tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Judo kesäolympialaisissa 2020 – miesten 90 kg

Miesten 90 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 28. heinäkuuta. Kilpailuun osallistui 33 judokaa.
Turnauksen voitti georgialainen Laša Bekauri, joka voitti loppuottelussa saksalaisen Eduard Trippelin. Pronssimitalit menivät Davlat Bobonoville ja Krisztián Tóthille.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valittiin suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkasteltiin 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta sai osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani sai näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valittiin 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka sai 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat piti jakaa siten, että yhdestä maasta sai tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytettiin paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsuttiin yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – miesten 100 kg

Miesten 100 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 29. heinäkuuta. Kilpailuun osallistui 25 judokaa.
Olympiakultaa voitti isäntämaan Aaron Wolf, joka voitti loppuottelussa eteläkorealaisen Cho Gu-hamin lisäajalla. Pronssia saavuttivat Jorge Fonseca ja Nijaz Iljasov.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valittiin suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkasteltiin 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta sai osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani sai näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valittiin 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka sai 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat piti jakaa siten, että yhdestä maasta sai tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytettiin paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsuttiin yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – miesten yli 100 kg

Miesten yli 100 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 30. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 48 kg

Naisten 48 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 24. heinäkuuta. Kilpailuun osallistui 28 judokaa.
Kilpailun voitti kosovolainen Distria Krasniqi, jonka kultamitali oli Kosovon historian toinen. Hän voitti loppuottelussa japanilaisen Funa Tonakin.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valittiin suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkasteltiin 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani sai näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valittiin 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka sai 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat piti jakaa siten, että yhdestä maasta sai tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytettiin paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsuttiin yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 52 kg

Naisten 52 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 25. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 57 kg

Naisten 57 kg painoluokka judossa Tokion kesäolympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 26. heinäkuuta 2021. Kilpailuun osallistui 25 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 63 kg

Naisten 63 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 27. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 70 kg

Naisten 70 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 28. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten 78 kg

Naisten 78 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 29. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – naisten yli 78 kg

Naisten yli 78 kg painoluokka judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 30. heinäkuuta. Kilpailuun osallistuu vähintään 19 judokaa.
Karsinnat.
Jokaiseen painoluokkaan valitaan suoraan 18 parasta urheilijaa Kansainvälisen judoliiton rankingin perusteella. Ranking-pisteet tarkastellaan 28. kesäkuuta 2021. Yhdestä maasta voi osallistua korkeintaan yksi urheilija yhteen painoluokkaan. Isäntämaa Japani saa näiden lisäksi vähintään yhden judokan jokaiseen painoluokkaan. Näiden lisäksi olympialaisiin valitaan 100 urheilijaa rankinglistojen perusteella. Näistä sadasta paikasta Afrikka saa 24 paikkaa (12 naisille ja miehille), Eurooppa 25 (13 miehille ja 12 naisille), Aasia 20 (kymmenen kummallekin sukupuolelle), Oseania 10 (viisi naisille ja miehille) ja Amerikka 21 paikkaa (10 miehille ja 11 naisille). Myös maanosien paikat pitää jakaa siten, että yhdestä maasta saa tulla yksi judoka yhteen painoluokkaan. Jos maanosasta ei saada täytettyä näin paikkoja, täytetään paikat maailmanlaajuisten rankingien perusteella. Näiden lisäksi eri painoluokkiin kutsutaan yhteensä 20 judokaa.
Judo kesäolympialaisissa 2020 – sekajoukkue

Sekajoukkuekilpailu judossa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 31. heinäkuuta. Sekajoukkuekilpailu oli mukana ensimmäistä kertaa olympialaisten historiassa. Kilpailuun sai osallistua, jos maalla oli vähintään kuusi urheilijaa sopivissa painoluokissa. Kilpailuun osallistui kaksitoista maata.
Turnauksen voitti Ranskan joukkue, joka voitti loppuottelussa Japanin joukkueen. Pronssia saavuttivat Israel ja Saksa.
Karsinnat.
Sekajoukkuekilpailuun ei ollut erillisiä karsintoja, vaan maa sai osallistua joukkuekilpailuun, kun sillä oli vähintään yksi judoka seuraavissa painoluokissa:
Himesh Patel

Himesh Jitendra Patel (s. 13. lokakuuta 1990 Huntingdon, Cambridgeshire, Englanti, Yhdistynyt kuningaskunta) on brittiläinen näyttelijä ja laulaja. Hänet tunnetaan roolistaan Tamwar Masoodina BBC:n saippuaoopperassa "EastEnders", jossa hän näytteli vuosina 2007–2016 sekä roolistaan Jack Malikina ensimmäisessä suuressa elokuvaroolissaan elokuvassa "Yesterday". Patel myös laulaa "Yesterdayn" ääniraidassa.
Taulu (tietokanta)

Taulu on tietokannassa käytetty tietueista koostuva rakenne. Taulussa voi olla useita tietueita tai ei yhtään.
Relaatiomallin mukaisessa tietokannassa taulut ovat lähes aina yksi-moneen -suhteessa. Tietokannan normalisointiperiaatteen mukaan tietojen toistoa pyritään välttämään.
Vertailu.
Hierarkisissa tietokannoissa (ei relaatiomallin mukaisissa) on aina "implisiittinen" liitos segmenttien välillä, kun taas relaatiotietokannoissa taulujen välinen liitos on aina määriteltävä "eksplisiittisesti".
Tietokantataulun sanotaan olevan vastakohta taulukkolaskentaohjelman käyttämälle rakenteelle: tietokantataulu soveltuu hyvin tietokoneohjelman käsiteltäväksi siinä missä taulukkolaskennassa käytetty malli soveltuu ihmisen käsiteltäväksi.
Nastolan seurakunta

