Ruokahävikki

Ruokahävikki tarkoittaa ruokaa, joka on alun perin ollut syömäkelpoista, mutta joka päätyy jätteeksi. Ruokahävikki aiheuttaa turhaa ympäristökuormitusta, koska ruoantuotannon panokset on käytetty ja niihin liittyvät päästöt ovat syntyneet perusteettomasti. Euroopan unionin jäsenvaltiot sitoutuivat joulukuussa 2019 vähentämään tuottamansa ruokahävikin määrää vuoteen 2030 mennessä. 
Ongelman laajuus.
Maailmalla.
Maailmanlaajuisesti ruokaa menee hukkaan tuotanto- ja kulutusketjun eri vaiheissa vuosittain yhteensä noin kolmasosa, eli 1 300 miljoonaa tonnia. Lähes puolet maailmassa tuotetuista vihanneksista ja hedelmistä päätyy jätteeksi. Kehittyneissä maissa suurin osa hävikistä syntyy ruokakaupoissa ja kotitalouksissa. Kehittyvissä maissa suurin osa hävikistä syntyy jo elintarvikeketjun alkuvaiheissa, varastoinnissa ja jakelussa, johtuen puutteellisesta logistiikasta ja varastointimahdollisuuksista.
Maailman ruokahävikillä voitaisiin ruokkia arviolta jopa kaksi miljardia ihmistä. 
Suomessa.
Noin 10–15 prosenttia kaikesta syömäkelpoisesta ruoasta päätyy Suomessa bio- tai sekajätteisiin. Ruokahävikin kokonaismäärä on noin 450 miljoonaa kiloa eli noin 80 kiloa asukasta kohti. Ravintoloissa ja kahviloissa syntyy eniten hävikkiä suhteessa käsiteltyyn ruokaan. Kotitalouksissa kulutettavan ruoan määrä on kuitenkin niin paljon suurempi, että niissä syntyy määrällisesti eniten hävikkiä. Ruokahävikkiä syntyy kotitalouksissa etenkin vihanneksista, hedelmistä ja marjoista.
Kokonaiset 20 prosenttia ravintoloiden ja kahviloiden käsittelemästä ruoasta heitetään pois, kun kotitalouksien vastaava luku on 6 prosenttia, elintarviketeollisuuden 3 ja kauppojen sekä alkutuotannon 2 prosenttia. Suomessa syntyvän ruokahävikin kokonaismäärästä 32 prosenttia (140 milj. kg) syntyy kotitalouksissa, 21 prosenttia (95 milj. kg) elintarviketeollisuudessa, 18 % (81 milj. kg) ravintoloissa ja kahviloissa, 16 % (72 milj. kg) kaupoissa ja 13 % (59 milj. kg) alkutuotannossa. 
Ruokahävikkiä pyritään vähentämään hyödyntämällä vanhentuvia elintarvikkeita esimerkiksi hyväntekeväisyydessä. Ruokaa myydään ravintoloissa myös kilohinnalla ja esimerkiksi Isossa-Britanniassa ruokatähteistäkin voi joutua maksamaan.
Hyödyntäminen.
Hävikkiruoan hyödyntäminen on erilaisia tapoja käyttää laitosten, kauppojen ja ravintoloiden ylijäämäruokaa. Suomessa koko ravitsemusalan (kotitaloudet, ravitsemuspalvelut, kauppa ja teollisuus) hävikin osuus on noin 10–15 % ja hävikin määrä on noin 335–460 miljoonaa kiloa vuodessa. Yksittäiset yhteisöt saattavat pyrkiä vähentämään ruokajätteen määrää esimerkiksi yhteisöjääkaappien avulla.
Koulujen hävikkiruoka.
Koulujen hävikkiruoan myyntiä on kokeiltu monissa kunnissa 2010-luvulla ja mm. Espoossa koulujen hävikkiruokaa voidaan hyödyntää ruoka-avussa. 
Kauppojen hävikkiruoka.
Monet kaupat lahjoittavat yli jäävää ruokaa hyväntekeväisyyteen.
Parasta ennen -päiväykseltään vanhentuneiden elintarvikkeiden myynti on muun muassa Suomessa täysin sallittua, mutta ruokakauppaketjut eivät sitä imagosyistä halua tehdä. Vanhentumassa olevaa tuoretavaraa, esimerkiksi pakattua lihaa ja kalaa, myydään alennuksella ”laputtamalla” niitä prosenttialennuksesta kertovin tarroin ja myymällä näin merkittyjä tuotteita vielä tarrassakin ilmoitettua edullisemmin illan viimeisinä aukiolotunteina.
Vanhentuvia tai muuten epäkurantteja elintarvikkeita myymään on syntynyt verkkokauppoja, kuten vuonna 2013 perustettu ruotsalainen Matsmart ja vuonna 2016 perustettu suomalainen Fiksuruoka. Ne hankkivat myyntituotteensa suoraan valmistajilta ja maahantuojilta, ja myytävät tuotteet ovat nettikaupassa huoneenlämmössä säilyviä pakattuja elintarvikkeita, kuten viljatuotteita, makeisia, virvoitusjuomia ja säilykkeitä. Valikoimiin kuuluu myös esimerkiksi pakkausuudistuksen takia epäkuranteiksi muuttuneita käyttötavaraeriä. Fiksuruoan kivijalkakaupassa myydään myös kylmätuotteita. Fiksuruoan liikevaihto nousi neljässä vuodessa 12 miljoonaan euroon, ja yritys kertoo estäneensä ruokahävikkiä Suomessa samassa ajassa yli neljä miljoonaa kiloa.
Ravintoloiden hävikkiruoka.
Jotkin ravintolat myyvät hävikkiruokaa kuluttajille alennetulla hinnalla mobiilisovelluspalvelujen kuten ResQ:n kautta. Se parantaa ravintoloiden mainetta.
Myös Itämeren laivaliikenteessä on vuosituhannen vaihteen jälkeen alettu kiinnittää huomiota suuriin ruokajätemääriin. Ruotsinlaivayhtiöistä Viking Line kertoi syksyllä 2025 vähentäneensä Turku–Tukholma-reittiensä laivojen ruokahävikkiä vuodessa jopa puoleen muun muassa hyödyntämällä kasvisten pilkkomisjätettä liemien ja kastikkeiden teossa sekä hillitsemällä noutopöytäasiakkaidensa hamstrausta muun muassa valistuskyltein ja tarjoamalla liha- ja kalaruokia pienissä annosastioissa.