Koronaviruspandemia Kreikassa

Vuoden 2020 koronaviruspandemian ensimmäiset varmistetut covid-19-tapaukset Kreikassa todettiin 26. helmikuuta 2020. 18. toukokuuta 2022 mennessä Kreikassa oli todettu yhteensä koronavirustartuntaa ja kuolemaa. Samaan aikaan rokoteannoksia oli annettu , mikä riittää kahteen rokotukseen 97,8 % koko väestöstä.
Kreikassa epidemia-aluetta ovat olleet ennen kaikkea Ateena ja muu Attika, Thessaloniki ja eräät muut seudut Makedoniassa ja muualla Pohjois-Kreikassa sekä Thessalia. Kreikan saarilla tapauksia on ollut vähemmän. Kreikka onnistui hillitsemään viruksen leviämistä hyvin poikkeuksellisen aikaisin aloitetuilla voimakkailla toimenpiteillä, ja epidemian ensimmäinen aalto laantui huhti-toukokuussa 2020. Tapausten määrä kääntyi nousuun jälleen heinäkuussa rajojen avaamisen ja turistikauden alkamisen jälkeen. Epidemian toisen aallon katsottiin alkaneen viimeistään 9. elokuuta. Tapausten määrä nousi voimakkaasti syys-lokakuusta alkaen, ja uusia päiväkohtaisia tartuntaennätyksiä tehtiin viikoittain. Sekä tauti- että kuolemantapausten määrä on ollut toisessa aallossa paljon kevättä suurempi. Tapausten kasvun vuoksi maa oli osittaisessa lockdownissa joulu-toukokuussa 2020–2021, jolla tapausten määrää pidettiin kurissa.
Aikajana.
Kreikan ensimmäiset kaksi covid-19-tapausta todettiin 26. helmikuuta 2020. Ensimmäinen tapaus oli Thessalonikissa. Kyseessä oli nainen, joka oli palannut Italian Milanosta 23. helmikuuta.
Kreikan hallitus reagoi pandemiaan nopeasti jo heti alkuvaiheessa. Laskiaiseen liittyneet karnevaalit 29. helmikuuta – 2. maaliskuuta peruttiin. Päätös herätti tuohtumusta mutta osoittautui myöhemmin oikeaksi.
Ensimmäinen suurempi piikki tartunnoissa todettiin 5. maaliskuuta, jolloin kirjattiin 49 uutta tapausta. Oppilaitokset suljettiin 10. maaliskuuta. Ensimmäinen kuolemantapaus todettiin 12. maaliskuuta 2020. Tämän jälkeen ja Italian tilanteesta säikähtäneenä hallitus määräsi hyvin voimakkaat toimet pandemiaa vastaan, edelleen suhteellisen varhaisessa vaiheessa. Muun muassa ravintolat, kahvilat, kauppakeskukset ja muut kaupalliset ja julkiset tilat suljettiin 13. maaliskuuta.
Ensimmäisen kerran todettiin yli 100 uutta tapausta päivässä 23. maaliskuuta. Samana päivänä maahan määrättiin ulkonaliikkumiskielto, jonka rikkomisesta määrättiin sakko. tapauksen raja ylitettiin epidemian 32. päivänä 28. maaliskuuta ja tapauksen raja 45. päivänä 10. huhtikuuta.
16. huhtikuuta The Bridge -ajatushautomo totesi Kreikan suoriutuneen Euroopan maista parhaiten viruksen leviämisen hidastamisessa sekä sairastuneiden ja kuolleiden määriä ilmaisevien käyrien madaltamisessa.
Ulkonaliikkumiskiellon valvontaa tehostettiin ja siihen liittyneitä sakkoja korotettiin pääsiäisen ajaksi 18.–20. huhtikuuta. Pääsiäinen on Kreikan suurin vuotuinen juhla, ja monilla on silloin tapana matkustaa kotiseuduilleen tai tapaamaan sukulaisia. Vuonna 2020 juhla vietettiin kotona, perhepiirissä ja parvekkeilla. Kulkueisiin ja jumalanpalveluksiin ei ollut mahdollista osallistua, eikä kyläjuhlia järjestetty.