Nastolan seurakunta on seurakunta Päijät-Hämeessä, Lahden kunnassa. Seurakunta kuuluu Mikkelin hiippakunnassa Päijät-Hämeen rovastikuntaan ja on osa Lahden seurakuntayhtymää Kirkkoherrana toimii Kari Eskelinen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 10 737. 
Papisto.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Nastolan seurakunnan kirkkoherroina:
Mazda CX-8

Mazda CX-8 on Mazdan vuodesta 2017 lähtien valmistama crossover-tyyppinen automalli, joka on pidennetty versio Mazda CX-5:stä. Mallia myydään Japanissa, Australiassa, Uudessa-Seelannissa, Kiinassa ja Malesiassa.
Ainoa moottorivaihtoehto oli aluksi 2,2-litrainen dieselmoottori. Syksyllä 2018 valikoimaan lisättiin 2,5-litrainen bensiinimoottori, jonka saa sekä vapaasti hengittävänä että turboahdettuna versiona.
Hopeamaruna

Hopeamaruna ("Artemisia ludoviciana") on Pohjois-Amerikasta kotoisin oleva monivuotinen marunoiden ("Artemisia") sukuun ja asterikasvien ("Asteraceae") heimoon kuuluva kasvi. Sitä kasvatetaan kivikkopuutarhoissa mutta se saattaa aiheuttaa allergisia oireita, koska on pujon sukulainen.
Kuvaus.
Varret ja lehdet.
Hopeamaruna kasvaa noin 60–100 senttimetriä korkeaksi. Lehdet ovat suikeat tai pariliuskaiset, noin 0,5–1,5 senttimetriä leveät ja 4–11 senttimetriä pitkät. Sen varret ja lehdet ovat samettisen hopeanharmaan valkoisen karvan peitossa. Kasvia peittävät karvat vähentävät veden haihtumista ja täten kasvi kestää auringon paistetta ja kuumuutta.
Kukat.
Hopeamaruna kukkii heinä–elokuussa. Sen kaksineuvoiset kukat kasvavat pieninä mykerökukintoina harvassa tertussa. Kukat ovat väriltään kellertäviä, joskus harvoin punertavia. Hopeamarunan hedelmä on pähkylä, jossa ei ole lenninhaivenia.
Lisääntyminen.
Hopeamaruna lisääntyy siemenistä, mutta se levää voimakkaasti myös juuristonsa avulla.
Kasvupaikat ja levinneisyys.
Hopeamaruna on kotoisin Pohjois-Amerikasta, jossa se kasvaa Meksikosta Kanadan ulottuvalla alueella. Sen kasvupaikkoja ovat kiviset preeriat, teiden ja rautateiden pientareet, joutomaat ja muut avoimet aurinkoiset paikat, hiekkaisessa, kuivassa ja läpäisevässä maassa.
Kalvolan seurakunta

Kalvolan seurakunta oli Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Kanta-Hämeessä, Hämeenlinnan kaupungissa. Seurakunta kuului Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan ja oli osa Hämeenlinnan seurakuntayhtymää. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 2 701 jäsentä. Kalvolan seurakunta liitettiin vuoden 2023 alussa Hämeenlinna-Vanajan seurakuntaan.
Bowers vastaan Hardwick

Bowers vastaan Hardwick, 478 U.S. 186 (1986) on merkittävä Yhdysvaltain korkeimman oikeuden ennakkopäätös vuodelta 1986. Päätöksessään Yhdysvaltain korkein oikeus päätti äänin 5–4, että Georgian osavaltion homoseksuaalisen kanssakäymisen kieltäneet lait eivät olleet ristiriidassa Yhdysvaltain perustuslain kanssa.
Korkein oikeus kumosi oman päätöksensä seitsemäntoista vuotta myöhemmin tapauksessa "Lawrence vastaan Texas".
Tapaus.
Oikeuden päätöksen taustalla oli Atlantassa 3. elokuuta 1982 sattunut tapaus, jossa paikallinen poliisi oli tullut pidättämään Michael Hardwickia, koska tämä ei ollut saapunut oikeuteen (alkuperäinen pidätysmääräys tosin todettiin myöhemmin vääräksi). Pidätyksen yhteydessä poliisi löysi Hardwickin harrastamassa seksiä toisen miehen kanssa omassa makuuhuoneessaan. Georgian tiukkojen sodomianvastaisten lakien vuoksi poliisi pidätti kummatkin miehet.
Piirisyyttäjä ei vienyt tapausta eteenpäin, mutta Hardwick itse päätti nostaa syytteen Atlantan poliisilaitoksen johtajaa sekä Georgian oikeusministeri Michael Bowersia vastaan, koska hänen mielestään Georgian sodomialait rikkoivat hänen perustuslaillista oikeuttaan yksityisyyteen.
Korkein oikeus kuitenkin päätti tapauksen Hardwickia vastaan, eikä puuttunut Georgian sodomianvastaisiin lakeihin. Tuomari Byron R. Whiten kirjoittaman enemmistöpäätöksen puolesta äänestivät myös korkeimman oikeuden puheenjohtaja Warren Burger sekä tuomarit Sandra Day O'Connor, Lewis F. Powell, Jr. ja William Rehnquist.
Myöhemmät vaiheet.
Korkein oikeus kumosi myöhemmin oman ennakkopäätöksensä, kun se vuonna 2003 tapauksessa "Lawrence vastaan Texas" totesi, että Texasin kahden aikuisen välisiä homoseksuaalisia suhteita rajoittanut laki oli perustuslain vastainen.
Michael Hardwick kuoli AIDSiin vuonna 1991, entisen lakimiehensä mukaan yhä katkerana korkeimman oikeuden päätöksestä tapauksessa. Michael Bowers jätti virkansa oikeusministerinä vuonna 1997 ja on sittemmin työskennellyt muun muassa homoseksuaalien oikeuksia ajavan Georgia Equality -järjestön lobbarina.
Hauhon seurakunta

