Koronaviruspandemia Espanjassa

Koronaviruspandemia Espanjassa on osa maailmanlaajuista koronaviruksiin kuuluvan SARS-CoV-2:n levittäytymistä. 31. tammikuuta 2020 todettiin maan ensimmäinen COVID-19-tapaus, minkä jälkeen tauti levisi nopeasti. Ensimmäinen sairaudesta aiheutunut kuolemantapaus tapahtui 13. helmikuuta.
24. joulukuuta 2020 mennessä COVID-19 on todettu 1 842 289 espanjalaisella, ja siitä on aiheutunut 49 698 kuolemaa.
Maan terveydenhuoltojärjestelmä ylikuormittui pahoin epidemian kevään 2020 aallossa. 
Virusta oli paljon muun muassa Madridissa ja Kataloniassa. Alun viivyttelyn jälkeen Espanjan hallitus vastasi maaliskuussa epidemiaan ankarin, tiukkenevin liikkumisrajoituksin. Muiden maiden tavoin Espanjakin hellitti liikkumisrajoituksia toukokuun alussa. Heinä-elokuussa maassa nousi uusi koronavirusaalto. Myös se kuormitti pahoin terveydenhuoltoa syyskuussa.
Kevään 2020 aalto.
Espanjan ensimmäinen varmistettu koronavirustapaus oli 31. tammikuuta Kanariansaarten La Gomerassa. Sairastunut oli saksalainen turisti. Seuraava tapaus todettiin 9. helmikuuta. 13. helmikuuta 69-vuotias mies kuoli tautiin. Tässä vaiheessa tauti oli levinnyt jo monin paikoin. 
Espanjassa jatkettiin melko pitkään ilman rajoitustoimia, vaikka tauti levisi jo nopeasti Italiassa. Muun muassa suurta naistenpäivän tapahtumaa ei peruttu, mikä levitti virusta.. Maaliskuun alussa tauti alkoi levitä räjähdysmäisen nopeasti.
Espanja julisti poikkeustilan 13. maaliskuuta. Ulkona sai käydä vain välttämättömistä syistä. Kuolemat kasvoivat nopeasti maaliskuun loppupuolella, sairaalat olivat täynnä ja erään sairaalan kantokyky ylittyi yli kolminkertaiseti. Messukeskus muutettiin hätäsairaalaksi ja jäähalli ruumishuoneeksi.. 
Pahimmat kuolleisuushuiput olivat Segoviassa, 6,0-kertainen kuolleisuus normaaliin verrattuna. Ciudad Real, 5,32-, Guadalajara 4,48-, Albacenta 4,45- ja Madrid 4,32-kertainen kuolleisuus maksimissa normaaliin verrattuna. Mutta esimerkoksi Barcelonassa kuoli epidemian hupussa 2,86-kertainen normaaliin verrattuna.
28. maaliskuuta hallitus kielsi kaiken ei-välttämättömän toiminnan. Potilaita hyökyi Madridissa sairaaloihin, ja kevään 2020 pandemia-aallon huippupäivänä 3. huhtikuuta kuoli 950 henkilöä. Huhtikuun puolivälissä sairaaloissa olevien ja tartuntojen määrässä näkyi laskua. 13. huhtikuuta hallitus hölläsi joitain rajoituksia. 2. toukokuuta käynnistettiin nelivaiheinen rajoitusten purkusuunnitelma, joka tapahtui alueittain ja tilanteen mukaan. 
Espanjan vanhainkodeissa kuoli yli 16 000 koronavirukseen. Yksin Madridin vanhainkodeissa kuoli 6 000.
Sairastavia oli toukokuussa 2020 noin 65 000, joista 617 tehohoidossa. 
Espanja avai rajansa matkailijoille suunniteltua aiemmin, jo 21. kesäkuuta.
Syksyn 2020 aalto.
Heinäkuun toisella viikolla alkoi maassa selvä koronavirustapausten määrän kasvu, joka synnytti uuden koronavirusaallon. 
