WAM Turun kaupungin taidemuseo

WAM Turun kaupungin taidemuseo (aik. Wäinö Aaltosen museo) on Turussa sijaitseva nykytaiteeseen painottunut taidemuseo. WAM oli vuosina 2009–2024 osa Turun museokeskusta (nyk. Turun kaupunginmuseo). Näyttelytoiminnan rungon muodostaa Turun kaupungin taidekokoelma, joka sisältää muun muassa huomattavan kokonaisuuden lahjoituksena saatuja Wäinö Aaltosen töitä. Vaihtuvissa näyttelyissä museossa on esillä sekä kansainvälistä että kotimaista modernia taidetta. Museon viestinnällinen nimi vuodesta 2019 alkaen on WAM Turun kaupungin taidemuseo.
Aurajoen itärannalla III kaupunginosassa sijaitsevan modernistisen museorakennuksen on suunnitellut Aaltonen yhdessä poikansa, arkkitehti Matti Aaltosen ja tämän vaimon arkkitehti Irma Aaltosen kanssa. Museo avattiin vuonna 1967. Wäinö Aaltosen "Työ ja tulevaisuus" -sarjan kolme veistosta seisovat museorakennuksen terassilla vieraiden vastaanottajana. Näistä teoksista on ajan myötä tullut museon ulkoisia tunnuskuvia. Vaalean travertiinipintaisen rakennuksen edustalla vapaasti seisovat hahmot vaikuttavat luonteeltaan erilaisilta kuin Eduskuntataloon sijoitetut kullatut kipsiveistokset.
Museon terassin satamanpuoleisessa päässä toiminut kahvila ”Cafe Wäinö” lopetti toimintansa museorakennuksen remontin yhteydessä keväällä 2024. Museorakennuksen viereisellä tontilla sijaitsee Ekoluoto, jossa museo järjestää erityisesti kaupunkiekologisia aiheita käsitteleviä projektitaideteoksia. WAMin toimialaan kuuluu vaihtuvien näyttelyjen lisäksi monipuolinen yleisötyö ja tapahtumatoiminta.
WAM Turun kaupungin taidemuseo toimii Varsinais-Suomen alueellisena taidemuseona, tehtävänään muun muassa toimia taiteen ja visuaalisen kulttuuriperinnön asiantuntijana.
Turun kaupungin taidekokoelma.
Turun kaupungin taidemuseona WAM hallinnoi noin kymmenentuhatta taideteosta käsittelevää, Turun kaupungin kuvataiteen kokoelmaa. Taidekokoelman painopisteinä ovat Varsinais-Suomen alueen taide, nykytaide sekä kuvanveisto ja kolmiulotteinen taide. Merkittävän kokonaisuuden muodostaa Wäinö Aaltosen kokoelma.
Näyttelyt.
Viime vuosina WAM:ssä on nähty muun muassa Suomen Kuvanveistäjäliiton 100-vuotisjuhlanäyttely, taiteilijaseura Arte ry:n 50-vuotisjuhlanäyttely sekä Turun taideakatemian valokuvataiteen koulutusohjelman 20-vuotisjuhlanäyttely. Kaupungin taidekokoelmaa on esitelty muun muassa ”Kuolema ja sen monet kasvot” -näyttelyssä vuonna 2010, vuoden 2011 ”Vesi – tunteita ja aistimuksia” -näyttelyssä, sekä ”Yhtä juhlaa! Juhlat ja juhlakulttuuri suomalaisessa kuvataiteessa” -näyttelyssä vuonna 2012. Vuoden 2011 ”Muotoseikkoja”-näyttelyssä nähtiin esineitä kulttuurihistoriallisista kokoelmista rinnakkain taidekokoelman teoksien kanssa. 
Kävijät ja näyttelyt vuosittain.