Hauhon seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Kanta-Hämeessä, Hämeenlinnan kaupungissa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan ja on osa Hämeenlinnan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Tapani Vanhanen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 2 919 jäsentä.
Willem Kes

Willem Kes (16. helmikuuta 1856 Dordrecht, Alankomaat – 22. helmikuuta 1934 München, Saksa) oli alankomaalainen viulisti ja kapellimestari. Hän oli vuodesta 1888 Concertgebouw-orkesterin ensimmäinen pääkapellimestari. Sieltä hän siirtyi vuosiksi 1895–1898 Glasgow’hun Royal Scottish National Orchestran kapellimestariksi. 
Kes opiskeli Leipzigissä, Brysselissä ja Berliinissä. Hänen työnsä Concertgebouw-orkesterissa oli menestyksekästä: hän perusti korkeatasoisen orkesterin, jolla oli ajanmukainen ohjelmisto, johon kuului muun muassa Wagnerin, Lisztin, Berliozin ja Richard Straussin teoksia.
Lammin seurakunta

Lammin seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Kanta-Hämeessä, Hämeenlinnan kaupungissa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan ja on osa Hämeenlinnan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Heli Ulvinen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 5 173 jäsentä.
Lammin seurakuntaan liitettiin vuoden 2019 alussa Tuuloksen seurakunta.
Yulin pyhäkkö

Yulin pyhäkkö ( tai 玉里神社, "Yùlǐ shénshè", tai "Gyokuri-ja") oli Japanin siirtomaakaudella Taiwanin Hualienin piirikunnan Yulissa (silloinen Karenkōn prefektuurin Tamazaton piirikunta) toiminut šintolainen pyhäkkö. Nykyisin siitä on jäljellä vain rauniot.
Pyhäkkö perustettiin 22. lokakuuta 1928. Sinne pyhitettyjä kameja olivat prinssi Kitashirakawa Yoshihisa sekä Kunitama, Ōkuninushi ja Sukunabikona ("kaitaku-sanjin"). Toisen maailmansodan jälkeen pyhäkkö purettiin ja alue raunioitui, mutta vuonna 2008 siitä tehtiin virallinen muinaisjäänne, minkä jälkeen jäljelle jääneitä rakenteita on kunnostettu vapaaehtoisvoimin. Nähtävillä ovat lähes kokonaisuudessaan säilyneet "torii"-portit sekä "sandō"-kulkutie ja sen varren "tōrō"-kivilyhdyt.
Retikat

Retikat eli nivelretikat ("Raphanus") on ristikukkaiskasvien heimoon kuuluva suku. Suvusta tunnetaan ainakin neljä lajia. Ruokaretikasta ("Raphanus sativus") on useita alalajeja. Se on viljelty laji, jonka alkuperä on epäselvä; se saattaa olla peräisin peltoretikan alalajista.
Retikat ovat yksi- tai kaksivuotisia ruohovartisia kasveja. Kukat voivat olla valkoisia, vaaleanvioletteja tai keltaisia.
Hattulan seurakunta

Hattulan seurakunta on luterilainen seurakunta Kanta-Hämeessä, Hattulan kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Virpi Järvinen. Syyskuussa 2022 seurakunnassa oli 7 125 jäsentä.
Sääkshovi

Sääkshovi oli tanssilava Nurmijärvellä Kiljavan kylässä lähellä Sääksjärven rantaa. Varsinainen katettu tanssilava valmistui vuonna 1955. Sitä ennen järven rannalla tai läheisyydessä on ollut ainakin 1930-luvulta avolava.
Sääksjärven tanssilava oli tyypillinen 8-kulmainen mutterilava. Lavan rakensivat yhdessä urheiluseurat Rajamäen Kehitys ja Rajamäen Rykmentti. Viimeiset tanssit järjestettiin lavalla elokuussa 1974. Lava purettiin lopullisesti vuonna 1978.
Lopen seurakunta

Lopen seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Kanta-Hämeessä, Lopen kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Tuomas Hynynen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 6 083 jäsentä.
Hausjärven seurakunta

Hausjärven seurakunta on seurakunta Kanta-Hämeessä, Hausjärven kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Jussi Kauranne. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 6 118 jäsentä.
Riihimäen seurakunta