Kreikkalaiset noudattivat rajoituksia harvinaisen hyvin, ja on arvioitu, että tämä voi olla seurausta muun muassa siitä, että maan terveydenhuoltojärjestelmän heikkous oli yleisesti kansalaisten tiedossa. Näin Kreikan pitkään jatkunut talouskriisi kääntyi tavallaan kansanterveydelliseksi eduksi ainakin tässä asiassa.
Rajoituksia alettiin poistaa vähitellen 4. toukokuuta. Aluksi sallittiin muun muassa pienten liikkeiden aukiolo sekä ihmisten liikkuminen oman alueyksikkönsä alueella. Muun muassa kauppakeskukset ja arkeologiset alueet aukesivat 18. toukokuuta. Samalla poistettiin maan sisäiset liikkumisrajoitukset. Kreikkaan matkustaminen tuli mahdolliseksi valituista maista, muun muassa Suomesta, 15. kesäkuuta, ja vapaammin mutta edelleen tietyin rajoituksin 1. heinäkuuta.
Tapausten lisääntymisen jälkeen epidemian vastaisia toimia lisättiin jälleen heinäkuussa. Muun muassa kasvomaskien käytön pakollisuutta laajennettiin vaiheittain 18. heinäkuuta lähtien.
9. elokuuta Kreikassa tilastoitiin 203 uutta tapausta päivässä, mikä oli suurin päiväkohtainen luku pandemian alun jälkeen. Viimeistään tämän myötä maan katsottiin olevan epidemian toisessa aallossa. Tämän jälkeen uusia päiväkohtaisia ennätyksiä tehtiin useita viikoittain. Toisesta aallosta lähtien yhteiskuntaa on suljettu paikallisesti tarpeen mukaan. Tapausten määrä nousi voimakkaasti lokakuussa, jonka vuoksi yhteiskuntaa alettiin jälleen sulkea laajemmin. 7. marraskuuta maassa alkoi osittainen ulkonaliikkumiskielto hieman kevään malliin. Sitä jatkettiin ensin 7. tammikuuta 2021 saakka ja sitten vaiheittain toukokuulle 2021 saakka, sillä viimeistään helmi-maaliskuussa maa oli rajoituksista huolimatta epidemian kolmannessa aallossa.
25. maaliskuuta 2021 Kreikka juhli 200:tta itsenäisyyspäiväänsä tiukkojen koronarajoitusten ollessa voimassa. Tärkeimmät juhlallisuudet, kuten Ateenan sotilasparaati, järjestettiin silti rajoituksiin mukautettuina. Tiukkoja rajoituksia jatkettiin toukokuun alkuun osuneen pääsiäisen yli. Pääsiäisen vietto oli kuitenkin mahdollista hieman vapaammin kuin edellisvuonna. Esimerkiksi jumalanpalvelukset järjestettiin henkilömäärärajoituksilla ja osittain ulkona. Ulkonaliikkumiskielto poistui samalla kun maa avautui turismille 14. toukokuuta.
Hoito.
Tehohoidon kapasiteetti.
Kreikan tehohoitopaikkojen määrä oli epidemian alkaessa maaliskuun 2020 alussa 565, eli vain noin 5,2 paikkaa henkeä kohti. Kuun lopussa paikkojen määräksi oli saatu nostettua 910. Marraskuun 2020 lopulla tehohoitopaikkoja oli , joista koronapotilaille 651 ja muille potilaille 569. Tuolloin 85 % koronapotilaiden tehohoitopaikoista ja 78 % muista tehohoitopaikoista oli varattuna.
Rokotukset.
Kreikka sai ensimmäiset rokote-erät muiden EU-maiden tavoin 25. joulukuuta 2020. Rokotukset alkoivat 27. joulukuuta. Maassa oli rokotusurakan alkuvaiheessa 400 rokotuskeskusta sekä lisäksi 100 liikkuvaa rokotusasemaa. ​Hallituksen tavoitteena oli alkuvaiheessa saada 70 % väestöstä rokotettua kesään 2021 mennessä, minkä arveltiin tuolloin voivan riittää laumasuojaan.