Museon 50-vuotisjuhlavuoden kävijämäärät nousivat kaikkien aikojen ennätykseen: museossa vieraili vuonna 2017 yhteensä 92 000 henkilöä. Juhlavuoden näyttelyohjelmistoon kuului muun muassa yhdysvaltalaisen Jacob Hashimoton näyttely ”Gas Giants and Uncertain Atmospheres”, sekä suurnäyttely ”Wäinö Aaltonen ja itsenäisyyden vuosisata”.
WAM:ssä nähtiin vuoden aikana Hannu Väisäsen, Simo Heleniuksen sekä Hertta Kiisken ja Jenna Sutelan näyttelyt. Lokakuussa avattiin Sisällissota-näyttely, joka jatkui 13.1.2019 asti. Museossa vieraili yhteensä 39 787 henkilöä.
Vuoden 2019 aikana esiteltiin Salla Tykän valokuva- ja videoinstallaatioita, HC Bergin optisilla illuusioilla leikitteleviä teoksia, vielä vuoden 2020 puolelle jatkuva aikaa käsittelevä ”Milloin on nyt?” -näyttely sekä virtuaalivierailuna toteutettu näyttely Eremitaasin loistoon. Maaliskuussa avattu uusi näyttelytila WAMx esitteli brittiläisen asiantuntijakuraattori Gina Buenfeldin kanssa yhteistyössä laaditun ohjelmiston. Vuoden aikana nähtiin Vincent Moonin ja Priscilla Telmonin ”Hibridos”, Tuomas A. Laitisen ”Habitat Cascade”, Maeve Brennanin ”Listening in the Dark” ja helmikuulle asti jatkunut Rebecca Birchin ”Lichen Hunting in the Lillomarka”. Museossa vieraili 43 635 henkilöä.
Poikkeuksellinen vuosi 2020 näkyi museon toiminnassa monella eri tapaa. Kokonaiskävijämäärät laskivat kautta linjan, sillä lähes kaikki museot joutuivat koronaviruspandemian vuoksi sulkemaan ovensa maaliskuussa ja uudelleen joulukuussa. Anneli Nygrenin ja taiteilijaryhmä Hyäryllistä retrospektiivit olivat esillä WAM:ssä, ja syksyllä museossa avattiin kansainvälisesti merkittävän italialaistaiteilija Rosa Barban näyttely. WAMx-tilassa oli esillä Sencer Vardarmanin, Elina Vainion ja Ulrike Mohrin näyttelyt. Museossa vieraili 25 476 henkilöä.
WAM:ssä oli esillä näyttelyt Epävarma horisontti (6.3.–16.5.2021), Anu Pentik – Alussa oli siemen (4.6.–19.9.2021) sekä Spektri (8.10.2021–9.1.2022) yhdessä WAMx-näyttelyiden monipuolisen nykytaidekattauksen kanssa toi museoon 46 683 museokävijää. Anu Pentikin näyttelyssä vieraili yli 32 000 henkilöä, ja sukupuolen ja seksuaalisuuden moninaisuutta käsittelevässä näyttelyssä Spektri vieraili 10 670 henkilöä.
Museossa vieraili yhteensä 57 967 henkilöä vuoden aikana. Vuoden 2022 näyttelyt olivat Anu Tuomen "Väristä" (28.1.–30.4.2022), Pekka ja Teija Isorättyän "Kuolleet sielut" (28.1.–30.4.2022), Antti Laitinen (28.5.–18.9.2022) sekä kokoelmanäyttely "Liikuttaako ("14.10.2022–22.1.2023")." Museokävijöistä noin 39 prosenttia maksoi käyntinsä Museokortilla.
2023
WAMissa vierailtiin vuoden aikana yhteensä 54 332 kertaa. Vuoden näyttelyt olivat Jan Kenneth Weckmanin sekä "SALONG3+" -taiteilijaryhmän näyttelyt, nykyveistostaidetta esittelevä näyttely "Hei tyypit!" ja suomalaista valotaidetta esittelevä "Lux &amp; Umbra".