Riihimäen seurakunta on seurakunta Kanta-Hämeessä, Riihimäen kaupungissa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenlinnan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Sirpa Viherä.
Vuoden 2024 lopussa Riihimäen seurakuntaan kuului 18 512 jäsentä, mikä oli noin 64,6 prosenttia Riihimäen asukkaista. 2000-luvulla seurakunnan jäsenmäärä kasvoi vuoteen 2008 saakka, jolloin jäseniä oli 23 629, mutta sen jälkeen jäsenmäärä on laskenut joka vuosi.
Kirkot.
Lähde:
Kyrsten Sinema

Kyrsten Sinema (s. 12. heinäkuuta 1979 Tucson, Arizona, Yhdysvallat) on yhdysvaltalainen poliitikko, joka toimi toisena Arizonan senaattoreista Yhdysvaltain senaatissa vuosina 2019–2025. Hän seurasi senaattorina republikaanien Jeff Flakea, joka ei enää pyrkinyt jatkokaudelle. Sinema ei pyrkinyt enää uudelle kaudelle vuoden 2024 senaatin vaaleissa.
Aikaisemmin Sinema on toiminut muun muassa Yhdysvaltain edustajainhuoneen jäsenenä (2013–19), Arizonan osavaltionsenaatissa (2010–12) ja osavaltion edustajainhuoneessa (2004–10).
Sinema on puoluepoliittisesti sitoutumaton. Vuoteen 2022 asti hän oli demokraattisen puolueen jäsen. Tällöin häntä pidettiin puolueen piirissä maltillisena ja keskustalaisena, ja hänen katsottiin kuuluvan Uusien demokraattien siipeen. Sinema oli senaattorina pitkään ollut ristiriitainen monen demokraatin mielestä: Sinema oli monessa tilanteessa hankaloittanut demokraattijohtajien ajamien avainlakien hyväksymistä ja demokraattien agendaa.
Karate kesäolympialaisissa 2020

Karatessa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa ensimmäistä kertaa. Ottelut käytiin Nippon Budōkanilla, Tokiossa 5. – 7. elokuuta. Karatessa kilpailtiin katassa ja kumitessa. Katassa miehille ja naisille oli yksilökilpailut. Kumitessa oli kolme painoluokkaa kummallekin sukupuolelle. 
Menestynein maa oli Japani, joka voitti kolme mitalia, joista yksi oli kultaa. Eniten mitaleja voitti Turkki, joka saavutti neljä mitalia, mutta ei yhtään kultamitalia. Yhdenkään maan urheilijat eivät saavuttaneet useampia kultamitaleja.
Aikataulu.
Lähde:
Mattias Falck

Mattias Falck (o.s. Karlsson, s. 7. syyskuuta 1991) on ruotsalainen pöytätennispelaaja, jolla on kaksi MM- ja viisi EM-mitalia.
Falck nousi arvokisamitaleille Herningin EM-kilpailuissa 2012 saavuttamalla miesten nelinpelissä Kristian Karlssonin kanssa hopeaa. Jekaterinburgin EM-kilpailuissa 2015 ja Budapestin EM-kilpailuissa 2016 sama pari saavutti pronssia. Budapestissa Falck saavutti Matilda Ekholmin parina sekanelinpelissä hopeaa. Vuonna 2018 Falck kuului kotikentällä Halmstadin MM-kilpailuissa Ruotsin joukkueeseen, joka saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Myöhemmin samana vuonna hän saavutti Alicanten EM-kilpailuissa Karlssonin kanssa miesten nelinpelissä hopeaa.
Budapestin MM-kilpailuissa 2019 Falck saavutti miesten kaksinpelissä hopeaa hävittyään loppuottelussa Kiinan Ma Longille 1–4. Matkallaan loppuotteluun Falck voitti Unkarin Adam Szudin 4–1, Itävallan Robert Gardosin 4–2, Portugalin Tiago Apolónian 4–0, Etelä-Korean Lee Sang-sun 4–1, Ranskan Simon Gauzyn 4–1 ja Etelä-Korean An Jae-hyunin 4–3.
Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Falck osallistui joukkuekilpailuun, jossa Ruotsi sijoittui jaetulle viidennelle sijalle hävittyään puolivälierissä Etelä-Korealle.
Falck nousi maailmanrankingissa ensi kertaa kymmenen parhaan joukkoon kesäkuussa 2019.
Mattias Falck avioitui vuonna 2018 ja otti nykyisen sukunimensä alkuperäisen nimensä Karlsson tilalle.
Paikallismajuri

Paikallismajuri (saks. "Platzmajor" tai "Capitain-Wachtmeister", ven. "plats-maior" (плацъ-маiоръ)) eli paikallisadjutantti oli varuskunnan tai linnoituksen komendantin apulaisena toiminut henkilö. Hänen tehtäviinsä kuului vartioinnin ja komendantin kanslian toiminnan johtaminen. Tällainen virkanimitys oli käytössä ennen ensimmäistä maailmansotaa ja se vastasi 1900-luvun alkupuoliskon aikana Suomessa komendantin adjutantin virkaa. Paikallismajuri ei ole sotilasarvo, vaan hallinnollinen virka.
Pietarsaaren suomalainen seurakunta

Pietarsaaren suomalainen seurakunta on Pohjanmaalla, Pietarsaaren kaupungissa toimiva Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta. Se kuuluu Lapuan hiippakunnassa Pohjanmaan rovastikuntaan ja on osa Pietarsaarenseudun seurakuntayhtymää. Seurakunta on perustettu vuonna 1963. Kirkkoherrana toimii Lotta Endtbacka. Vuonna 2021 seurakunnassa oli 4 643 jäsentä.
Kristian Karlsson