Toimenpiteet.
Ensimmäinen aalto.
Laajimmillaan huhti-toukokuun 2020 vaihteessa voimassa olleet toimenpiteet:
Kokoontumiset ja tapahtumat
Kokoontumiset oli rajoitettu enimmillään 10 henkeen. Kaikki suuremmat tapahtumat oli kielletty.
Liikkeiden, koulujen yms. sulkeminen
Kaikki liikkeet ruokakauppoja, leipomoita, apteekkeja yms. lukuun ottamatta oli suljettu 14. maaliskuuta lähtien. Muun muassa kaikki ravintolat, kahvilat, baarit, kauppa- ja ostoskeskukset, teatterit, elokuvateatterit, leikkikentät, parturit, kauneudenhoitolat, kirjastot, urheilutilat, hiihtokeskukset, museot ja arkeologiset kohteet oli suljettu. Mukaan otettavaa ruokaa tarjoavat ravitsemusliikkeet saattoivat olla auki. Kaikki koulut, päiväkodit ja yliopistot oli suljettu. Julkinen liikenne toimi rajoitetusti mutta erityisesti työmatkaliikenteen kellonaikoina. Julkinen hallinto toimi vain tarpeellisessa määrin.
Kirkkojen sulkeminen
Kirkkoja ei määrätty suljettaviksi heti alkuun, mutta kirkkoa kehotettiin toimenpiteisiin. Lopulta Kreikan ortodoksinen kirkko sulki kirkot yleisöltä, keskeytti päivittäiset jumalanpalvelukset ja päätti toimittaa sunnuntaijumalanpalvelukset suljetuin ovin.
Matkustus- ja liikkumisrajoitukset
Kaikkien Kreikkaan saapuvien tuli olla pakollisessa karanteenissa 14 päivää saavuttuaan Kreikkaan 16. maaliskuuta – 15. kesäkuuta välisenä aikana.
Kreikan saarille matkustamista rajoitettiin 21. maaliskuuta lähtien niin, että matkustaminen oli sallittua vain saarilla vakituisesti asuville. Saarilta sai vapaasti matkustaa mantereelle. Risteilyalukset ja huviveneet eivät saaneet rantautua Kreikkaan eivätkä matkustaa Kreikan sisäisesti. Kaikkien merellä olleiden huviveneiden tuli rantautua 21. maaliskuuta. Lähes kaikki hotellit ja muut majoitusta tarjoavat tilat suljettiin 22. maaliskuuta. 50 hotellilla ympäri maata oli poikkeuslupa olla auki välttämättömiä majoitustarpeita varten. Myös suurin osa leirintäalueista suljettiin. Yksityinen majoittaminen (esim. Airbnb-toiminta) oli mahdollista. Hotellit saivat avata 15. kesäkuuta.
Ulkonaliikkumiskielto oli voimassa 23. maaliskuuta – 4. toukokuuta. Ulkonaliikkumiseen oli mahdollista saada kertakäyttöinen lupa lähettämällä tekstiviesti numeroon 13033. Näin oli mahdollista tilata ulkonaliikkumislupa vain seuraavia tapauksia varten: 1) käynti lääkärissä tai apteekissa; 2) käynti ostoksilla, kun tarvikkeita ei ole mahdollista tilata kotiin; 3) käynti pankissa tai postissa, kun asiaa ei voi hoitaa etänä; 4) muiden ihmisten auttaminen välttämättömissä tilanteissa; 5) hautajaiset, häät tai kastetilaisuus; ja 6) kuntoilu tai koiran ulkoilutus yksin tai kaksin pitäen vähintään 1,5 metrin etäisyyttä toisiinsa. Kaikissa muissa tapauksissa, mukaan lukien työtehtävät joita ei voi tehdä etätyönä, ulkonaliikkuminen vaati erillisen lomakkeen täyttämisen.
Ulkonaliikkumiskieltoa valvottiin tarkastuksin. Kaikilla ulkona liikkuvilla tuli olla mukana henkilötodistus tai passi. Autolla ajaminen oli sallittua vain edellä mainituista syistä, ja autossa sai olla vain yksi henkilö kerrallaan. Liikkumismääräysten rikkomisesta voitiin sakottaa.
