Kristian VI

Kristian VI (30. marraskuuta 1699 Christiansborgin linna, Kööpenhamina – 6. elokuuta 1746 Hirscholmin linna, Hørsholm, Tanskan kuningaskunta) oli Tanskan ja Norjan kuningas vuosina 1730–1746. 
Suku.
Kruununprinssi Christianin vanhemmat olivat Fredrik IV ja tämän ensimmäinen puoliso herttuatar Louise von Mecklenburg-Güstrow (1667–1721). Hänellä oli yksi aikuiseksi elänyt nuorempi sisar, prinsessa Charlotte Amelie (1706–1782). Hän sai isäänsä ja isoisäänsä paremman koulutuksen ja hankki enemmän tietoa, mutta ei oppinut kunnolla tanskaa, vaan kirjoitti ja puhui saksaksi. 
Hänestä ei tullut merkittävää hallitsijaa. Hän varttui hovissa, jossa vaikutti pietismi, josta hän itsekin vaikuttui voimakkaasti, mutta myös hänen isänsä elämää leimannut kevytmielisyyden ja kaksoismoraalin ilmapiiri.
Kuningas.
Kristian VI tunnetaan syvästi uskonnollisena kuninkaana, joka kannatti pietismiä ja vietti hiljaista elämää perheensä parissa. Hän oli yksi Tanskan vähiten suosituista kuninkaista. Tähän vaikutti vuonna 1733 säädetty laki ("stavnsbåndet," 'turpeeseen sidottu'), joka määräsi asevelvolliset talonpojat palaamaan torppareiksi ja vuokraviljelijöiksi samaan kartanoon, missä olivat syntyneet.
Kristian VI oli kohtuullisen lahjakas, ja hänestä tuli ahkera ja tunnollinen hallitsija, joka valitsi taitavia hallintovirkailijoita. Ulkoisesti hän oli ujo, pidättyväinen ja vaatimaton. Hän ei ollut vaatimaton rakennusprojektiensa suhteen. Hän rakennutti monia rakennuksia, kuten Charlottenlundin linna, Christiansborgin uusi linna vuosina 1733-1745 ja Eremitagenin metsästyslinna vuosina 1734-1736. Vuosina 1734-1739 aiemmat rakennukset muutettiin Jægersborgin metsästyslinnaksi. Vuosina 1743-1744 rakennettiin Kalvebodernen kartano (Prinssipalatsi tansk. "Prinsens palæ" nyk. Tanskan kansallismuseo) kruununprinssi Frederikille, tulevalle Fredrik V:lle.
Puolisonsa Sophie Magdalene von Brandenburg-Kulmbachin (1700–1770) tavoin hän oli saksalaista pietismiä täynnä ja rohkaisi hartaasti pietististä kansalliskirkkoa, jossa otettiin käyttöön konfirmaatio vuonna 1736 ja kirkossa käymisestä tuli pakollista. Myös kevyet huvitukset kiellettiin hovissa. Kuningasparin uskonnollisuus vaikeutti hovielämää, ja he valitsivat eristäytymisen kansasta. Kun kuningasta ajettiin vaunuillaan, sen verhot olivat enimmäkseen alhaalla. Suuria ja kalliita rakennusprojekteja, kuten kesäresidenssinä käytetty Hirschholmin barokkipalatsi Hørsholmissa toteutettiin vuodesta 1721 lähtien pääsiassa 1740-luvulla arkkitehti Lauritz de Thurah'n suunnitelmien mukaan kuitenkin osoittamaan absoluuttisen monarkian loisto. Linna purettiin vuosina 1809–1813. Toisaalta Rosenborgin linnaa ei enää käytetty kuninkaallisena asuinpaikkana.
Kristian VI oli luonteeltaan vaikutuksille altis, ulkoisesti hauras, kömpelö ja ujo luonteeltaan sekä puhui korkealla vinkuvalla äänellä. Hän oli arka julkisissa esiintymisissä ja eikä halunnut loukata ketään kristitylle hallitsijalle sopimattomalla käytöksellä. Sekä Kristian että kuningatar Sofia Magdalena olivat terveydeltään heikkoja, heitä lääkittiin paljon pillereillä ja vesihoidoilla kylpylöissä. Tämä yhdessä julkisuudessa esiintymisen kartteluna vahingoitti kuningasparin suosiota. Melun estämiseksi pääsy linnan aukiolle estettiin rautaketjuilla.
Kristian VI:n hallituskaudella Tanska kävi läpi vakavan talouskriisin. Vuonna 1733 hän perusti uudelleen kansallisen miliisin. Hänen hallituskautensa oli ensimmäinen erittäin pitkään aikaan, jolloin kuningaskunta ei ollut sodassa. Kristian VI:n ulkopolitiikka oli tyyntä, ja hän onnistui solmimaan liittoja Ruotsin, Englannin ja Ranskan kanssa.
Koko ikänsä huonosta terveydestä kärsinyt Kristian VI kuoli 46-vuotiaana elokuussa 1746 Hirschholmin linnassa. Hänet on haudattu Roskilden tuomiokirkkoon.
Avioliitto ja lapset.
Kristian sai isältään luvan etsiä morsianta saksalaisista ruhtinassuvuista. Hän avioitui 7. elokuuta 1721 Pretzschin linnassa Saksissa rajakreivitär Sophie Magdalene von Brandenburg-Kulmbachin (1700–1770) kanssa. Tämä oli ollut linnassa Saksi-Puolan kuningatar, August II Väkevän puolison Christiane Eberhardinen hovinaisena. Sophie Magdalene tuli pienestä, merkityksettömästä, köyhästä ja erittäin lapsirikkaasta ruhtinaskunnan hovista. Hänellä oli 13 sisarusta. Kristianiin teki voimakkaan vaikutuksen Sophia Magdalenan uskonnollisuus, joka muistutti hänen omaansa.
Heille syntyi kolme lasta: