Schwerte

Schwerte on kaupunki Unnan piirikunnassa Nordrhein-Westfalenin osavaltiossa läntisessä Saksassa. Ruhrin jokilaaksossa sijaitseva Schwerte on yksi historiallisista Hansakaupungeista. Dortmundin kaakkoisiin kaupunginosiin nivoutuvan Schwerten alueella on useita metsäisiä ylänkömaita. Kaupungissa on runsaasti metalliteollisuutta.
Maantiede.
Schwerte sijaitsee Nordrhein-Westfalenin keskiosassa ja Ruhrin alueen itäosassa viitisentoista kilometriä Unnasta lounaaseen ja kymmenisen kilometriä Dortmundista kaakkoon. Etäisyys Kölnistä on noin 70 kilometriä koilliseen. Schwerten halki virtaa Ruhr-joki koillisesta lounaaseen. Kaupungin pohjoisosassa on Schwerter Wald, eli Schwerten metsä, jonka pohjoispuolella sijaitsee Dortmundin eteläisiä kaupunginosia. Nykyinen Schwerte syntyi 1975, kun Schwerten ja Westhofenin kaupungit sekä Ergsten, Geisecken, Villigstin ja Wandhofenin maalaiskunnat liitettiin toisiinsa.
Historia.
Nykymuodossaan Schwerte on nuori kaupunki, mutta sen osa-alueiden historiat ovat pitkät. Vanha Schwerten kaupunki mainitaan kirjallisesti ensi kerran vuonna 962, vanhimmat asiakirjat kaupunginosista Ergste ja Westhofen ovat vuosilta 1096 ja 1248. Schwerte sai kaupunkioikeudet 1397.
Schwerte liittyi Hansaliittoon 1419. Hansan vaikutuksesta alueella virinnyt metallintyöstö nosti paikallistaloutta. Vanha raatihuone ja evankelinen St.Viktorin kirkko rakennettiin talouskasvun myötä.
Hansan kuihtuminen ja kolmikymmenvuotinen sota vähensivät Schwerten merkitystä ratkaisevasti. Kului yli 200 vuotta kaupunkipahasena. Vasta ratayhteys Hagenin ja Unnan välillä toi mukanaan uuden kukoistuskauden. Elettiin vuotta 1867. Alueelle asettui metalliteollisuutta, erityisen merkittävä oli nykyinen Deutsche Nickel AG. Vuokrataloista ja tehdasrakennuksista muotoutui kaupunkikuvaa hallitseva elementti.
Toisen maailmansodan aikana britit pommittivat Möhneseen varastoaltaan patoa Schwerten itäpuolella, mistä seurasi tuhoisa tulva koko Ruhr-joen laaksoon. Erityisen tuhoisan pommituksen Schwerte koki toukokuussa 1944. Schwertessä toimi Buchenwaldin keskitysleirin sivuleiri KZ Schwerte huhtikuusta 1944 tammikuuhun 1945. Kyse oli työleiristä.
Schwerten väkiluku oli vuoden 1975 kuntaliitosten jälkeen noin 45 000 ja kohosi 2000-luvun taitteessa yli 50 000:n. Sen jälkeen väkiluku kääntyi laskuun, kuten koko Unnan piirikunnan.
Schwerten historiallisia rakennuksia ovat muun muassa Wuckenhof 1500-luvulta, katolinen Marienkirche 1900-luvun alusta ja evankelinen St.-Viktorin kirkko (St.-Viktor-Kirche). St.-Viktor on nykyasussaan kolmilaivainen goottilainen hallikirkko, sen historia ulottuu 1000-luvulle.
Talous ja liikenne.
Schwertessä on runsaasti metalliteollisuutta. Kaupungissa toimivat muun muassa Zapp Precision Metals GmbH, Deutsche Nickel ja Hoesch Schwerter Profile. Elintarviketeollisuutta edustaa ültje.
Schwerten rautatieasema sijaitsee rataosuuksilla Hagen–Hamm, Schwerte–Warburg ja Dortmund–Iserlohn. Schwerten keskustan pohjoispuolitse kulkee moottoritie BAB 1, joka risteää kaupungin alueella BAB 45:n kanssa. Bundesstraße 236 kulkee Schwerten keskustan halki etelä–pohjoissuuntaisesti.
Ystävyyskaupunkeja.
Schwerten ystävyyskaupunkeja ovat muun muassa Italian Cava de’ Tirreni, Ranskan Labuissière, Suomen Leppävirta ja Venäjän Pjatigorsk.