Kampanja
Toimenpiteiden tukemiseksi Kreikan terveysministeriö käynnisti ”Pysymme kotona” (Μένουμε σπίτι, "Ménoume spíti") -kampanjan, joka näkyi muun muassa sosiaalisessa mediassa ja perinteisissä medioissa, muun muassa televisiokanavilla koko ajan näkyvänä logona kaikkien kanavien lähetyksissä sekä tietoiskuina. Ulkonaliikkumiskiellon päättymisen jälkeen kampanjan nimeksi vaihdettiin ”Pysymme turvassa” (Μένουμε ασφαλείς, "Ménoume asfaleís").
Suojamaskien käyttö
Liikkumismääräysten poistamisen jälkeen määrättiin suojamaskipakko julkisessa liikenteessä ja takseilla matkustettaessa, hisseissä sekä muun muassa sairaalatiloissa. Maskeja suositeltiin käyttämään julkisissa ja kaupallisissa sisätiloissa. Maskien käyttö määrättiin pakollisiksi ruokakaupoissa 18. heinäkuuta alkaen. Käyttö on ollut pakollista myös muun muassa museoissa.
Toinen ja kolmas aalto.
Toisessa aallossa yhteiskuntaa on suljettu paikallisesti aina tarpeen mukaan, ja rajoitukset ovat muuttuneet usein. Toisen aallon laajemmat toimenpiteet otettiin käyttöön 3. marraskuuta alkaen. Niihin kuuluvat muun muassa pakollinen maskien käyttö ulkona, joukkoliikennevälineissä ja julkisissa sisätiloissa; ulkonaliikkumista koskevat rajoitukset; etätöiden lisääminen niin, että ainakin puolet tähän kykenevistä työntekijöistä olisi etätöissä kerrallaan; sekä vierailukielto sairaaloissa ja hoitolaitoksissa. 7. marraskuuta voimaan tuli lisäksi osittainen ulkonaliikkumiskielto, jossa ulkona liikkuminen on sallittua vain tekstiviestitse pyydettävällä luvalla samalla tavalla kuin keväällä. Sen oli alun perin tarkoitus kestää kolme viikkoa, mutta sitä jatkettiin 14. toukokuuta 2021 asti. Maa on jaettu väreillä merkittyihin alueisiin, joiden mukaan toteutetaan muita rajoituksia muun muassa yleisömääriä koskien. Alun perin alueita oli kaksi, Α (keltainen) ja Β (punainen). Sittemmin alueita on kolme, Α (oranssi), Β (punainen) ja Γ (tummanpunainen).
Taloudelliset vaikutukset.
Koronaviruspandemia aiheuttaa suurta vahinkoa Kreikan taloudelle, joka oli juuri ollut vähitellen toipumassa kymmenen vuotta kestäneestä talous- ja velkakriisistä. Pandemian pelätään aiheuttavan suurta vahinkoa erityisesti Kreikan tärkeimmälle elinkeinolle turismille, joka vastaa noin taloudesta. Vuoden 2020 oli tarkoitus olla turismissa ennätysvuosi. Lähes kaikki kevään matkat peruttiin, ja monet hotellit joutuvat olemaan suljettuna käytännössä koko vuoden. Pahimmillaan arvioitiin, että turismissa voidaan menettää myös seuraava vuosi 2021.
Kreikan turismiministeri Cháris Theocháris otti kuitenkin tavoitteeksi, että ainakin osa vuoden 2020 turismista voidaan pelastaa avaamalla turismia kesä-heinäkuusta 2020 lähtien tietyillä ehdoilla. Turismikausi käynnistyikin kesä-heinäkuussa asteittain. Huhtikuussa 2020 Kreikkaan tuli noin turistia, siinä missä maahan saapuu normaalisti samassa kuussa noin 1,28 miljoonaa turistia. Kesäkuussa turisteja saapui noin , kun normaalivuonna luku on 4,21 miljoonaa.