Rīgas satiksme

Rīgas satiksme on kaupungin omistama julkisen liikenteen ja infrastruktuurin yhtiö, joka palvelee Latvian Riikaa ympäröivine alueineen. Se perustettiin 20. helmikuuta 2003 sateenvarjo-organisaationa Riian kaupungin raitiovaunujen, bussien ja johdinautojen liikennöitsijöiden kesken. Eri liikennemuotojen erilliset liikennöitsijät yhdistettiin ja brändättiin uudelleen nykyiselle nimelleen kaksi vuotta myöhemmin. 
Rīgas satiksme hallinnoi julkisen liikenteen lisäksi myös koko kaupungin maksullista pysäköintiä. Se työllistää tällä hetkellä noin 4100 henkeä, ja sen matkustajat tekivät 146,8 miljoonaa matkaa vuonna 2015. Yhtiön velka kasvoi vuonna 2018 lähes 300 miljoonaan. 
Häväistysjutut.
Vuoden 2003 alussa entistä Riian kaupunginjohtajan liikenneasioiden neuvonantajaa ja Rīgas satiksmen valtuuston apulaispuheenjohtajaa Leonards Tenisiä syytettiin toistuvasta lahjusten vastaanottamisesta niin kutsutussa Daimlerin lahjontatapauksessa, jossa Daimler lahjoi Tenisiä ja monia muita kaupungin virkamiehiä varmistaakseen voittonsa julkisen liikenteen kilpailutuksissa vuosien 2002 ja 2006 välillä. 
Vuonna 2013 poliisi pidätti Rīgas satiksmen työntekijän, koska hänen epäiltiin raiskanneen useita alaikäisiä tyttöjä ja kuvanneen siveettömiä kohtauksia heidän kanssaan, ja myös pakottaneen arviolta 200 alaikäistä tyttöä sosiaalisen median verkkosivuilla. Häntä syytettiin 42 seksuaalirikoksesta 20 alaikäistä tyttöä kohtaan vuodesta 2009 vuoteen 2013. Toukokuussa 2015 toinen yhtiön työntekijä pidätettiin, koska hän oli haalinut siveetöntä aineistoa alaikäisistä pojista. 
1. helmikuuta 2015 analyyttinen uutisohjelma "Nothing Personal" tiedotti, että Rīgas satiksme on saattanut sekaantua petosten suunnitteluun yhtiön pesuaineiden ja muiden siivousvälineiden hankinnassa vuosina 2013 ja 2014, jolloin hankittiin tavallista vettä nanoteknologisten pesuaineiden asemesta. Vastauksena tiedotteeseen Rīgas satiksme asetti kurinpidollisen tutkimustoimikunnan, joka suoritti tutkimuksen ja tiedotti ettei löytänyt hankintamenettelystä mitään rikkomuksia. 
Neljä ihmistä pidätettiin 14. joulukuuta 2017, ja se tuli tunnetuksi nanoteknologiatapauksena, joka oli suurmittainen petos aiheuttaen yhtiölle 700 000 euron tappiot. Heidän joukossaan oli virkamies, jota syytettiin "hyväntahtoisten palveluiden sopimattomasta käytöstä, jolla oli vakavia seurauksia" sillä aikaa, kun rikoskanteet oli pantu alulle kahta muuta virkamiestä vastaan, mutta Rīgas satiksme tunnistettiin tapauksen uhriksi. 4. heinäkuuta 2018 julkinen syyttäjä antoi Riian kaupunginvaltuustolle ja Rīgas satiksmelle varoituksen nanoteknologisten kemikaalien hankintamenettelystä, joka ei noudattanut lain vaateita. 
1. lokakuuta 2018 poliisi tutki Rīgas satiksmen toimistot liittyen yhtiön epäillyistä petoksista aloitettuun rikostutkintaan. Kaksi päivää myöhemmin syyttäjänvirasto vahvisti tutkinnan olevan osa erillistä, nanoteknologiatapauksesta johtuvaa rikostutkintaa. 
11. joulukuuta lahjonnan ehkäisy- ja vastustusvirasto teki yli 30 etsintää Rīgas satiksmen ja Riian kaupunginvaltuuston toimistoihin ja pidätti kuusi henkilöä Latviassa: muun muassa yhtiön infrastruktuuri-, huolto- ja kehitysosaston johtajan Igors Volkinšteinsin ja liikemies Māris Martinsonsin ja kaksi Puolassa yhteistyössä Puolan lahjonnanvastaisen keskusviraston kanssa. Riian Vidzemen käräjäoikeus pidätti kahden päivän kuluttua kolme henkilöä lisää: Škoda Transportationin myyntipäällikön Vladislav Kozákin, Gods kalpot Rīgai! -puolueen jäsenen, yhden suurimmista SDPS-puolueen lahjoittajista Aleksandrs Krjačeksin ja Edgars Teterovskisin. Yhtiön hallitus erosi samana päivänä. Riian kaupunginjohtaja Nils Ušakovs erotti yhtiön johtajan Leonīds Bemhensin ja nimitti Anrijs Matīssin johtaman väliaikaisen hallituksen. Lahjonnan ehkäisy- ja vastustusvirasto pidätti Bemhensin samana päivänä. 17. joulukuuta Riian apulaiskaupunginjohtaja Andris Ameriks ilmoitti eroavansa. 