2024
Vuonna 2024 museossa avattiin yksi päätilanäyttely, joka oli Iiu Susirajan näyttely "Ei mikään helppo nakki" (2.2.–12.5.2024). Näyttelyssä vieraili 36 105 kävijää. Näyttelyn päätyttyä museo suljettiin laajamittaisen remontin vuoksi. 
Näyttelytoiminta WAM Kilta Galleriassa.
WAMin näyttelytoiminta ja yleisötyö ovat museorakennuksen remontin ajaksi siirtyneet Turun Taiteen taloon. Kilta Galleria sijaitsee entisessä palokuntarakennuksessa, joka remontoitiin näyttelytoimintaa varten ja avattiin yleisölle Turun päivänä 15. syyskuuta 2024.
WAM Kilta Gallerian näyttelysarjan keskeisenä ajatuksena on tuoda yhteen visuaalisen taiteen tekijöitä ja kirjoittajia taidekentän ulkopuolelta. Kutsuttava kirjoittaja tai kirjailija laatii näyttelyn teemaan ja teoksiin pohjautuvan tekstin, joka muodostaa osan näyttelykokonaisuutta. 
Peruskorjaus 2024–2026.
Museorakennuksen peruskorjaus aloitettiin kesäkuussa 2024. Korjauksen yhteydessä muun muassa purettiin vanha puistonpuoleinen toimistorakennus, ja sen tilalle rakennetaan uusi toimistosiipi. Peruskorjauksen pääsuunnittelusta vastaa Arkkitehtisuunnittelu Mikko Uotila Oy, ja sen toteuttaa Skanska. Museo avataan jälleen syksyllä 2026. Taiteen talolla sijaitseva "Kilta Galleria" toimii WAM:in väistötilana peruskorjauksen ajan"."
Taideväärennökset.
Kesäkuussa 2009 WAM:ssä avattiin näyttely nimeltä "Ympyrä – viiva – piste: Venäläistä avantgardea yksityiskokoelmista". Näyttelyn järjestäjän mukaan se esitteli venäläisen avantgarden pyrkimyksiä ja suuntauksia. Edustettuina olivat muun muassa Kazimir Malevitš ja hänen koulukuntansa, Vladimir Tatlin ja hänen koulukuntansa, Aleksandr Rodtsenko ja Varvara Stapanova, Mihail Larionov ja Natalja Gontšarova sekä Aleksandra Ekster. Mukana oli myös teoksia, joiden tekijät eivät olleet tiedossa. Esillä oli yhteensä noin sata yksityiskokoelmista lainattua teosta. 
Taidekriitikko Otso Kantokorpi arvosteli näyttelyn järjestelyjä voimakkaasti. Hän epäili osaa teoksista väärennöksiksi ja ehdotti näyttelyä purettavaksi. Kun muutkin asiantuntijat arvioivat julkisuudessa näyttelyn teosten aitoutta kyseenalaiseksi, museo ilmoitti 30. heinäkuuta 2009 sulkevansa näyttelyn "teosten tekijyyteen kohdistuneiden jatkotutkimusten vuoksi". Sama näyttely päätettiin myös olla järjestämättä Hämeenlinnan taidemuseossa syksyllä 2009 "teosten tekijyyteen kohdistuneiden epäilyjen vuoksi".
Väärennetyt teokset ovat samoja, joita poliisi tutki salakuljetusjutun yhteydessä jo vuosina 1996 ja 1997. Teosten varmistuminen väärennöksiksi vahvistettiin syyskuussa 2010.
Juttu laajeni myöhemmin käsittämään useita haaroja. Poliisi epäili yli 20 ihmisen kaupanneen väärennettyä taidetta Suomen rikoshistorian suurimman taideväärennösjutun lonkeroiden ulottuessa muun muassa Venäjälle, Ranskaan, Viroon ja Ruotsiin. Järjestäytyneeseen rikollisuuteen viittaa se, että kaksi rikollisjärjestö MOREn kuulunutta jäsentä tuomittiin elokuussa 2015 Turun hovioikeudessa.