Navajo

Navajo (myös navaho, omakielinen nimi: "Diné bizaad") on merkittävä Pohjois-Amerikan intiaanikieli. Se kuuluu athabasca-kielien eteläiseen haaraan, ja sen lähimpiä sukulaiskieliä on mm. apašši. Navajon puhujia on yli 160 000 Yhdysvaltain väestölaskennan arvion mukaan. Heitä on Yhdysvaltojen Arizonan, Coloradon, New Mexicon sekä Utahin osavaltioissa.
Navajoa kirjoitetaan latinalaisin aakkosin. Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan navajoksi vuonna 1985.
Historia.
Navajoa kirjoitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1849, kun luutnantti James H. Simpson julkaisi navajonkielisen sanalistan "Journal of a Military Reconnaissance" -lehdessä. Sanakirjoja ja kielioppeja alettiin julkaista 1900-luvun alussa, kun lähetyssaarnaajat alkoivat tekemään käännytystyötä. Ongelmaksi muodostui kuitenkin se, ettei kielellä ollut yhteistä ortografiaa, joten eri lähetyssaarnaajien kirjoittamat teokset eivät olleet keskenään ymmärrettävissä.
Kieli on tunnettu siitä, että toisen maailmansodan aikana Yhdysvaltojen armeija värväsi navajoita palvelukseensa salakielistä koodia käyttämään. Syynä tähän oli se, ettei navajolla ollut vielä kirjallista muotoa. Arviot värvätyistä navajoista vaihtelevat 375–420 väliltä, ja sodan jälkeen näitä kiellettiin puhumasta kyseisestä operaatiosta, joka pidettiin salassa aina vuoteen 1968 asti. Vuonna 2000 allekirjoitetun Honoring the Code Talkers Act -lain nojalla sodan aikana palvelleet navajot saivat virallisesti tunnustuksen panoksestaan. 
Elinvoimaisuus.
Navajon puhujien määrä on laskussa. Yksikielisiä navajonpuhujia on arviolta 7 600. Vielä 1980-luvulla 93 % navajoista puhui navajoa edes jonkin verran, mutta 2000-luvulle tultaessa määrä oli laskenut 76 %:iin koko väestöstä. 2010-luvulla puhujien määrä romahti hieman yli 51 %:iin ja arvioiden mukaan 2030-luvulla määrä tulee putoamaan 10 %:iin. Navajo on kuitenkin edelleen Yhdysvaltain puhutuin alkuperäiskieli.
Kielen puhujat ovat puolustaneet kieltään tarmokkaasti. Vuonna 2024 kielestä tehtiin Navajoiden reservaatin virallinen kieli paikallisparlamentin päätöksellä. Presidentti Buu Nygren allekirjoitti lain 25. joulukuuta 2024. 
Fonologia.
Vokaalit.
Lähde:
Konsonantit.
Lähde:
Kielioppi.
Navahon kieli on agglutinatiivinen ja polysynteettinen, tosin monet sen affikseista yhdistyvät ja muodostavat supistumia niin kuin fuusiokieleissä eli flekteeraaveissa kielissä. Perussanajärjestys on SOV eli "minä autoa ajan". Verbejä on navahon kielessä yllin kyllin, mutta substantiiveja ei kuitenkaan kovin paljon. Navahossa on myös muita perusosia, mm. pronomineja, liitepartikkeleita, demonstratiivipronomineja, numeraaleja, postpositioita, adverbeja, konjunktioita yms. Navahossa ei ole yhtään adjektiiveja, vaan adjektiiveina toimivia verbejä. Verbi on navahossa avainasemassa ja jokaisessa verbissä on oltava ainakin yksi etuliite. Etuliitteet liitetään verbeihin tietyssä järjestyksessä.
Luokittelevat verbit.
Navajossa on verbivartalot, jotka luokittelevat esineitä muodon tai muiden fyysisten ominaisuuksien mukaan. Nämä luokittelevat verbivartalot tunnetaan akronyymeilla. Perustavanlaatuisia luokittelevia "käsitteleviä" verbivartaloita on navajossa yksitoista, jotka ovat seuraavat:
Esineiden fyysisten ominaisuuksien lisäksi luokittelevat verbivartalot voivat myös korostaa esineen liikkumisen tavan. Vartalot jaetaan kolmeen eri luokkaan:
Nominit.
Substantiivit jaetaan elottomiin ja elollisiin. Lisäksi navajossa erotetaan ns. neljäs persoona, jolla viitataan johonkin kuuloetäisyydellä tai läsnä olevaan henkilöön mainitsematta hänen nimeään. Tämä johtuu siitä, että nimien uskotaan olevan niin pyhiä, että toisen ihmisen nimen ääneen lausumista pitää kohteliaisuussyistä välttää.
Lukusanat 1–10 navajoksi: