Bückeburg

Bückeburg on kaupunki Schaumburgin piirikunnassa Ala-Saksin osavaltiossa Saksassa. Se sijaitsee noin 50 kilometriä Hannoverista länteen Nordrhein-Westfalenin rajan tuntumassa. Bückeburg oli Schaumburg-Lippen vapaavaltion pääkaupunki vuosina 1919–1946.
Maantiede.
Bückeburg sijaitsee välittömästi Weserberglandin pohjoispuolella hedelmällisen Pohjois-Saksan alangon reunalla. Keskustan kaakkoispuolella on metsäinen ylänkö, jossa on myös paikkakunnan korkein kohta: 211 metriä mpy. Siellä sijaitsee 1847 rakennettu 28-metrinen näköalatorni Idaturm.
Idässä Bückeburg rajoittuu seuraaviin Schaumburgin piirikunnan kuntiin ja kaupunkeihin: Samtgemeinde Niedernwöhren, Samtgemeinde Nienstädt, Obernkirchen ja Samtgemeinde Eilsen. Muissa ilmansuunnissa Bückeburgin naapureina ovat Nordrhein-Westfaleniin kuuluvat kaupungit: etelässä Porta Westfalica, lännessä Minden ja pohjoisessa Petershagen. 
Historia.
Keskiajalla Bückeburgin alue kuului saksien asuttamaan Bukkigau-nimiseen kreivikuntaan. Kaupungin nykyinen nimi palautuu kyseiseen paikannimeen. "Buk" taasen on muinainen suohon viittaava substantiivi.
Bückeburg alkoi kasvaa saman nimisen linnan ympärille 1300-luvulla. Markkinaoikeudet paikkakunta sai 1365. Bückeburgin kehitys oli satojen vuosien ajan vaisua. Ensimmäinen kasvusysäys tuli 1600-luvun alussa: Bückeburg sai kaupunkioikeudet vuonna 1609, sillä kreivi Ernst zu Holstein-Schaumburg (1569–1622) oli valinnut sikäläisen linnan asuinpaikakseen ja hän teki Bückeburgista hallinnollisen keskuksen. 1700-luvun puolivälistä alkaen Bückeburgiin muutti nimekkäitä taiteilijoita, kuten Thomas Abbt, Johann Gottfried von Herder ja Johann Christoph Friedrich Bach. Bückeburg oli kohonnut Schaumburg-Lippen pääkaupungiksi ja ottanut paikkansa aikakauden saksalaisessa hengenhistoriassa (Geistesgeschichte).
1800-luvulla alkoi Bückeburgin teollinen ekspansio. Kaupungin väkiluku kasvoi kuuteen ja puoleen tuhanteen. 1900-luvulla Bückeburgin hallinnollinen asema muuttui oleellisesti. Schaumburg-Lippestä tuli osa Ala-Saksin osavaltiota 1948 ja Bückeburg menetti pääkaupunkistatuksensa.
Toisen maailmansodan jälkeen Bückeburgin väkiluku kasvoi voimakkaasti, mikä johti asuntopulaan. Vuoden 1974 kuntaliitokset kasvattivat kaupungin pinta-alan tuhannesta hehtaarista lähes seitsemään tuhanteen hehtaariin.
Kulttuuri ja arkkitehtuuri.
Bückeburgin suurin kirkkorakennus on vuosina 1611–1615 rakennettu evankelisluterilainen Bückeburger Stadtkirche. Bückeburgin linna eli Schloss Bückeburg sijaitsee aivan keskustan kupeessa. Kaupungin museoista mainittakoon Museum Bückeburg für Stadtgeschichte und Schaumburg-Lippische Landesgeschichte ja Hubschraubermuseum Bückeburg.
Talous ja liikenne.
Bückeburg kuuluu Stadthagenin ja Rintelnin ohella runsaan 150 000 asukkaan Schaumburgin piirikunnan taloudellisiin keskuksiin. Bückeburgin elinkeinoelämän runkona on palvelusektori ja matkailun merkitys on kasvanut alati.
Bückeburgin suuriin yksittäisiin yrityksiin kuuluu muun muassa 1889 perustettu Neschen Coating.
Bückeburgin rautatieasema sijaitsee Hannover–Minden-rataosuudella. Maantieliikenteen keskeinen yhteys on Bundesstraße 65 (Rheine–Vechelde). Bückeburg on Bundesstraße 83:n pohjoinen päätepiste. Bundesautobahn 2 kulkee Bückeburgin keskustan eteläpuolitse ja sinne on liittymä Bundesstraße 83:n kautta.
Kuuluisuuksia.
Abbtin, von Herderin ja Bachin lisäksi Bückeburgissa ovat vaikuttaneet muun muassa kemisti Friedrich Accum (1769–1838), DJ Timo Maas (s. 1969), jalkapalloilija Massimilian Porcello (s. 1980) sekä poliitikot Wilhelm Marx (1868–1946) ja Hans Luther (1879–1962). Muusikot Hans Blum (s. 1928) ja James Last (1929–2015) opiskelivat aikoinaan bückeburgilaisessa musiikkiopistossa.