Internetin historia Suomessa

Suomalaisen internetkulttuurin alku on ajoitettu jo 1980-luvun puolelle. Aluksi akateemisen yhteisön sisäisestä vertaisviestinnästä internetkulttuuri on laajentunut vuosikymmenien saatossa kiinteäksi osaksi arkea ja olemista. 
Yhteyksien kehitys.
Funet mahdollisti 1980-luvun puolivälissä korkeakouluille ja tiedeyhteisölle sähköpostin ja uutisryhmien käytön. Aluksi ne toimivat niin sanottuina batch-lähetyksinä, eli viestit kulkivat oman verkon ulkopuolella mutta eivät reaaliaikaisesti. Funetin paikallisverkot yhdistettiin 1988 Ruotsin kautta internetiin nopeudella 64kb/s. Tiedeyhteisön ulkopuolella UNIX-järjestelmää käyttävät yritykset saivat sähköposti- ja uutisryhmäyhteyden Euroopan Unix-käyttäjien yhdistyksen EUnet-verkon kautta UNIXin UUCP-protokollalla.
Kotikäyttäjillä pääsyä internetiin ei ollut, sen sijaan Suomessa oli 1980- ja 1990-luvuilla aktiivinen BBS-kulttuuri, joka mahdollisti tiedostonsiirron ja keskustelun käyttäjien välillä. BBS oli internetistä riippumaton järjestelmä, mutta 1990-luvulla isoimmista purkeista oli mahdollista päästä internetin uutis- ja sähköpostipalveluihin.
Aluksi keskustelu oli harvoin reaaliaikaista. Sen sijaan käyttäjä yhdisti tietokoneensa BBS:ään eli purkkiin puhelinverkkoa pitkin ja latasi keskustelupalstat kotikoneelleen. Näin syntyi säästöä puhelinlaskuissa, ja usein yksilinjainen "purkki" ei ollut "varattu". Samoihin aikoihin TeleSampo ja Infotel mahdollistivat esimerkiksi pankkiasioiden hoitamisen kotitietokoneella.
Suomen UNIX-käyttäjäin yhdistys FUUG (myöhemmin EUnet) tarjosi 1990-luvun alussa sähköpostipalveluita myös yksityishenkilöille. Internet muuttui nykyisen oloiseksi vuonna 1993, kun graafista käyttöliittymää (World Wide Web) tukenut Mosaic-selain julkistettiin. 1990-luvun puolivälin aikoihin ennen nopeiden internet-yhteyksien yleistymistä kotikäyttäjät pystyivät käyttämään internetiä analogisen modeemin avulla soittamalla palveluntarjoajien maksullisiin palvelunumeroihin. Vuonna 1994 näitä SLIP-yhteyksiä tarjosivat EUnet, X-Gateway, Clinet, Tele ja MITS. Vuonna 1998 Telen liittymissopimukseton "iNET OPEN" nettiyhteys maksoi 58 penniä/minuutti. Vuoden 1998 jälkeen internetyhteydet alkoivat yleistyä kotikäytössä minuuttimaksujen tilalle tulleiden kiinteiden kuukausimaksujen johdosta, ja 'netti' laajeni alan harrastajilta suuren yleisön käyttöön. laajakaistayhteyksien ansiosta internetin käyttö yleistyi edelleen 2000-luvun alussa. 
Kiinteitä laajakaistaliittymiä oli Suomessa vuoden 2021 loppupuolella 1,864 miljoonaa. Näistä puoli miljoonaa (27 %) on kaapelimodeemiyhteyksiä, kun rakennukseen (FTTB, 928 000 liittymää) tai kotiin (FTTH 190 000 liittymää) tulevien kuituliittymien osuus on 60 %.
Nopeudeltaan vähintään 30 Mbit/s matkaviestinverkon 4G-laajakaistayhteys oli vuoden 2021 lopussa saatavilla 99 prosentilla kotitalouksista. Tietoliikenteen ja tietotekniikan keskusliitto FiCom ry ylläpitää internetin palveluista ja yhteyksistä tietopankkia.
