SHOK

SHOK eli strategisen huippuosaamisen keskittymä on suomalaisen yritysten, yliopistojen ja tutkimuslaitosten muodostaman yhteistyömuodon nimitys. SHOK:in tavoitteena on nopeuttaa tutkimustulosten hyödyntämistä ja siten ylläpitää kilpailukykyä yritysten ja yhteiskunnan kannalta tärkeimmillä aihealueilla. Toiminta on aloitettu vuonna 2008 ja vuoteen 2011 mennessä kyseisiä keskittymiä oli perustettu kuusi kappaletta.
Sipilän hallitus linjasi toukokuussa 2015 hallituksen strategisessa ohjelmassa merkittävistä Tekesin avustusvaltuuksiin kohdistuvista leikkauksista ja Tekesin strategisten huippuosaamisen keskittymien julkisen rahoituksen vaiheittaisesta alasajosta . 
SHOK:in perustaminen.
SHOK muodostuu yritysten ja tutkimusorganisaatioiden yhteisesti omistamasta tutkimusorganisaatiosta. Jokaisen SHOK:n toiminnasta vastaa voittoa tavoittelematon osakeyhtiö, jonka osakkaita ovat kyseisen SHOK:in aihealueen keskeiset yritykset, yliopistot ja tutkimuslaitokset . Osakeyhtiön osakkaat laativat SHOK:n tutkimusstrategian ja päättävät sen toteuttamisesta. Myös muut tahot voivat osallistua SHOK:n tutkimusohjelmiin ja hankkeisiin.
Tausta.
SHOKien taustalla on tiede- ja teknologianeuvoston 27. kesäkuuta 2006 hyväksymä raportti strategisen huippuosaamisen keskittymien ja kansallisten infrastruktuurien kehittämisestä . Raportin mukaan Suomeen perustetaan kansainvälisiä tieteen, teknologian ja innovaatiotoiminnan strategisen huippuosaamisen keskittymiä elinkeinoelämän ja yhteiskunnan tulevaisuuden kannalta keskeisille osaamisen aloille. 
Rahoitus.
Julkiset rahoittajat kuten Tekes ja Suomen Akatemia ovat sitoutuneet SHOK:n pitkäjänteiseen rahoitukseen. Tekes on SHOK:n julkinen päärahoittaja. Tekesin kaikesta rahoituksesta suunnataan keskittymiin noin 20 prosenttia.
SHOK:t vastaavat Euroopan komission 7. puiteohjemassa perustettujen European Technology Platformien temaattisia Joint Technology Initiative -projekteja, jotka pyörittävät yritysten ja komission rahoituksella alansa ohjelmia. Projektien pituus kasvaa jopa yli seitsemään vuoteen. SHOK:n aikajänne on noin 5-10 vuotta.
Perustetut SHOK:it.
Biotalous.
Finnish Bioeconomy Cluster FIBIC Oy kehittää suomalaista bioteollisuutta. Sen toimitusjohtaja on Christine Hagström-Näsi.
Rakentaminen.
RYM Oy kehittää rakennusteollisuutta. Sen toimitusjohtaja on Ari Ahonen. 
Energia ja ympäristö.
CLEEN Oy (Cluster for Energy and Environment) on energia- ja ympäristöalan yritysten sekä tutkimuslaitosten vuonna 2008 yhdessä perustama SHOK . CLEEN Oy:n tehtävänä on koota suomalaista energia- ja ympäristöalan huippuosaamista entistä kilpailukykyisemmiksi kokonaisuuksiksi. CLEEN Oy:llä on omistajina kansainvälisiä yrityksiä, jotka harjoittavat Suomessa huomattavaa energia- ja ympäristöalan T&amp;K –toimintaa sekä kansallisesti merkittävimmät tutkimusyhteisöt.
Metallituotteet ja koneenrakennus.
FIMECC Oy on metallituotteet ja koneenrakennus -alan yritysten sekä tutkimuslaitosten vuonna 2008 yhdessä perustama strategisen huippuosaamisen keskittymä (SHOK). Yhtiö toimii tieteen, teknologian ja innovaation keskittymänä Suomen metalliteollisuuden ja koneenrakennuksen aloilla. FIMECC Oy:n tehtävänä on edesauttaa kone- ja metalliteollisuuden uudistumista.
Terveys ja hyvinvointi.
SalWe Oy on Espoossa kotipaikkaansa pitävä voittoa tavoittelematon terveyden ja hyvinvoinnin palveluyritys, joka perustettiin vuonna 2009 strategisen huippuosaamisen keskittymäksi (SHOK) koordinoimaan toimialan tutkimusohjelmia. Tavoitteena on rakentaa yhteistä osaamista ja kansainvälistä liiketoimintaa yritysten ja tutkimustahojen yhteistyöllä.
Tieto-ja viestintäteollisuus.
DIGILE Oy on Espoossa kotipaikkaansa pitävä tieto- ja viestintäteollisuuden palveluyritys, joka perustettiin vuonna 2008 ensin nimellä Tivit Oy, strategisen huippuosaamisen keskittymäksi koordinoimaan toimialan tutkimusohjelmia.
SHOK-toiminnan arviointi.
Yritys- ja tutkimusosapuolet ovat pääosin olleet tyytyväisiä SHOK-toimintaan . Kattavimmissa selvityksissä SHOK:eihin osallistuneet yritykset ovat toivoneet SHOK:eilta selkeämpiä tavoitteita ja kansainvälisyyttä . Kritiikkiä on esitetty siitä, että näkyviä tuloksia ei ole vielä tarpeeksi . Toisaalta SHOK:ien aikajänne on 5-10 vuotta, joten monia konkreettisia tuloksia on syytä odottaakin vasta myöhäisemmässä vaiheessa.
Keväällä 2012 SHOK:ien toiminnasta suoritetaan laajempi arviointi . Se kritisoi energia- ja ympäristöalan ja rakennetun ympäristön SHOK:eja liian laajasta tutkimusohjelmasta ja väitti, että sama tutkimus syntyisi ilman SHOK:iakin. Raportissa kiinnitettiin huomiota, että metsäteollisuuden kiinnostus biotalous-SHOK:iin hiipuu ja tieto- ja viestintäteollisuuden SHOK:ista puuttuvat terävyys ja kunnianhimo, mutta toisaalta metallituotteiden ja koneenrakennuksen SHOK on lisännyt alan tutkimustoimintaa ja terveys- ja hyvinvointialan osalta SHOK on lisännyt alan verkostoitumista.