Ukrainan parlamenttivaalit 2006

Ukrainan parlamenttivaalit 2006 järjestettiin 26. maaliskuuta 2006. Ukrainan keskusvaalilautakunta ilmoitti vaalituloksen 10. huhtikuuta 2006. Ukrainan korkein hallinto-oikeus vahvisti tuloksen vasta 27. huhtikuuta, koska vaalilaskentaa koskien oli valituksista johtuvia oikeusprosesseja. 
ETYJin vaalitarkkailijoiden lausunnon mukaan vaalit sujuivat suurelta osin demokraattisesti.
Taustaa.
Yleistä.
Ukrainan Korkeimpaan neuvostoon valittiin vuosina 1998 ja 2002 yhteensä 450 edustajaa, joista 225 valittiin enemmistövaaliperiaatteella ja 225 suhteellisella vaaliperiaatteella. 2006 vaaleissa kaikki kansanedustajat valittiin suhteellisella vaalitavalla, mutta pitkiltä listoilta. Toisin sanoen äänestäjä äänestää vaalilistaa, mille puolue tai vaaliryhmittymä on jo asettanut ehdokkaat paremmuusjärjestykseen.
Ukrainassa kansanedustuslaitos on yksikamarinen ja valtio on muodoltaan yhtenäisvaltio ilman liittovaltiorakenteita. Järjestelmä oli presidenttivaltainen, mutta presidentinvaalien 2004 toisen kierroksen uusinnan yhteydessä sovittiin, että perustuslaki muuttuu parlamentaarisemmaksi mm. hallituksen muodostamisen osalta, vaikka presidentti vaikuttaa hallituksen muodostamisessa ulko- ja puolustusministerin valintaan. 
Järjestettävissä parlamenttivaaleissa pyrittiin ottamaan huomioon vaalitarkkailun suositukset minimijulkisuuden takaamiseksi joukkotiedotusvälineissä kaikille vaaliryhmittymille.
Yhdysvaltain Kiovan suurlähettilään lausunnon mukaan järjestettävistä parlamenttivaaleista tulee Ukrainan itsenäisyyden (1991-) rehellisimmät.
Asetelma ennen vaaleja.
Parlamenttivaalit 2006 odotettiin muodostuvan Ukrainan vuoden 2004 presidentinvaalien toisen kierroksen uusinnan sisäpoliittiseksi jatkoksi. Uusinnan voitti Viktor Juštšenko eikä toisella kierroksella eniten ääniä saanut pääministeri Viktor Janukovytš.
Vaalivoiton jälkeen presidentti Juštšenko nimitti parhaan liittolaisensa Julija Tymošenkon johtaman hallituksen. Tymošenko ei nauttinut Venäjän luottamusta ja hänellä oli moskovalaisen sotilassyyttäjän kansainvälinen etsintäkuulutus voimassa, minkä vuoksi Tymošenko ei tehnyt valtiovierailuja Venäjälle pääministeriaikanaan. Tilanteen laukaisemiseksi myös Juštšenko veti kannatuksensa pois pääministeriltä perustellen asiaa korruptioepäilyksillä, mikä johti pääministerin eroon ja entisten liittolaisten muodolliseen vastakkainasetteluun. Uusi Juri Jehanurovin johtama hallitus nimitettiin 22. syyskuuta 2005.
Ukrainan parlamentti äänesti 250 äänellä 10. tammikuuta 2006 epäluottamuslauseen Jehanurovin hallitukselle maakaasun hinnan miltei kaksinkertaistamisesta. Kazakstanissa vierailulla olevan presidentti Juštšenkon mukaan epäluottamuslause hallitukselle on perustuslaiton ja että asiaa pitää tutkia. Hänen mukaansa hallitus istuu parlamenttivaaleihin asti toimitusministeristönä.
Ehdokkaat.
Ukrainan parlamenttivaaleihin osallistuu 43 ryhmittymää tai puoluetta, joista vain 7-9 arvellaan selviävän 3%:n vaalikynnyksestä. Puolueiden muodostamista kokoomuksista merkittäviä ovat vuoden 2004 presidentinvaalin hävinnyttä entistä pääministeri Viktor Janukovytšia kannattava Alueiden puolue, presidentti Juštšenkon erottaman häntä seuranneen entisen pääministerin, Julija Tymošenkon, ryhmittymä sekä presidentti Viktor Juštšenkon kansanliitto "Meidän Ukrainamme", mikä muodosti oranssivallankumouksen ytimen joulukuussa 2004.
Vaalitarkkailu.
ETYJ.
ETYJ asettaa kolmekymmentä tarkkailijaryhmää, missä on kuusikymmentä pitkäaikaista tarkkailijaa ja kuusisataa lyhytaikaista tarkkailijaa Ukrainan parlamenttivaaleihin. Pitkäaikaiset tarkkailijat saapuvat Ukrainaan 27. tammikuuta ja lyhyaikaiset 22. maaliskuuta. Yhdessä tarkkailijaryhmässä on kaksi parina toimivaa pitkäaikaista tarkkailijaa ja kaksikymmentä pareina toimivaa lyhytaikaista vaalitarkkailijaa. 
Rekisteröidyt vaalilistat.
Parlamenttivaaleihin asetettiin ehdokkaita 7 636, joista 5,9%:ia ehdokkaista valittiin.
Aluevaalilautakunnissa edustetut puolueet ilman ehdokkaita.
Ukrainan vaaleihin liittyy puolueiden oikeus saada kannattajiaan vaalilautakuntien jäseniksi. Ukrainan keskusvaalilautakunta on valtakunnallinen elin, mikä järjestää vaalit. Lisäksi äänestyspaikan paikallisen vaalilautakunnan ja keskusvaalilautakunnan välissä on aluevaalilautakunta, minkä jäsenet ilmoitetaan julkisesti verkossa jo ennen vaaleja niiden jäsenten tultua nimitetyiksi. Joillain ehdokkailla asettaneilla puolueilla tai vaaliryhmittymillä ei ole aluevaalilautakuntien jäseniä, mutta niiden etua voi valvoa puolue, mikä ei ole asettanut ehdokkaita, mutta minkä jäsenet ovat ehdokkaita toisella vaalilistalla. Nimen jälkeen oleva numero osoittaa aluevaalilautakuntien jäsenten määrän.
Aluevaalilautakunnat ovat oikeushenkilöitä, kun taas äänestyspaikkojen paikalliset lautakunnat ovat paikallishallinnon elimiä.