen peli vuonna 1986 ja toinen vuonna 2003.
Juoni.
Elokuva sijoittuu toiseen maailmansotaan ja koostuu kahdesta osiosta, joista ensimmäinen sijoittuu Stalag Luft III vankileirille josta joukko sotavankeja yrittää paeta. Toinen puolisko seuraa paossaan onnistuneita vankeja, jotka yrittävät karistaa heitä takaa-ajavat natsit.
Elokuva alkaa kun uusi natsien pakovarmaksi suunniteltu vankileiri avataan, ja täytetään sotavangeilla jotka kaikki ovat tunnettuja useista pakoyrityksistään. Aluksi he yrittävät paeta yksinään, tajuten pian kuitenkin että kyseinen vankileiri on paremmin suojattu, kuin yksikään heidän aiemmin kohtaamistaan leireistä. Yksi sotavangeista on Hilts niminen ilmavoimien kapteeni, joka ensimmäisten minuuttien aikana huomaa aidassa paikan, joka saattaa olla vartiotornien näköpiirien ulkopuolella. Hän testaa teoriaansa hiipimällä nopeasti kyseiseen paikkaan ja pysymällä paikallaan siinä. Hän on oikeassa, mutta ymmärtäen ettei mitenkään pääse pakoon päivänvalossa, hän ilmiantaa itsensä vartijoille jotka määräävät hänet eristykseen 20 päiväksi.
Samalla Laivueenjohtaja Roger (Big X) Bartlett, joka tunnetaan useiden nerokkaiden pakojen suunnittelijana, tuodaan vankileirille ja pian pistää käytäntöön valtavan suunnitelman, jonka on tarkoitus päästää 250 sotavankia vapauteen. Suunnitelma vaatii jokaisen kokeneen pakenijan taitoja, sekä erittäin paljon työtä. Ideana on kaivaa maan alle tunneleita, jotka johtavat leirin vieressä olevaan metsään, josta vangit jatkavat eri asemille ja väärennettyjen passien ja matkalippujen avulla matkustaisivat pois Saksasta.
Joukkopako suunnitelman ollessa täydessä vauhdissaan, Hilts tekee monia omia pakoyrityksiään käyttäen hyväksi aiemmin löytämäänsä turvajärjestelmän aukkoa. Lopulta Bartlett pyytää hänet mukaan heidän yhteiseen pakoonsa, sillä ehdolla että seuraavalla pakoyrityksellään Hilts kartottaisi lähiseudun kaupungin ja juna-aseman, jonka jälkeen jäisi tahallaan kiinni. Aluksi Hilts kieltäytyy, mutta kun eräs hänen ystävistään kuolee omassa pakoyrityksessään, tämä tajuaa ettei voi jättää muita sotavankeja pulaan ja lupaa auttaa. Seuraavana yönä Hilts yksinkertaisesti leikkaa tiensä piikkilanka-aidan läpi, tehden vartijat tietoiseksi hänen löytämästään aukosta, ja noudattaa lupaustaan Bartletille ja jättäytyy tahallaan kiinni.
Tunnelin, väärennettyjen papereiden, sekä muiden valmistelujen ollessa viimeinkin valmiita, sotavangit aloittavan paon. Paljastuu kuitenkin että heidän kaivamansa tunneli on liian lyhyt, eikä näin ollen yllä leirin viereiseen metsään, vaan sen suuaukko on keskellä aukiota, kuitenkin aitojen toisella puolella. Tiedostaen riskit he kuitenkin päättävät paeta ja alkavat lähettää miehiä tunnelin läpi yksi kerrallaan. Vartijat kuitenkin äkkäävät heidät ja näin ollen vain 76 heistä pääsee pakoon.
Alkaa elokuvan toinen osio, jossa paenneet vangit yrittävät päästä Espanjaan, Sveitsiin tai Ruotsiin käyttäen väärennettyjä papereitaan. Useat heistä huomataan ja useiden takaa-ajojen kautta lähes kaikki heistä jäävät uudestaan kiinni tai tapetaan. Esimerkkinä tuleville pakoyrityksille Natsit sydämettömästi teurastavat 50 kiinnijääneistä pakenijoista. Vain 3 sotavankia ei jäänyt uudestaan kiinni, ja pääsevät määränpäihinsä. Elokuva loppuu, kun Hilts kuljetetaan takaisin vankileirille tuttuun eristysselliinsä, jossa hän alkaa jälleen kerran suunnitella uutta pakoa.
Vastaanotto.
"Video-oppaassa" vuodelta 1994 Asko Alanen toteaa elokuvan näyttelijäkaartin takaavan sotaspektaakkelin viihdearvot. Hän antoi elokuvalle neljä tähteä viidestä, mikä kirjassa vastaa sanallista arviota ”erinomainen”.
American Film Institute kokosi vuonna 2001 listan jännittävimmistä amerikkalaiselokuvista, ja "Suuri pakoretki" sijoittui listan sijalle 19.