Liiketoimintamallien kehitys.
Internet mullisti yleistyessään musiikki- ja mediatoimialat. Oheisella aikajanalla on tuote- ja palvelukohtaisia merkintöjä uusista internetpalveluista. Karkeasti internetin kaupallistumisen voi jakaa eri aaltoihin siten, että varhaiset toimijat perustivat mainostuloilla rahoitettuja erikoistuneita uutissivustoja jo ennen vuosituhannen vaihdetta. Vuoden 2005 jälkeen käynnistyi blogien ja blogiportaalien sekä yhteisöpalvelujen aikakausi. Kansainvälinen tutkimushanke selvitti vuonna 2012 verkkomedian liiketoimintamalleja ja erotti niistä juuri mainitut kaksi aaltoa. Näyttömainonnasta tulonsa saaneita palveluja tutkimuksessa edustivat muun muassa Afterdawn, Ampparit, Stara ja Jatkoaika, kun taas useampiin eri tulonlähteisiin nojasi esimerkiksi myös tapahtumia järjestävä Arctic Startup. 
Alustatalouden voi ajatella edustavan verkkomediakonseptien kolmatta aaltoa. Internetjättien käyttäjädataan pohjautuva alustaliiketoiminta rusikoi kotimaista media-alaa voimalla. Alustoja on lisäksi esimerkiksi median arvoketjussa monella tasolla laitteiden käyttöjärjestelmistä sovelluskauppoineen aina suosituimpiin haku-, viestintä- ja sisältöpalveluihin. Valtioneuvoston kanslian tilaama selvitys alustaliiketoiminnasta katsoo, että digitaalinen palvelualusta on enemmän kuin kauppapaikka; alustat mahdollistavat kolmansien osapuolten tekemät innovaatiot, jotka lisäävät alustan arvoa ja hyötyä kaikille osapuolille.
Verkkokeskustelukulttuuri.
Verkkokeskustelujen sävystä on 2010-luvulla keskusteltu runsaasti julkisuudessa, mutta digitaalisen kulttuurin professori Jaakko Suomisen mukaan tietyt ongelmakäyttäytymisen muodot ovat olleet nähtävissä ennenkin. Suositun Suomi24-keskustelufoorumin moderaattorina vuosina 2003-2017 työskennelleen Pirjo Väyrysen mukaan käännekohta suomalaisessa verkkokeskustelukulttuurissa tapahtui vuonna 2004 Kaakkois-Aasian tsunamin seurauksena: keskustelu oli aikaisemmin ollut leppoisaa, mutta osa tunsi vihaa matkailijoita kohtaan. Tunnetuinta suomalaisuhria, laulaja Aki Sirkesaloa kohtaan nousi valtava viha. Viestejä tuli niin monta tuhatta päivässä, että niitä ei ehditty sen ajan poistotyökaluilla käsitellä riittävän nopeasti ja ihmiset hermostuivat, miksi törkykommenttien annetaan olla palstalla. Seuraava viha-aalto nousi Jokelan ja Kauhajoen koulusurmien jälkeen vuosina 2007 ja 2008.
Älypuhelimen käyttö alkoi yleistyä vuoden 2005 tienoilla. Samoihin aikoihin alettiin puhua sosiaalisesta mediasta. Niiden myötä digitaalinen keskustelu on läsnä kaikkialla. 
Vihapuheen kohtaaminen on yleistä. Kolmannes kuntapäättäjistä on ollut työnsä vuoksi vihapuheen kohteena, ilmeni Viha vallassa -tutkimushankkeen kyselystä.
Aikajana.
1980-luku.
Maailmalla: The Well -verkkoyhteisö perustettiin 1985
1990-luku – GSM-aika alkoi.
1993 – WWW-aika alkoi.
Maailmalla: Mosaic-selain julkaistiin
1994.
Maailmalla: Yahoon linkkihakemisto avattiin, www-standardeja kehittävä W3C perustettiin
1995 – suomalaiset mediayhtiöt käynnistävät internetkehityshankkeitaan.
