Jääkiekon maailmanmestaruuskilpailut 2023

Jääkiekon maailman­mestaruus­kilpailut 2023 järjestettiin Suomessa ja Latviassa 12.–28. toukokuuta 2023. Otteluareenoina olivat Tampereen Nokia Arena ja Riian Riika-areena.
Kilpailut oli tarkoitus järjestää alun perin Pietarissa, Venäjällä. Huhtikuussa 2022 Kansainvälinen jääkiekkoliitto IIHF ilmoitti, että se vetää kilpailut pois Venäjältä johtuen maan hyökkäyksestä Ukrainaan. Uusi isäntä päätettiin IIHF:n vuosikokouksessa Tampereella vuoden 2022 maailmanmestaruuskisojen yhteydessä. Kilpailut pelattiin vuoden 2022 tapaan ilman Venäjää ja Valko-Venäjää. Päätös asiasta tehtiin kokouksessa Tampereella.
Unkari ja Slovenia nousivat mukaan vuoden 2023 jääkiekon maailmanmestaruuskilpailuihin. Turnaus oli monella tapaa historiallinen: Saksa eteni nykymuotoisen MM-turnauksen historiassa ensimmäistä kertaa loppuotteluun, kun edellinen ja toistaiseksi ainoa kerta oli vuodelta 1930. Latvia eteni ensimmäistä kertaa mitalipeleihin voittaen pronssiottelussa Yhdysvallat jatkoajalla maalein 4–3. Tšekki sijoittui huonoimmalle sijalleen historiassaan. Latvian menestyksen johdosta Tampereelle odotettiin jopa 12 lentokoneellista latvialaiskannattajia. Voitetun pronssimitalin seurauksena ottelun jälkeinen maanantai julistettiin Latviassa kansalliseksi vapaapäiväksi.
Kilpailut tuottivat Suomen Jääkiekkoliitolle voittoa. Koska kilpailut jaettiin Latvian kanssa, voitto jäi kuitenkin edellisen vuoden turnausta pienemmäksi. Yritykset eivät tukeneet kilpailuja vuoden 2022 tapaan, jolloin kilpailut hyötyivät koronaviruspandemian hellittämisestä. Kilpailuissa myytiin noin 275 000 – 280 000 pääsylippua. Tampereella pelatuissa otteluissa kävi katsojia lähes yhtä paljon kuin vuonna 2022, vaikka Suomi jäi vuonna 2023 mitalipelien ulkopuolelle. Kun kilpailut tuottivat vuonna 2022 voittoa 13,9 miljoonaa euroa, tuottivat ne vuonna 2023 voittoa 9,3 miljoonaa euroa. Riian ja Tampereen otteluissa kävi yhteensä 441 885 katsojaa.
Latvian jääkiekkoliitolla oli hankaluuksia saada lippuja kaupaksi. Aivan ennen kisojen alkua Riiassa pelattuihin otteluihin oli myyty vain alle puolet myynnissä olleista lipuista. Silloin Latvian kisajärjestäjät kertoivat olevansa tappiolla jopa 1,5 miljoonan euron verran. Lopulta lippuja jaettiin ilmaiseksi ukrainalaisille pakolaisille ja vähävaraisille perheille.
Turnauspaikan valinta.
Alun perin kisaisännyyttä turnaukselle hakivat Ruotsi ja Tšekki. Alun perin tarkoitus oli äänestää näiden kahden maan välillä siitä, kummalle isännyys myönnetään. Myöhemmin Venäjä liittyi mukaan kolmanneksi hakijaksi, ja vastoin alkuodotuksia IIHF:n puolivuosikokouksessa Maltalla tehtiin suunnitelma, että Venäjä valittaisiin näiden kisojen isännäksi.
Lopullinen päätös kisaisännistä tehtiin IIHF:n vuosikokouksessa Slovakiassa vuoden 2019 maailmanmestaruuskilpailujen aikaan. Samalla päätettiin vuosien 2024 ja 2025 turnausten isäntämaista. Vuonna 2024 turnauksen isännöi Tšekki, ja vuonna 2025 Ruotsi yhdessä Tanskan kanssa.
Uusi isäntä päätettiin IIHF:n vuosikokouksessa Tampereella vuoden 2022 kisojen yhteydessä, koska Venäjältä evättiin kisojen järjestäminen. Kisaisännyyttä hakivat Suomi ja Latvia, jotka valittiin isänniksi ainoina hakijoina. Myös Unkari ja Slovenia olivat kiinnostuneita järjestämään kilpailut, mutta ne vetivät hakemuksensa pois viime hetkellä.
Otteluareenat.
Kisojen aikana Nokia Arenan jään kunto herätti arvostelua kisojen alusta alkaen. On mahdollista, että ongelmien takana oli Kansainvälisen jääkiekkoliiton IIHF:n toive saada kisojen sponsorien tunnukset paremmin näkymään jäällä. Näin ollen jäälle jäi vettä, kun se ei jäätynyt. Nokia Arenan tunnelmaa arvosteltiin myös kisojen aikana, sillä merkittävä osa katsomoista oli varattu yritysvieraille. Jääkiekkoliittoa arvosteltiin, koska se ei panostanut fani- tai seisomakatsomoon ja kannatuskulttuurin kasvattamiseen. Se näkyi ennen kaikkea Suomen otteluissa. Jääkiekkoliitto sai kisojen aikana arvostelua kalliista pääsylipuista. Jääkiekkoliitto harkitsi lippujen hintojen laskemista viimeisiin peleihin, jotta paikalle saataisiin mahdollisimman paljon katsojia, eritoten Latviasta.
Pudotuspelit.
Alkulohkosijoitukset.
Joukkueet sijoitetaan alkulohkomenestyksensä perusteella välierien ottelupareiksi seuraavin perustein:
Turnauskaavio.
Välieräparit määräytyivät joukkueiden alkulohkomenestyksen mukaan.
Puolivälierät.
Suomi ja Latvia pääsivät turnauksen isäntämaina pelaamaan omat puolivälieräottelunsa myöhäisemmissä otteluissa omassa maassaan. Puolivälierissä lohkon ensimmäiseksi sijoittunut joukkue kohtasi toisen lohkon neljänneksi sijoittuneen ja lohkon toiseksi sijoittunut joukkue kohtasi toisen lohkon kolmanneksi sijoittuneen. Poikkeuksena oli, jos Suomi ja Latvia olisivat joutuneet pelaamaan toisiaan vastaan: tällöin puolivälierät olisi pelattu lohkojen sisäisesti.
Lopputulokset.
1. divisioonasta seuraavaksi vuodeksi pääsarjaan nousun olivat varmistaneet Iso-Britannia ja Puola.
Televisiointi Suomessa.
Aiempien vuosien tapaan kisojen esitysoikeuksista vastasi Suomessa MTV. Kisojen kaikki ottelut näkyivät suorina lähetyksinä maksullisilla C Moren kanavilla ja suoratoistopalvelussa, ja ilmaisella MTV3-kanavalla näkyi kaikki Suomen pelit, sekä välierät ja mitalipelit.