Kristian Karlsson (s. 6. elokuuta 1991) on ruotsalainen pöytätennispelaaja, jolla on yksi MM- ja kuusi EM-mitalia.
Karlsson nousi arvokisamitaleille Herningin EM-kilpailuissa 2012 saavuttamalla miesten nelinpelissä Mattias Karlssonin (nyk. Falck) kanssa hopeaa. Lissabonin EM-kilpailuissa 2014 Karlsson saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Jekaterinburgin EM-kilpailuissa 2015 ja Budapestin EM-kilpailuissa 2016 Karlssonit saavuttivat nelinpelissä pronssia. Vuonna 2018 Karlsson kuului kotikentällä Halmstadin MM-kilpailuissa Ruotsin joukkueeseen, joka saavutti joukkuekilpailussa pronssia. Myöhemmin samana vuonna hän saavutti Alicanten EM-kilpailuissa kaksinpelissä pronssia ja nelinpelissä Falckin kanssa hopeaa.
Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Karlsson hävisi kaksinpelissä toisen ottelunsa Valko-Venäjän Vladimir Samsonoville. Hän osallistui myös joukkuekilpailuun, jossa Ruotsi sijoittui jaetulle viidennelle sijalle hävittyään puolivälierissä Etelä-Korealle.
Karlsson on ollut maailmanrankingissa parhaimmillaan sijalla 17 maaliskuussa 2018.
Gattamelatan ratsastajapatsas

Gattamelatan ratsastajapatsas on italialaisen kuvanveistäjä Donatellon (oik. Donato di Niccolò di Betto Bardi) tekemä Italian Padovan kaupungissa sijaitseva monumentaalinen ratsastajapatsas. Vuosina 1445–1450 valmistettu pronssiveistos esittää Venetsian tasavallan armeijan ylipäällikkö, kondottieeri Gattamelataa (oik. Erasmo da Narni, noin 1370–1443). Patsaan tilasivat venetsialaiset kiitokseksi Gattamelatan ansioista Milanon herttuakuntaa vastaan käydyssä sodassa.
Hevosen muotoiluun on saatu vaikutteita Marcus Aureliuksen ratsastajapatsaasta ja Venetsiassa sijaitsevan Markuksenkirkon (San Marco) fasadin hevospatsaista. Ratsastaja on oman aikansa asussa muutoin paitsi että hänellä on roomalainen rintahaarniska. Gattamelatan ratsastajapatsas huokuu hallittua voimaa ja teoksen hahmossa tulee ensi kerran esiin vääristellyt muodot, joilla tekijä on halunnut korostaa katseen suuntautumista alhaalta ylöspäin.
Colleonin ratsastajapatsas

Colleonin ratsastajapatsas on italialaisen palkkasoturijoukon päällikkö (kondottieeri) Bartolommeo Colleonia ja hänen hevostaan esittävä ratsastajapatsas Venetsiassa Scuola di San Marcon edustalla. Veistoksen savimallin työsti Andrea del Verrocchio 1478 ja lopullisen pronssisen patsaan toteutti Alessandro Leopardi 1496.
Bartolommeo Colleoni

Bartolommeo Colleoni, myös Bartolomeo Colleoni (1400–1475) oli italialainen palkkasoturijoukon päällikkö eli kondottieeri, jonka muisto on säilynyt jälkipolvien tietoisuudessa hänelle Venetsiaan pystytetyn Colleonin ratsastajapatsaan vuoksi. Hän palveli sotilaana vuorotellen Napolia, Milanoa ja Venetsiaa, jossa toimi 1450-luvun puolivälistä lähtien aina kuolemaansa saakka. Hänet nimitettiin Venetsian sotalaitoksen ylipäälliköksi 1454. Colleoni testamenttasi Venetsialle 100 000 kultadukaattia ja toivoi jälkisäädöksessään, että hänen muistokseen pystytettäisiin ratsastajapatsas.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – miesten 67 kg

Miesten 67 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 5. elokuuta 2021. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 10 karatekaa, kun yksi kilpailija vetäytyi turnauksesta.
Turnauksen voitti ranskalainen Steven Da Costa, josta tuli näin ensimmäinen mies, joka voitti karaten olympiakultaa. Hän voitti loppuottelussa turkkilaisen Eray Şamdanin. Pronssia saavuttivat alkulohkonsa voittaneet Darkhan Assadilov ja Abdelrahman Al-Masatfa.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistui yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
Turnaus.
Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – miesten 75 kg

Miesten 75 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 6. elokuuta. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 10 karatekaa.
Loppuottelussa kohtasivat italialainen Luigi Busà ja azerbaidžanilainen Rəfael Ağayev. Busà voitti tasaisen loppuottelun yhdellä pisteellä. Pronssia saavuttivat Stanislav Horuna ja Gábor Hárspataki.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistui yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
Turnaus.
Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – miesten yli 75 kg

Miesten yli 75 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 7. elokuuta. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 10 karatekaa.
Loppuottelussa kohtasivat iranilainen Sajjad Ganjzadeh ja saudiarabialainen Tareg Hamedi. Hamedi johti ottelua 4–1, mutta ryhmäsi Ganjzadehin potkulla. Hamedi diskattiin ja ottelu tuomittiin Ganjzadehin 4–0 voittoon. Pronssimitalit menivät japanilaiselle Ryutaro Aragalle ja turkkilaiselle Uğur Aktaşille.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistui yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
Turnaus.
Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – naisten 55 kg