Maailmalla: Mosaic -selaimen kehittänyt Netscape listautui pörssiin, AltaVista-hakukone kehitettiin Digital Equipment Corporationin tutkimuslaboratoriossa
1997.
Maailmalla: Slashdot -sivusto perustettiin
1998.
Maailmalla: Google perustettiin.
1999 – P2P:n ja mobiiliportaalien aika.
Maailmalla: Napster kehitettiin, vertaisverkkojen aika alkoi. Blogger avattiin, Microsoftin pikaviestintäohjelma MSN Messenger julkaistiin.
2000-luku – uusi vuosituhat toi musiikin verkkoon.
2000 – WAP viehätti.
Maailmalla: OhmyNews perustettiin Etelä-Koreassa. Yhdysvaltojen johtavat portaalit olivat America Online, Yahoo ja Microsoft Network.
2001.
Maailmalla: Wikipedia perustettiin
2003.
Maailmalla: Yhteisöpalvelu MySpace.com perustettiin, kuvafoorumien buumin aloittanut 4chan perustettiin. Google lanseerasi AdSense-palvelun.
2004 – WEB 2.0 orasti, laajakaistayhteydet yleistyivät.
Maailmalla: yhteisöpalvelu Facebook avattiin.
2005.
Maailmalla: YouTube ja Google Maps aloittivat.
2006.
Maailmalla: Mikroblogipalvelu Twitter aloitti toimintansa.
2007 – älypuhelinten aikakausi alkoi.
Maailmalla: Google osti mainosalusta DoubleClickin. Yhdysvaltain kilpailuviranomainen ei puuttunut yrityskauppaan ja Euroopan komissiokin hyväksyi kaupan ilman ehtoja seuraavana vuonna. 
2008 – valvonnan vuosi.
Maailmalla: Kiinalaisten netinkäyttäjien määrä ohitti yhdysvaltalaiset
2009.
Maailmalla: Pikaviestipalvelu WhatsApp perustettiin, kuvapalvelu Imgur perustettiin. 
2010-luku.
2010.
Maailmalla: Internetin käyttäjämäärä ylitti kolme miljardia. Applen tablettitietokone iPad tulee markkinoille.
2011.
Maailmalla: Egypti sulki internetin suurmielenosoituksen alla. Snapchat perustettiin. Facebook julkisti aikajanan ja muita uudistuksia, aluksi vain kehittäjien nähtäville.. New York Times vei nettilehden maksumuurin taa, myöhemmin osoittautui että ratkaisu oli menestys.
2012.
Maailmalla:
2013.
Maailmalla: Joukkorahoitusalusta Patreon perustettiin Yhdysvalloissa. Pohjoismaiden ensimmäinen YouTube-verkosto Splay perustettiin Ruotsissa.
2014.
Maailmalla: keskustelusovellus Jodel julkaistiin. Oscar Höglund esiintyi LeWebissä ja kertoi YouTuben MCN-yhtöistä 
2015 Tubettajakulttuuri valtavirtaistui.
Maailmalla: Felix Kjellberg eli pelistriimaaja PewDiePie oli otsikoissa kovilla YouTube-tienesteillään
2016 – Vaikuttajatoimiala hahmottui.
Maailmalla:
2017.
Maailmalla: Internet Movie Database sulki keskustelufooruminsa. YouTube palkkasi lisää ihmismoderaattoreita. Ruotsiin Poddindex.se 
2018.
Maailmalla: Google esitteli Google Assistant -älykaiuttimensa. Facebook alkoi korostaa käyttäjiensä kavereiden ja läheisten julkaisuja uutisvirrassa mediajulkaisujen näkyvyyden kustannuksella. Facebookin Cambridge Analytica -skandaali paljastui. 
2019.
Maailmalla : Kaksi laajaa tutkimusta tekoälyn suhteesta journalismin tulevaisuuteen julkaistiin
2020-luku –.
2022.
Maailmalla: Joukko organisaatioita Adobesta ja Alibabasta Metaan (Facebook) ja Microsoftiin ja Unityyn ja W3C:een perusti Metaverse Standards Forumin