NCAA

National Collegiate Athletic Association (lyh. NCAA, aik. Intercollegiate Athletic Association) on Yhdysvaltain yliopistourheilun kattojärjestö. NCAA on perustettu vuonna 1906. Järjestö hallinnoi ja laatii kilpailusäännöt miesten ja naisten yliopistourheilulle sekä valvoo korkeakoulujen välisiä urheilukilpailuja. NCAA:n piirissä järjestetään lähes 90 kansallista mestaruuskilpailua useissa eri urheilulajeissa. NCAA:n päämaja ja museo sijaitsevat Indianan Indianapolisissa. NCAA:n kansallisen toimiston johtaja on vuodesta 2022 lähtien ollut Charlie Baker
NCAA on järjestetty vuodesta 1973 lähtien kolmeen divisioonaan kilpailutason mukaan. Kussakin divisioonassa järjestetään kansalliset mestaruuskilpailut eri urheilulajeissa. Korkeakoulut voivat valita divisioonan, johon he osallistuvat.
NCAA laatii myös tilastoja eri yliopistourheilulajeista kuten amerikkalaisesta jalkapallosta, baseballista, koripallosta, jalkapallosta, jääkiekosta ja haavipallosta. NCAA julkaisee myös sääntökirjoja ja oppaita näiden urheilulajien lisäksi myös hiihdosta, uinnista, sukelluksesta, yleisurheilusta ja painista.
Historia.
NCAA perustettiin vuonna 1906 nimellä "Intercollegiate Athletic Association". Järjestön tehtävänä oli laatia kilpailu- ja kelpoisuussäännöt amerikkalaiselle jalkapallolle sekä muille korkeakoulujen välisille urheilulajeille. Nykyisen nimensä NCAA otti käyttöön vuonna 1910. Ensimmäiset kansalliset korkeakoulujen väliset yleisurheilumestaruuskilpailunsa NCAA järjesti vuonna 1921. Järjestö laajensi sen jälkeen toimivaltaansa vaiheittain muihin lajeihin ja niiden yliopistourheiluliittoihin. Vuonna 1942 NCAA sai valtuudet omien sääntöjensä täytäntöönpanoon. Vuonna 1952 NCAA alkoi säännellä yliopistojalkapallon suoria televisiolähetyksiä.
Ensimmäinen Yhdysvaltojen ulkopuolinen yliopisto NCAA:ssa oli kanadalainen Simon Fraser University, joka otettiin mukaan kaudelle 2011–2012.
Hallinto ja talous.
NCAA on jäsentensä johtama järjestö. NCAA:n kansallisen toimiston työntekijät valvovat kaikkia NCAA:n mestaruuskilpailuja, opiskelijaurheilijoiden ohjelmia sekä tukevat säännöt ja toimintaperiaatteet laativien jäsenkomitoiden työtä. Säännöt koskevat muun muassa rekrytointia, sääntöjen noudattamista, akateemista toimintaa ja mestaruuskilpailuja. Jäsenkoulut ja -konferenssit päättävät viime kädessä itsenäisesti, mitkä säännöt ne ottavat käyttöön omassa divisioonassaan.
NCAA:n piirissä on noin 1 100 jäsenoppilaitosta ja yli 500 000 korkeakoulu-urheilijaa. Jäsenoppilaitosten koko vaihtelee satojen opiskelijoiden oppilaitoksista kymmenien tuhansien opiskelijoiden oppilaitoksiin. NCAA:n oppilaitokset myöntävät vuosittain urheilustipendejä lähes 3,5 miljardin dollarin edestä.
Kilpailut.
Divisioonat.
NCAA:n piirissä järjestetään 90 kansallista mestaruuskilpailua 24 urheilulajissa. NCAA:n kolmessa divisioonassa on vuosittain yli 57 000 osallistujaa ja lähes 20 000 joukkuetta. NCAA:n nykyinen kolmen divisioonan rakenne otettiin käyttöön vuonna 1973. Divisioonarakenteen tarkoitus on taata tasapuoliset toimintaedellytykset samankaltaisten koulujen joukkueille. Divisioonarakenteella pyritään myös tuomaan enemmän mahdollisuuksia opiskelijoille kisata kansallisesta mestaruudesta.
I-divisioonan kouluissa on yleensä suurimmat opiskelijamäärät, suurimmat urheilubudjetit ja suurin määrä urheilustipendejä. II-divisioonassa pyritään yhdistämään kasvumahdollisuudet akateemisten saavutusten, korkeatasoiset urheilukilpailut sekä yhteisön palveleleminen. III-divisioonan tarkoitus on mahdollistaa osallistuminen kilpailukykyisiin urheiluympäristöön ja kehittymien lajissa.
Divisioona I.
NCAA:n I-divisioonaan osallistuu kaikkiaan 350 oppilaitosta ja yli 6 000 joukkuetta. I-divisioonan lajeissa kilpailee vuosittain yli 170 000 opiskelijaurheilijaa. I-divisioonan oppilaitokset tukevat opiskelijaurheilijoita täydellä apurahalla, stipendeillä, tutkinto-ohjelmilla. Lisäksi NCAA jakaa akateemisia tuloja kriteerit täyttäville kouluille.
I-divisioonalle ainutlaatuista on sen jako sponsoroinnin perusteella amerikkalaisessa jalkapallossa. Football Bowl Subdivisioniin kuuluvat koulut voivat kilpailla bowl-peleissä. Tähän kuuluu College Football Playoff, jota hallinnoi NCAA:n hallintorakenteen ulkopuoliset 10 konferenssia. NCAA:n hallinnoimaan mestaruuskilpailuun osallistuvat koulut kuuluvat Football Championship Subdivisionin. Kolmas I-divisioonaryhmä ei sponsoroi lainkaan jalkapalloa. Alajako koskee ainoastaan amerikkalaista jalkapalloa. Kaikki muut lajit toimivat yksinkertaisesti I-divisioonassa ja NCAA:n hallinnoimissa mestaruuskilpailuissa.
Divisioona II.
NCAA:n II-divisioonaan osallistuu kaikkiaan 300 oppilaitosta. II-divisioonassa pyritään tasapainoon kilpailukykyisen urheilu ja koulutuksen välillä. II-divisioona tarkoitus on tukea opiskelijaurheilijoita opiskelussa, harjoittelussa sekä kansainvälisissä opinnoissa.
Divisioona III.
NCAA:n III-divisioonaan osallistuu kaikkiaan yli 450 oppilaitosta. III-divisioonan lajeissa kilpailee vuosittain yli 200 000 opiskelijaurheilijaa. III-divisioonan tarkoitus on mahdollistaa urheilu osana yliopistokokemusta, jonka päätavoitteena on kuitenkin tutkinnon suorittaminen. III-divisioonassa ei sallita urheilustipendejä. Kuitenkin noin 80 prosenttia saa jonkinlaista apurahaa tai tarveperustaisia stipendejä.