Kansan Uutiset

Kansan Uutiset, lyh. KU on Vasemmistoliiton kerran kuukaudessa ilmestyvä äänenkannattaja. Lehti julistautui puolueen äänenkannattajaksi elokuussa 2000 toimittuaan 1990-luvun ”sitoutumattomana vasemmistolehtenä”. Vuoteen 1990 asti Kansan Uutiset oli Vasemmistoliiton edeltäjien, Suomen Kansan Demokraattisen Liiton ja Suomen Kommunistisen Puolueen, yhteinen äänenkannattaja.
Historia.
"Kansan Uutiset" aloitti ilmestymisensä tammikuussa 1957, kun SKP:n äänenkannattaja "Työkansan Sanomat" ja SKDL:n äänenkannattaja "Vapaa Sana" yhdistettiin. Puolueiden erillisten päivälehtien ylläpitämistä ei katsottu enää taloudellisesti järkeväksi. Keskustelua kahden rinnakkaisen lehden ylläpidosta oli käyty jo vuosikymmenen alusta alkaen. Kesällä 1950 SKP asetti työryhmän asiaa pohtimaan, mutta varsinaisesti asia eteni vuodesta 1955 lähtien. SKP:n ja SKDL:n johtoelimet päättivät fuusiosta 16. kesäkuuta 1956. Syksyllä 1956 valittiin uuden lehden johto. Päätoimittajaksi nousi Jarno Pennanen, varapäätoimittajaksi Aili Mäkinen ja hallituksen puheenjohtajaksi Eino Kilpi. Lehden aloittaessa sen toimituskuntaan kuului noin 35 vakituista palkollista.
"Kansan Uutisten" levikki nousi aluksi tasaisesti ja se ylitti 50 000. "Kansan Uutiset" oli Suomen luetuin poliittinen työväenlehti. 1980-luvulle asti "Kansan Uutisia" painettiin Kotkankadulla sijainneessa, SKP:n omistamassa, kirjapaino Yhteistyössä. Yhteistyön mentyä konkurssiin painotyöt alettiin ostaa Keski-Uusimaa Oy:ltä.
1960-luvulta 1980-luvulle SKP:n enemmistölinjaa edustanut "Kansan Uutiset" sai usein kovaa kritiikkiä taistolaisilta oppositiokommunisteilta ja neuvostoliittolaisilta. Päätoimittajat Simpura ja Kauppila olivat "Tiedonantaja"-lehteä julkaisseen opposition mielestä revisionisteja. Taistolaiset vaativat lehden uutisointiin tasapuolisuutta, jonka puuttumisella perusteltiin "Tiedonantajan" tarpeellisuutta.
Tammikuussa 2004 päätoimittaja Yrjö Rautio erosi ja kritisoi voimakkaasti vasemmistoliiton johdon linjauksia. Puolue oli Raution mukaan hylännyt aatteensa. Hän väitti myöhemmin tulleensa irtisanotuksi laittomasti ja vaati oikeusteitse suuria korvauksia, mutta Helsingin käräjäoikeus ei löytänyt vaateille perusteita. Tilalle päätoimittajaksi valittiin Janne Mäkinen, joka jatkoi toimessa marraskuuhun 2008. Mäkistä seurasi lehdessä 1970-luvulta lähtien eri tehtävissä työskennellyt Jouko Joentausta.
Tammikuussa 2007 "Kansan Uutisten" päätoimittaja Janne Mäkinen sai tuomion päätoimittajarikkomuksesta. Lehden julkaisemassa Lähi-idän konfliktia käsittelevässä mielipidekirjoituksessa pidettiin natsi-Saksan juutalaisiin kohdistamaa joukkotuhoa "hyväksyttävänä ja toivottavana toimenpiteenä".
"Kansan Uutiset" alkoi julkaista artikkeleita verkossa 1990-luvun lopulla. Lehden sivustolla julkaistiin muutama artikkeli jokaisesta lehdestä, kunnes se joulukuussa 2008 uudistettiin ja sisältöä laajennettiin huomattavasti. Samalla aloitti Kansan Uutisten maksullinen näköislehti. 10. joulukuuta 2008 lehden hallitus päätti "Kansan Uutisten" muuttumisesta pääasiassa verkkolehdeksi. Syyskuusta 2009 lähtien lehti ilmestyi paperiversiona vain perjantaisin, kun se ennen uudistusta ilmestyi neljästi viikossa. KU:n perjantaipainoksen nimestä myös pudotettiin sana Viikkolehti pois. Painettu KU muuttui vuonna 2022 kerran kuukaudessa ilmestyväksi aikakauslehdeksi.
Omistus ja rahoitus.
Vuoteen 1990 lehden omistivat sen julkaisijajärjestöt, jotka ohjasivat toimitustyötä muun muassa nimeämällä edustajat hallintoneuvostoon ja johtokuntaan. SKDL:n ja SKP:n lakkauttamisen jälkeen seurasi uusia järjestelyjä. "Kansan Uutisten" taustalle perustettiin osakeyhtiö, jonka omistajiksi tuli esimerkiksi ammattiliittoja, pankit STS ja Yhteistuki sekä Yrjö Sirolan Säätiö. Vasemmistoliitto ei ostanut yhtään osaketta. Pankkien omistukset siirtyivät sittemmin Nordealle. Yhtiön osake-enemmistön omistaa nykyisin Yrjö Sirolan Säätiö. Vuosina 2004-2015 Kansan Uutiset Oy kustansi myös "Satakunnan Työ" -lehteä.
Vuonna 2006 KU sai valtiolta lehdistötukea 575 000 euroa. Puoluesihteeri Ralf Sundin aikana (1995–2001) valtion tuki kattoi lehden budjetista noin kolmanneksen.