Teollisuusmaa

Teollisuusmaa tai kehittynyt maa on maa, jonka taloutta hallitsevat teollisuus ja palvelusektori.
"Teollisuusmaa" on vanhahtava termi, jonka tilalle on otettu käyttöön termejä kuten kehittyneet maat tai korkean tulotason maat.
Jälkiteollisessa nykyajassa teollisilla työpaikoilla on taipumus siirtyä teollisuusmaista halvempiin kehittyviin maihin.
Esimerkiksi Kiinassa teollisuuden osuus bruttokansantuotteesta on lähes 40 %, kun Suomessa enää alle 25 %.
Teollisuusmaihin kuulumattomia maita kutsutaan yleisesti ottaen kehitysmaiksi. Muita yleisesti käytettyjä termejä enemmän ja vähemmän kehittyneiden maiden vastakkainasettelun kuvaamiseen ovat "ensimmäinen maailma" (teollisuusmaat) ja "kolmas maailma" (kehitysmaat). Termi "toinen maailma" viittasi kylmän sodan aikana kommunistisiin maihin. Myös termiä "länsimaat" käytetään, mutta se ei ole kovinkaan tarkka määritelmä.
Jo ennen varsinaisen teollistumisen syntyä 1700-luvun lopussa teollisuusmaat saivat voimakkaan otteen köyhempien maiden talouksista paremman merenkulkutekniikan avulla. Joillekin maille ilmasto on vakava kehittymisen hidaste. Teollisuusmaiden elintarviketuotanto ja energiankäyttö on jo vanhastaan ollut tehokkaampaa kuin kehitysmaiden. 
Maailmanpankin arvio.
Maailmanpankin mukaan seuraavat 80 maata ja aluetta on luokiteltu "korkean tulotason talouksiksi". Vuodesta 2022 lähtien korkean tulotason talouksia ovat ne, joiden bruttokansantulo asukasta kohden oli 12 696 Yhdysvaltain dollaria tai enemmän vuonna 2020.
Euroopan vauraat 37 maata ja aluetta:
Pohjois- ja Etelä-Amerikan vauraat 20 maata ja aluetta:
15 maata ja aluetta Aasiassa:
7 maata ja aluetta Oseaniassa:
1 maa Afrikassa:
9 entistä korkean tulotason taloutta
Kansainvälisen valuuttarahaston arvio.
Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan 40 maata ja aluetta on virallisesti listattu "kehittyneiksi talouksiksi", joihin on lisätty seitsemän CIA:n lisäämiä mikrovaltiota ja merentakaista alueita, jotka on jätetty pois Kansainvälisen valuuttarahaston versiosta: 
Euroopan 26 kehittynyttä taloutta:
3 Pohjois- ja Etelä-Amerikan maata:
5 Aasian maata:
2 Oseanian maata:
OECD-arvio.
Maailmanpankin määrittelemässä korkean tulotason OECD-luokassa on 34 valtiota
26 Euroopan maata:
3 Pohjois- ja Etelä-Amerikan maata:
3 Aasian maata:
2 Oseanian maata:
DAC-arvio.
OECD:n 29 valtiota ja Euroopan unioni ovat Kehitysyhteistyökomiteassa (DAC) maailman suurimpien avunantajamaiden ryhmässä, jossa käsitellään kehitysavun ja kehitysmaiden köyhyyden vähentämistä koskevia kysymyksiä. Seuraavat OECD:n jäsenvaltiot ovat DAC:n jäseniä.
23 Euroopan maata:
2 Pohjois- ja Etelä-Amerikan maata:
2 Aasian maata:
2 Oseanian maata:
Pariisin klubin arvio.
Pariisin klubissa on 22 pysyvää jäsentä, jotka toimivat tärkeimpien velkojamaiden ryhmässä, joiden tehtävänä on löytää koordinoidut ja kestävät ratkaisut velallisten maiden maksuongelmiin.
15 Euroopan maata:
3 Pohjois- ja Etelä-Amerikan maata:
3 Aasian maata:
1 Oseanian maa:
Vertailutaulukko (2022).
Vertailutaulukko maista, joissa inhimillinen kehitys on "erittäin korkea" (0,800 tai korkeampi) Yhdistyneiden kansakuntien kehitysohjelman mukaan, "kehittyneet" taloudet Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan, "korkeiden tulojen" taloudet Maailmanpankin mukaan ja tulot henkeä kohti (ostovoimapariteetti) yli 25 000 Yhdysvaltain dollaria Kansainvälisen valuuttarahaston mukaan.