Naisten 55 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 5. elokuuta. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 9 karatekaa.
Turnauksen voitti bulgarialainen Ivet Goranova, josta tuli näin olympiahistorian ensimmäisen kullan kumitessa voittanut nainen. Hän voitti loppuottelussa Anželika Terljuhan. Pronssia saavuttivat Bettina Plank ja Wen Tzu-yun.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistuu yhteensä yhdeksän karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
Turnaus.
Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – naisten 61 kg

Naisten 61 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 6. elokuuta. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 10 karatekaa.
Loppuottelussa serbialainen Jovana Preković ja kiinalainen Yin Xiaoyan ottelivat pisteettömästi, mutta tuomari arvioivat Prekovićin voittajaksi (hantei). Pronssia saivat Giana Lofty ja Merve Çoban.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistui yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
Turnaus.
Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – naisten yli 61 kg

Naisten yli 61 kg painoluokka karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpailtiin Nippon Budōkanilla 7. elokuuta. Kilpailu käytiin kumitessa. Kilpailuun osallistui 10 karatekaa.
Turnauksen voitti egyptiläinen Feryal Abdelaziz. Abdelazizin kulta oli ensimmäinen egyptiläisen naisen voittama kultamitali. Hän voitti loppuottelussa Irina Zaretskan. Pronssia saavuttivat Gong Li ja Sofya Berultseva.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistui yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani sai yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valittiin rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta sai tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valittiin karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestettiin Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytettiin maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetettiin neljä. Afrikalla oli kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan piti valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saaneet olla samasta maasta.
Turnaus.
Karatekat oli jaettu kahteen lohkoon, joista kummastakin kaksi parasta eteni välieriin.
Alessandro Leopardi

Alessandro Leopardi (k. noin 1522) oli italialainen Venetsiassa vaikuttanut kuvanveistäjä, pronssivalaja ja arkkitehti. Hän valoi ja siselöi pronssisen Colleonin ratsastajapatsaan sekä teki sille marmorijalustan 1495. Patsaan savimallin muovasi Andrea del Verrocchio 1478. Toinen hyvin tunnettu Leopardin veistämä työ on antiikista vaikutteita saaneet kolme pronssista lipunkannatinta Venetsian San Marcon aukiolla vuodelta 1505.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – miesten kata

Miesten kata karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 7. elokuuta. Kilpailu käydään katassa. Kilpailuun osallistuu 10 karatekaa.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistuu yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani saa yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valitaan rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta saa tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valitaan karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestetään Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytetään maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetetään neljä. Afrikalla on kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan pitää valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saa olla samasta maasta.
Karate kesäolympialaisissa 2020 – naisten kata

Naisten kata karatessa Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan Nippon Budōkanilla 5. elokuuta. Kilpailu käydään katassa. Kilpailuun osallistuu 10 karatekaa.
Karsinnat.
Kilpailuun osallistuu yhteensä kymmenen karatekaa. Isäntämaa Japani saa yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. Neljä urheilijaa valitaan rankingin perusteella kuitenkin siten, että yhdestä maasta saa tulla korkeintaan yksi urheilija. Kolme urheilijaa valitaan karsintaturnauksen kautta. Karsintaturnaus järjestetään Pariisissa 11. – 13. kesäkuuta 2021. Loput paikat täytetään maanosien omien kiintiöiden kautta sekä erillisten kutsujen kautta. Kutsuja lähetetään neljä. Afrikalla on kolme paikkaa, Aasialla kaksi, Euroopalla kaksi, Oseanialla kaksi ja Amerikalla kolme. Amerikan ja Afrikan pitää valita urheilijat siten, että kaikki kolme urheilijaa eivät saa olla samasta maasta.
Kristiinankaupungin suomalainen seurakunta

Kristiinankaupungin suomalainen seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Pohjanmaalla, Kristiinankaupungissa. Seurakunta kuuluu Lapuan hiippakunnassa Pohjanmaan rovastikuntaan ja on osa Kristiinankaupungin seurakuntayhtymää. Seurakunta perustettiin vuonna 1978. Kirkkoherrana toimii Martti Toivanen. Vuonna 2018 seurakunnassa oli 2 047 jäsentä.
Kristiinankaupungissa on voimassa Suomen evankelis-luterilaisen kirkon korkein kirkollisveroprosentti, kaksi prosenttia.
Liittovaakuna

Liittovaakuna eli allianssivaakuna on avioparin yhteinen vaakunakilpi, joka on toteutettu yhdistämällä tilapäisesti molempien sukujen vaakunat. Yhdistämisen yhteydessä on tavallisesti karsittu vaimon kilpeen liittyvä kypäräkoriste.
Varhaisina aikoina ritari kannatteli kilpeään vasemmalla käsivarrellaan ja kilven kulkusuuntaan oleva etureuna oli kilven oikea reuna. Näin asia oli ritarin silmin eli kilven takaa katsottuna. Heraldisessa kielenkäytössä oikea ja vasen määräytyvät tällä perusteella. Siksi heraldinen oikea on kilven edestä katselevan henkilön kannalta katsottuna (optinen) vasen. Heraldisten eläinten etenemissuunta on kilven oikeaa reunaa kohti eli optisesti vasemmalle. Tästä säännöstä poiketaan kun kaksi vaakunaa asetetaan vieretysten. Silloin oikealla puolella (optisesti vasemmalla) olevien kilpien heraldisesti oikealle käännetyt eläimet on käännettävä vasemmalle. Tätä kutsutaan heraldiseksi huomaavaisuudeksi (). Samaa sääntöä noudatetaan kirkoissa asettamalla eläinten kulkusuunta alttaria kohti.
Matilda Ekholm

