Raimo Snellman

Raimo Snellman (s. 1949 Kuopio) on suomalainen kultaajamestari. Hän on tehnyt restaurointitöiden lisäksi yhteistyötä muun muassa tekstiilitaiteilijoiden ja kuvataiteilijoiden, kuten Pekka Jylhän kanssa Maaria Wirkkala ja Outi Pieski.
Koulutus.
Snellman kävi lukion Kuopiossa, minkä jälkeen hän aloitti englannin opiskelu ensin Uumajassa ja sitten Walesissa. Opiskellessaan 1970- ja 1980-luvuilla Walesin yliopistossa hän kiersi vapaa-ajallaan huutokauppoja, gallerioita ja museioita. Nähtyään kullattuja huonekaluja esimerkiksi Sotheby’sin ja Christie’sin huutokaupoissa hän innostui niin paljon, että otti yhteyttä Suomen ainoaan kultaajamestariin Reino Savolaiseen. Hän kertoi, että alaa voisi opiskella Venäjällä. Snellman keskeytti opintonsa Isossa-Britanniassa ja otti yhteyttä Opetushallintoon ja ehdotti kultaaja-ammattitutkinnon perustamista. Ideasta innostuttiin, ja Suomessa alettiin suunnitella perustutkinnon sisältöä. Suomen kulttuurirahasto ja Alfred Kordelinin säätiö myönsivät Snellmanille apurahan kultaajaopintoihin. Saatuaan kutsun Pietarin Venäläisestä museosta (Russki muzei) Snellman sai opettajikseen tunnetun kultaajamestarin Petrovitš Slezinin ja hänen poikansa, kultaajamestari Viktor Slezinin, tutustui Venäjän hallinnon keskuksen Kremlin ja taidemuseo Eremitaašin esineiden kultaustekniikoihin. Erityisesti ikoni- ja rakennustaito-oppi tulivat hänelle tutuiksi. Hänen nelivuotinen opiskelunsa Venäjällä oli jaksoittaista: muutaman kuukauden jaksojen välissä hän oli kotona muutamia kuukausia. 
Kultaajamestariksi Snellman valmistui vuonna 1994.
Ura.
Snellman perusti yrityksensä Kultaus Oy Snellman marraskuussa 1984. Aluksi yritys valmisti taulujen kehyksiä. Hänen ensimmäinen suuri työnsä oli Ilomantsin ortodoksisen kirkon ikonostaasin konservointi ja ulkopuolisten ristien kultaus yhdessä pietarilaisen mestarinsa ja tämän vaimon ja pojan kanssa, jotka olivat myös kultaajamestareita.
Opetushallitus päätti, ettei Suomessa järjestetä koulumuotoista opiskelua, mutta kultaajakisällin ammattiin voi valmistua oppisopimuksella. Vuonna 1994 sveitsiläinen Michael Schinabeck otti ensimmäistä kertaa vastaan ensimmäiset suomalaisten kisällien ja mestarien tutkinnot. Kultaajamestarin pätevyyteen vaaditaan vähintään kolmen vuoden työskentely jonkin kultaajamestarin alaisuudessa ja yhteensä viiden vuoden työkokemus. Snellman valmistuttua kultaajanmestariksi vuonna 1994, hän alkoi itse kouluttaa kultaajaoppilaita 1990-luvulla. Hänellä oli kerrallaan yksi kultaajaoppilas, jota hän koulutti kolmen vuoden ajan. Yhteensä hänellä oli neljä oppilasta, joista kultaajamestariksi valmistui kolme. Snellmanin työtä esiteltiin 1990-luvulla Juhlamokka-mainoksessa.
Kultaus Oy Snellman muutti Kulttuurikeskus Sofiaan vuonna 2007. Keskus tarjosi hyvät puitteet kultauskurssien pitämiseen. Snellman järjesti työhuoneellaan koulutuksia esimerkiksi huonekaluentisöijille, ikonimaalareille, taiteilijoille ja harrastajille.
Valtion myöntämällä taiteilijaeläkkeelle Snellman jäi vuonna 2015, ja Kultaus Oy Snellmania alkoi johtaa Mikko Snellman. Raimo Snellman jatkoi työtä yrityksen parissa sen enemmistöosakkaana.
Lapin Tankavaarasta peräisin olevaa kultaa on käytetty Hämeenlinnan ortodoksisen kirkon kattoristien sekä virolaisen Sindin kirkon ristin kultauksessa.
Tunnetuimpia töitä.
Snellman on kunnostanut muun muassa:
Hänen suurimpiin tilaustöihin kuuluvat myös:
Snellman on kullannut esimerkiksi Otto Karvosen, Maaria Wirkkalan, Pekka Jylhän, Kristiina Uusitalon ja Outi Pieskin taidetta. Yksityishenkilöt ovat tilanneet häneltä kultauksia esimrkiksi Harley Davidsonin tankkiin ja lokasuojiin ja vanhoihin työkaluihin.
Yksityiselämä.
Snellman on naimisissa, hänellä on kolme lasta ja lastenlapsia. Snellmanin kisällien joukossa on hänen sukulaispoikansa Mikko Snellman, joka johtaa nykyisin Kultaus Oy Snellmania.