Miehitetyt avaruuslennot

Miehitetty avaruuslento on avaruuslento, jossa avaruusaluksessa on mukana ihmisiä. Lento voi olla avaruuslentäjien ohjaama, automaattiohjattu tai sitä voidaan ohjata etänä; käytännössä kyseessä on usein näiden yhdistelmä.
Ensimmäisen miehitetyn avaruuslennon teki 12. huhtikuuta 1961 Neuvostoliiton Vostok 1, jonka kyydissä Juri Gagarin kiersi kerran Maan ympäri. Ensimmäiset lennot matalaa Maan kiertorataa (LEO) edemmäs olivat Apollo-ohjelman Kuulennot. Vuonna 1968 Apollo 8 kiersi Kuun ympäri ja Apollo 11:n Neil Armstrong ja Buzz Aldrin laskeutuivat Kuun pinnalle 20. heinäkuuta 1969. Viimeisin lento LEO:a edemmäs oli Apollo 17 vuonna 1972.
Avaruudessa, LEO:lla, on ollut ihmisiä yhtäjaksoisesti vuoden 2000 marraskuusta lähtien, jolloin Kansainvälinen avaruusasema sai ensimmäisen miehistönsä Retkikunta 1:n (tilanne 2019).
Yleistä.
Pääosa miehitetyistä avaruuslennoista on ollut Neuvostoliiton/Venäjän ja Yhdysvaltain toteuttamia. Yhdysvalloissa lentoja ovat tehneet sekä Yhdysvaltain ilmavoimat että avaruusjärjestö NASA. Ilmavoimien lennot päättyivät 1960-luvulla X-15-koekoneen koelentojen lopettamiseen. 2000-luvulla Yhdysvalloissa ovat alkaneet kaupalliset avaruuslennot: SpaceShipOne on ensimmäinen yksityisrahoitteinen avaruudessa käynyt avaruuslentokone. 2000-luvun alussa Kiinan kansantasavalta toteutti oman miehitetyn avaruuslennon.
ESA:n jäsenmaista pääosa on suorittanut miehitetyn avaruuslennon joko yhdysvaltalaisilla tai neuvostoliittolaisilla/venäläisillä avaruusaluksilla. Vuodesta 1978 alkaen Neuvostoliitto lennätti SEV-maiden, Aasian maiden, nk. puolueettomien maiden ja Ranskan kosmonautteja Sojuz-avaruualuksillaan. Tätä toimintaa on sittemmin jatkanut Venäjä, joka on lennättänyt myös ensimmäiset avaruusturistit. Yhdysvaltain vuonna 1981 alkaneilla avaruussukkulalennoilla on ollut usein mukana myös muiden maiden kansalaisia.
Kaikkiaan 39 eri maan kansalaista on lentänyt avaruudessa.
Avaruusasemat.
Pitkäkestoisimmat avaruuslennot ovat olleet avaruusasemilla. Sekä Neuvostoliitolla että Yhdysvalloilla on ollut avaruusasemia. Jo alkujaan täysin neuvostoliittolaisen Mir-aseman kanssa tehtiin yhteistyötä, mutta sitä seuraava avaruusasema, Kansainvälinen avaruusasema on jo alkujaan kansainvälinen hanke. 2000-luvun alussa myös kaksi yksityistä miehittämätöntä koeavaruusasemaa, Genisis I ja Genesis II on lähetetty avaruuteen tavoitteena kehittää yksityinen miehitetty avaruusasema.
Miehitettyjä avaruuskapseleita.
Orion.
Yhdysvaltain NASA:n vuoden 2006 elokuun lopussa tilaama Orion on edelleen kehitteillä vuonna 2019 vaikkakin sen ohjelma on muuttunut ajan saatossa. Se liittyy NASA:n kaavailemaan paluuseen Kuuhun, pysyvään miehitettyyn Kuu-asemaan ja miehitettyyn lentoon Marsiin. Kuuhun on ollut aikomus mennä vuonna 2020 ja Marsiin vuoden 2030 jälkeen. Orionin ensimmäinen miehittämätön koelento oli 5. joulukuuta 2014.
Dragon V2.
SpaceX:n Dragon V2 teki ensimmäisen miehittämättämän koelentonsa 2019.
Crew Dragon Demo-2 laukaistiin 30. toukokuuta 2020 mukanaan kaksi astronauttia.
Starliner.
Boeingin CST-100 Starliner on kehitteillä.
Avaruussukkulat.
Avaruussukkulat ovat olleet merkittävän teknisen kehittelyn kohteena 1940-luvulta alkaen. Ensimmäinen miehitetty sukkulalento, STS-1, laukaistiin 12. huhtikuuta 1981 ja toistaiseksi viimeinen, STS-135, 2011.
NASA:n avaruussukkula on toistaiseksi ainoa operatiiviseen käyttöön päässyt avaruussukkula. NASA:n rakentamat sukkulat ovat:
Miehittämättömään koelentoon asti pääsi:
Esilennolliseen kehitykseen jääneitä hankkeita ovat:
Kehitteillä on:
Muiden maiden ja yritysten aikeita.
Intian ISRO on 2000-luvulla aloittanut miehitettyjen lentojen valmisteluita, mutta sen ongelmat 2010-luvulla suuren kantorakettinsa kehittämisessä ovat lykänneet varsinaisen miehitettyjen lentojen avaruusohjelman käynnistämistä.
2000-luvulla Iran ja Nigeria ovat julkisuudessa ilmaisseet aikeensa miehitettyihin avaruuslentoihin. Iran on tehnyt yhden koe-eläimen lennätyksen 2010-luvulla.
Helmikuussa 2012 Venezuelan presidentti Hugo Chávez julisti Venezuelan toteuttavan (miehitetyn tai miehittämättömän) avaruuslennon Marsiin vuosien 2030–2040 välissä.
Osa yllä mainituista julistuksista on kansallista ja kansainvälistä politiikkaa. Osa perustuu siihen tosiasiaan, että teknologia, joka 1960-luvun puolivälissä oli vain Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton saavutettavissa, on nykyaikana miltei mille tahansa vaurautta omaavalle maalle saavutettavissa.
Avaruusturismia markkinoivat tahot länsimaissa ovat 2000-luvulla pyrkineet kehittämään sub-orbitaalisia avaruuslentoja tekeviä avaruuslentokoneita, joista yhdysvaltalaisen Burt Rutanin kehittämä WhiteKnightOne-alus on tehnyt yhden koelennon