Matilda Ekholm (s. 15. kesäkuuta 1982) on ruotsalainen pöytätennispelaaja, joka on saavuttanut neljä EM-mitalia.
Ekholm on osallistunut henkilökohtaisten lajien MM-kilpailuihin kahdeksan kertaa ja parhaat saavutukset ovat olleet puolivälieräpaikka sekanelinpelissä vuonna 2017 ja neljännesvälieräpaikka kaksinpelissä vuonna 2015. Euroopan-mestaruuskilpailuissa hän saavutti ensimmäisen mitalinsa Schwechatin EM-kilpailuissa 2013, kun hän sijoittui espanjalaisparinsa Galia Dvorakin kanssa pronssille naisten nelinpelissä. Lissabonin EM-kilpailuissa 2014 hän saavutti naisten joukkuekilpailussa pronssia. Budapestin EM-kilpailuissa 2016 hän saavutti Mattias Karlssonin (nyk. Falck) parina sekanelinpelissä hopeaa. Alicanten EM-kilpailuissa 2018 Ekholm saavutti unkarilaisen Georgina Potan parina naisten nelinpelissä pronssia.
Rio de Janeiron olympialaisissa 2016 Ekholm pelasi naisten kaksinpelissä ja hävisi toisen ottelunsa Etelä-Korean Jeon Ji-heelle.
Ekholm on ollut maailmanrankingissa parhaimmillaan sijalla 20 maalis-huhtikuussa 2017.
Virtain seurakunta

Virtain seurakunta on seurakunta Pirkanmaalla, Virtain kaupungissa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Kangasalan rovastikuntaan.
Vuoden 2026 alusta lukien Ruoveden seurakunta liittyy Virtain seurakuntaan. Samassa yhteydessä Virtain seurakunnan nimi muutetaan Tarjanteen seurakunnaksi.
Papisto.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Virtain kappeliseurakunnan kappalaisina ja Virtain seurakunnan kirkkoherroina:
Kihniön seurakunta

Kihniön seurakunta on seurakunta Pirkanmaalla, Kihniön kunnassa. Seurakunta kuuluu Tampereen hiippakunnassa Hämeenkyrön rovastikuntaan. Kirkkoherran virkaa hoitaa Samu Turunen. Vuoden 2025 huhtikuussa seurakuntaan kuului 1 179 jäsentä.
Isonkyrön seurakunta

Isonkyrön seurakunta on seurakunta Etelä-Pohjanmaalla Isonkyrön kunnassa. Seurakunta kuului ennen Lapuan hiippakunnassa Isonkyrön rovastikuntaan, uuden jaon mukaan Etelä-Pohjanmaan rovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Satu Linko. Vuoden 2023 syyskuussa seurakunnassa oli 3 650 jäsentä.
Kirkot ja kiinteistöt.
Luettelo Isonkyrön seurakunnan kirkoista ja kiinteistöistä:
Herätysliikkeet.
Isonkyrön seurakunta kuuluu Etelä-Pohjanmaan voimakkaaseen ja yhtenäiseen herännäisyyden tukialueeseen. Liikkeelle on paikkakunnalla vahvaa tukea. Myös evankelisella herätysliikkeellä on Isossakyrössä voimakas kannatus.
Kirkkoherrat.
Seuraavat henkilöt ovat toimineet Isonkyrön seurakunnan kirkkoherroina:
Anicet Abel

Anicet Abel Andrianantenaina (s. 13. maaliskuuta 1990 Antananarivo) on madagaskarilainen jalkapalloilija. Hän on pelipaikaltaan keskikenttäpelaaja. Hän siirtyi Ranskasta Bulgariaan vuonna 2011 ja pelasi siellä kymmenen vuotta. Hän edusti Bulgariassa Tšernomorets Burgasia, TsSKA Sofiaa, Botev Plovdivia ja kausina 2014–2021 Ludogorets Razgradia. Syksyllä 2021 hän siirtyi egyptiläiseen Future FC:hen.
Anicet pelasi Madagaskarin maajoukkueessa ensimmäisen maaottelunsa syyskuussa 2015 Angolaa vastaan. Hän on pelannut kaikkiaan 17 maaottelua ja tehnyt niissä kolme maalia, joista toinen syntyi Afrikan-mestaruuskilpailuissa 2019 Guineaa vastaan.
Vähänkyrön seurakunta

Vähänkyrön seurakunta on seurakunta Pohjanmaalla, Vaasan kaupungin Vähänkyrön suuralueella. Seurakunta kuuluu Lapuan hiippakunnassa Pohjanmaan rovastikuntaan ja on osa Vaasan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Petri Hautala. Vuonna 2021 seurakunnassa oli 3 499 jäsentä.
Taekwondo kesäolympialaisissa 2020