Katalonian Segriàn maatalousalue suljettiin jo 4. heinäkuuta, koska siellä oli todettu 400 uutta tartuntaa ja 2 kuolemaa.
30. heinäkuuta mennessä oli koronaviruksen takia Espanjassa joutunut koko vuoden aikana koronaviruksen takia 126 767 henkilöä sairaalaan.
Koronavirustapausten määrä asukasta kohden oli elokuussa suurempi kuin muualla Länsi-Euroopassa.
Toinen aalto nousi Espanjassa 20. elokuuta huolestuttavasti Kataloaniassa, Aragonissa ja Madridissakin. Vielä ei ollut puhetta yhteiskunnan täyskaranteenista. 
Uuden aallon todetuissa tapauksissa ihmisten keski-ikä oli noin 37–39 vuotta, kun kevään aallossa se oli 62–63. Tämä näkyi kevättä pienempänä sairastuvuutena ja kuolleisuutena: 3 % joutui sairaalaan, 0,5 % teho-osastolle ja 0,3 % kuoli näissä heinä-elokuun aallon sairastuneista.
20. syyskuuta mennessä oli ollut 640 040 tapausta ja 30 495 kuolemaa. 142 915 oli joutunut sairaalaan, joista 12 980 teho-osastolle. 7 päivän sisään oli todettu 58 347 koronatapausta, joista 432 oli kuollut. Tautitapauksista 7 päivän sisään oli joutunut sairaalaan 2 485 ja teho-osastolle 185.
Koronatilanne oli Espanjassa syyskuussa paikoin vakava. Tartuntojen määrä vaihteli huomattavasti alueittain, kaupungeittain ja kaupunginosittain. Pahalla korona-alueella Madridin Vallescasissa oli 19. syyskuuta yli 1 200 tartuntaa / 100 000 asukasta / viikko. Puolet tehdyistä koronatesteistä oli positiivisia. Monet ihmiset eivät halunneet suojautua, koska eivät uskoneet viruksen olevan vaarallinen.
Tilanne pääsi pahaksi, koska rajoitusten kanssa vitkasteltiin ja jäljitys oli riittämätöntä. Monet suhtautuivat välinpitämättömästi virukseen. Kovia rajoituksia alettiin 21. syyskuuta alkaen määrätä alueille, joilla oli yli 1 000 tartuntaa / 100 000 asukasta / viikko. Pahimmat Madridin korona-alueet olivat tiheästi asuttuja, köyhälistön alueita, joissa joukkoliikennettä käytettiin paljon ja etätyö oli monesti mahdotonta. Madridissa oli 19. syyskuuta 2020 eniten uusia tartuntoja Euroopassa. Sairaaloihin virtasi potilaita myös syksyn aallossa. Monet lääkärit pakenivat Madridista rauhallisemmille korona-alueille. Syyskuun alussa Puente de Vallecasin Infanta-sairaalassa Leonossa, 250-paikkaisessa sairaalassa oli koronapotilaita 152.
Tuomioistuin totesi lokakuussa Madridiin asetetut liikkumisrajoitukset laittomiksi. Espanjan hallitus vastasi julistamalla kaupunkiin 15 päivän poikkeustilan.
25. lokakuuta hallitus laajensi poikkeustilan koskemaan koko maata ja kielsi yli 6 hengen kokoontumiset.
Poikkeustilan oli määrä kestää ainakin kaksi viikkoa, mutta tilanteen mukaan jopa puoli vuotta.
Taloudelliset vaikutukset.
Maan talouden ennustettiin toukokuussa 2020 romahtavan yhdeksän prosenttia kuluvan vuoden aikana. 
Koronatartunnan jäljityssovellus.
Enpanjassa on käytössä mobiilisovellus Covid Radar koronatartunnan jäljitystä helpottamaan. Se on ladattavissa sekä Android että iPhone puhelimiin niiden sovelluskaupasta. Se on yhteensopiva usean eri EU-maan vastaavien sovellusten kanssa.