Suomen raitioliikenne

Suomen raitioliikenne on joissakin Suomen suurimmissa kaupungeissa toimiva raideliikennemuoto. Tällä hetkellä toimivaa raitioliikennettä on Helsingissä, Espoossa ja Tampereella. Suomessa on aiemmin ollut raitioliikennettä myös Turussa ja Viipurissa. Uusia raitiotiejärjestelmiä on rakenteilla Vantaalle ja suunnitteilla ainakin Turkuun ja Ouluun.
Nykyiset raitiotiet.
Helsingin seudulla.
Helsingissä hevosraitiovaunut liikennöivät vuosina 1891–1901. Lisäksi Lauttasaaressa liikennöi vuosina 1913–1917 muusta verkostosta erillinen hevosraitiolinja. Sähköraitiovaunut ovat olleet käytössä Helsingissä vuodesta 1900 lähtien. Helsingin raitiotieverkon pituus on noin 38 kilometriä, ja järjestelmän raideleveys on 1 000 mm. Raitiovaunujen väri on keltavihreä, ja pikaraitiovaunujen sinivalkoinen.
Vuosina 2019–2022 Helsinkiin ja Espooseen rakennettiin pikaraitiolinja Raide-Jokeri. Se aloitti liikennöinnin lokakuussa 2023 ja korvasi runkobussilinjan 550. Myös Vantaalle alettiin vuonna 2025 rakentaa pikaraitiolinjaa, jonka odotetaan valmistuvan vuonna 2029.
Tampereella.
Tampereella raitioliikenne käynnistyi virallisesti elokuussa 2021. Raitiotieverkon pituus on noin 25 km, johon sisältyvät raitiotiet keskustasta Hervantaan, Lentävänniemeen sekä Tampereen yliopistolliselle sairaalalle. Rakenteilla olevalla laajennuksella rataa jatketaan nykyisiltä linjoilta Härmälän ja Ruotulan suuntiin. Rakentaminen tapahtuu allianssimallilla. Raideleveys on 1 435 mm, ja raitiovaunujen väri on tiilenpunainen.
Entiset raitiotiet.
Turussa.
Turussa liikennöivät hevosraitiovaunut vuosina 1890–1892 ja sähköraitiovaunut vuosina 1908–1972. Hevosraitiotien raideleveys oli 1 435 mm ja sähköraitiotien 1 000 mm. Raitiovaunujen väri oli keltainen.
Turussa raitioliikenteestä luovuttiin vuonna 1972, jolloin viimeisenkin raitiolinjan korvasivat linja-autot. Argumentit raitiotietä vastaan liittyivät 1960-luvun näkemyksiin liikennemuodon vanhentuneisuudesta ja bussien korvaavuudesta. Bussit nähtiin uuden ajan tekniikkana ja raitiovaunut vanhanaikaisina. Turun päätöksen voi nähdä omalta osaltaan Tukholman hieman aikaisemmin tulleen lakkautuspäätöksen innoittamana ratkaisuna. 2000-luvulla asiaan on kuitenkin alettu suhtautua myönteisemmin, ja raitioliikenteen palauttamista tutkitaan. Turkuun on sittemmin suunniteltu uutta raitiotieverkostoa, jonka rakentaminen voi alkaa aikaisintaan 2020-luvulla.
Viipurissa.
Viipurissa oli raitiovaunuja vuodesta 1912. Ne kulkivat alusta lähtien sähköllä. Neuvostoliitolle 1944 luovutetun Viipurin raitiovaunuliikenne lopetettiin vuonna 1957. Järjestelmän raideleveys oli 1 000 mm, ja raitiovaunujen väri oli kermanvalkoinen.
Muut radat.
Muutamia pääasiassa tavaraliikenteeseen käytettyjä suomalaisia kapearaiteisia sähkörautateitä on kutsuttu "raitioteiksi". Näitä olivat muiden muassa Finlaysonin sähkörata ("Mansen ratikka") Tampereella, Kyröskosken sähkörautatie Hämeenkyrössä sekä Lohjan sähkörautatie.
Suunniteltuja uusia raitioteitä.
Pikaraitiotietä suunnitellaan tällä hetkellä Turkuun, Ouluun ja Vantaalle. Uuden Oulun yleiskaavaehdotuksessa on laadittu suunnitelmia mahdollista raideliikennettä silmälläpitäen. Yleiskaavaehdotuksen tähtäimessä olisi Oulun kehitys pitkällä aikavälillä, mikäli vuoteen 2050 mennessä Oulussa olisi 260 000 asukasta ja 35 000 uutta työpaikkaa.
Jyväskylän, Lahden ja Kuopion uutisoitiin selvittävän duoraitioliikenteen mahdollisuuksia vuonna 2018. Jyväskylässä selvitykseen osallistuvat myös Äänekoski, Laukaa ja Muurame. Lahdessa Heinola ja Orimattila sekä Kuopiossa Suonenjoki, Siilinjärvi, Lapinlahti ja Iisalmi. Duoraitiovaunut liikennöisivät yleisen liikenteen rautatieverkolla sekä kaupunkikeskustojen raitioteillä.