Taekwondossa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa kahdeksatta kertaa. Taekwondossa kilpailtiin 24.–27. heinäkuuta 2021. Ottelut käytiin Makuhari Messe Hall A:ssa, Tokiossa. WT-taekwondo-otteluita käytiin yhteensä kahdeksassa luokassa. Sekä naisille että miehille oli neljä painoluokkaa. Kussakin painoluokassa oli 16 osallistujaa eli yhteensä heitä taekwondoneja osallistui olympialaisiin 128.
Ainoa maa, joka saavutti taekwondossa useamman kultamitalin oli Venäjän olympiakomitea, joka saavutti kaksi kultaa ja yhteensä neljä mitalia.
Aikataulu.
Kilpailujen ensimmäisenä päivänä oteltiin kevyimmissä painoluokissa ja tästä päivittäin edettiin kohti raskaampia luokkia. Kussakin luokassa kisapäivän ensimmäisen eli päiväjakson aikana (klo 10–17) olivat alkuottelut, neljännesvälierät ja välierät. Toisessa, iltaan ajoittuvassa kisajaksossa (klo 19–22.40) järjestettiin keräilyerät avauspäivän kärkikaksikolle hävinneiden ottelijoiden kesken. Tämän jälkeen seurasivat pronssiottelut. Sitä seurasi mestaruusottelu ja palkintojenjako.
Vaasan suomalainen seurakunta

Vaasan suomalainen seurakunta on Suomen evankelis-luterilaisen kirkon seurakunta Pohjanmaalla, Vaasan kaupungissa. Seurakunta kuuluu Lapuan hiippakunnassa Pohjanmaan rovastikuntaan ja on osa Vaasan seurakuntayhtymää. Kirkkoherrana toimii Teijo Peltola. Heinäkuussa 2024 seurakunnassa oli 28 714 jäsentä.
Vaasan seurakuntayhtymään kuuluvat Vaasan suomalaisen seurakunnan lisäksi Vasa svenska församling ja Vähänkyrön seurakunta. Seurakuntayhtymässä ylintä päätösvaltaa käyttää seurakuntavaaleilla seurakunnan jäsenistä valittu yhteinen kirkkovaltuusto. Seurakunnan toimintaa johtaa vaaleilla valittu seurakuntaneuvosto. 
Historiaa.
Vaasan suomenkielinen seurakunta perustettiin vuonna 1928, jolloin aiemmin kaksikielinen Vaasan kaupunkiseurakunta jaettiin suomen- ja ruotsinkieliseen seurakuntaan.
Herätysliikkeet.
Vaasan seurakunta on monien eri herätysliikkeiden kohtaamispaikka. Voimakkaimmin Vaasassa vaikuttavat evankelinen herätysliike sekä herännäisyys. Myös vanhoillislestadiolaisuudella ja kansanlähetyksellä on kannatusta Vaasassa.
Papisto.
Kirkkoherrat.
Peltola sai Lapun tuomiokapitulilta lokakuussa 2025, sen kuultua ensin työsuojeluviranomaisia, varoituksen, jossa se kehottaa kirkkoherraa korjaamaan toimintaansa kirkkoherranviran hoidossa.
Helsingin tuomiokirkkoseurakunta

Helsingin tuomiokirkkoseurakunta on seurakunta Etelä-Helsingissä. Seurakunta toimii Eiran, Kaartinkaupungin, Kaivopuiston, Kampin, Katajanokan, Kluuvin, Kruununhaan, Punavuoren, Ullanlinnan ja Suomenlinnan kaupunginosien sekä Länsisataman kaupunginosan Ruoholahden ja Jätkäsaaren osa-alueiden alueilla. Seurakunta on osa Helsingin seurakuntayhtymää, ja se kuuluu Helsingin hiippakunnassa Tuomiorovastikuntaan. Kirkkoherrana toimii Marja Heltelä.
Vuoden 2024 lopussa Helsingin tuomiokirkkoseurakuntaan kuului 29 044 jäsentä, mikä oli 47,7 prosenttia alueen asukkaista.
Historia.
Tuomiokirkkoseurakuntaa edelsi lyhytaikainen Keski-Helsingin seurakunta, joka jakaantui vuonna 1956 Vanhankirkon, Lauttasaaren ja Suurkirkon seurakuntiin. Suurkirkko vaihtoi nimensä vuonna 1959 tuomiokirkkoseurakunnaksi. Vuonna 1999 tuomiokirkkoseurakuntaan liitettiin Johanneksen ja Agricolan seurakunnat sekä Vanhankirkon seurakunta. 
Helsingin tuomiokirkkoseurakunta on vuodesta 1990 lähtien jakanut Engel-palkinnon ansioitumisesta kirkkotaiteen alalla tai kirkkotilan rikastuttamisesta. Palkintoa ei ole jaettu sitten vuoden 2020 ja sen tulevaisuus on epäselvä.
Kirkot.
Lisäksi seurakunnalla on käytössä Hyvän toivon kappeli Jätkäsaaressa. Seurakunta myi Ruoholahden kappelin vuonna 2017 yksityiselle päivähoitoketjulle. Vielä 2010-luvulla seurakunnalla oli säännöllistä toimintaa Johanneksen kirkossa ja viereisessä seurakuntakodissa. Vuonna 2025 seurakunta päätti luopua Suomenlinnan kirkosta vähäisen käytön ja korkeiden kustannuksien takia vuoden 2026 alusta alkaen.
Tuomiorovastit.
Helsingin tuomiorovastina on toiminut vuodesta 1956 lähtien yhdeksän henkilöä.