28. helmikuuta Pūce vaati Ušakovsia toimittamaan yksityiskohtaisen katsauksen Rīgas satiksmen liiketoiminnoista, ja suunnitteli toimet yhtiön tilanteen tasapainottamiseksi sen jälkeen, kun yhtiön tilapäinen hallituksen puheenjohtaja Anrijs Matīss oli tiedottanut samana päivänä yhtiön tarvitsevan 37 miljoonaa euroa maaliskuussa vättääkseen maksukyvyttömyyden. Matīss erosi 5. maaliskuuta, koska hän ei saanut Ušakovsilta kannatusta yhtiön muutoksiin, ja hänen tilalleen tuli Ernests Saulītis. 8. maaliskuuta lahjonnan ehkäisy- ja vastustusvirasto pidätti Gods kalpot Rīgai! -puolueen jäsenen, Rīgas Karten lautakunnan jäsenen ja yhtiön virkamiehen Aleksandrs Brandavsin epäiltynä lahjonnasta. 
Johdinautot.
Riian ensimmäiset johdinautot tulivat liikenteeseen vuonna 1947 käyttämällä aluksi osa määrärahoista uuden raitiotien korvaamiseen aikeena lakkauttaa vähitellen keskustan raitioliikenne nopeamman johdinautoliikenteen mahdollistamiseksi. Aluksi liikennöitiin neuvostovalmisteisella kalustolla, mutta se korvattiin myöhemmin Tšekkoslovakiasta tuoduilla Škodan ajoneuvoilla. Rahastajat säilyivät johdinautoissa viisi vuotta busseista katoamisen jälkeen, mutta sähköiset lippuautomaatit korvasivat heidät vuonna 1975. Rahastajat palasivat johdinautoihin vuonna 1997 ja jatkoivat vuoteen 2007, jolloin asennettiin uudet sähköiset lippuautomaatit. Ne vuorostaan korvattiin vuonna 2009 sähköisillä lipuilla ("e-talons"). 
Johdinautot on maalattu samalla sinisellä ja valkoisella värillä kuin tavalliset bussit, mutta joissakin niistä on mainosteippaus. Vanhimmissa johdinautoissa on yhä vanha sinivalkoinen väritys. 
Nykyinen kalusto.
Alla olevassa taulukossa on Riian johdinautoliikenteessä (linjaliikenteessä) tällä hetkellä käytettävät johdinautot. Varaosalähteenä olevaa kalustoa ei lasketa olemassa oleviin.
Raitiovaunut.
Riiassa on ollut raitioliikennettä pidempään kuin mitään muuta julkisen liikenteen muotoa, sillä ensimmäiset hevosraitiovaunut otettiin käyttöön vuonna 1882. Vuonna 1900 hyväksyttiin useiden sähköraitiolinjojen rakentaminen kaupunkiin, ja ensimmäinen niistä aloitti vuonna 1901. Raitioteiden rakentaminen jatkui ensimmäisen maailmansodan syttymiseen saakka. Raitioteiden liikennöinti säilyi pääosin ennallaan vuoteen 1918, jolloin siitä syntyi ensi kertaa Latviassa itsenäinen osakunta, kun belgialainen yhtiö osti sen. Yksityisomistusjaksoa arveltiin virheeksi, ja kaupungin viranomaiset saivat raitiotiet takaisin hallintaansa vuonna 1931. Toinen maailmansota tuhosi Riian joukkoliikennejärjestelmän, mutta se rakennettiin vähitellen ennalleen. 
Vuonna 2002 Rīgas Vagonbūves Rūpnīca allekirjoitti Riian kaupunginjohtajan kanssa sopimuksen, joka olisi tarkoittanut yhtiön uusivan raitiovaunut vuonna 2010 päättyneen liikennöintijakson aikana. Uudet raitiovaunut olisivat olleet tarjouksen mukaan mukavampia, turvallisempia ja paljon hiljaisempia kuin nykyinen, ČKD Tatran vaunuista koostuva kalusto. RVR:n mukaan vaunuihin olisi tullut valoisat ja avarat sisätilat, ja ne olisivat olleet 20–30 % edeltäjiään energiatehokkaampia. Uusia vaunuja oletettiin valmistettavan 15–20 vuodessa, mikä olisi johtanut Tatran raitiovaunujen vähittäiseen poistumiseen. 
Nämä suunnitelmat eivät koskaan toteutuneet, mutta sen sijaan Škoda toimitti Riikaan 20 kolmiosaista 15T-raitiovaunua, joista ensimmäinen tuli liikenteeseen keväällä 2010. Lisäksi käytettiin optio neljästä saman mallin neliosaisesta raitiovaunusta, ja ne tulivat liikenteeseen vuonna 2012. Vuonna 2016 tilattiin 15 uutta kolmiosaista ja viisi neliosaista raitiovaunua, ja niistä ensimmäinen toimitettiin huhtikuussa 2018. 
Nykyinen kalusto.
Alla olevassa taulukossa on Riian raitioliikenteessä (linjaliikenteessä) tällä hetkellä käytettävät raitiovaunutyypit.
Liput ja hinnat.
Kertalipun hinta on 1. helmikuuta 2015 alkaen ollut 1,15 euroa (kaksi euroa kuljettajalta ostettuna) matkaa kohden kaikissa Rīgas satiksmen liikennöimissä busseissa, raitiovaunuissa ja johdinautoissa kaupungin rajojen sisällä. Seutubussilinjojen lipunhinnat riippuvat matkan määränpäästä. 
Riian julkisen liikenteen lipunmyynnissä käytettiin rahastajia vuoteen 2008 asti.