Brasilian asevoimat

Brasilian asevoimat () ovat Brasilian liittovaltion yhdistyneet asevoimat. Se koostuu kolmesta puolustushaarasta, jotka ovat Brasilian maavoimat, Brasilian laivasto ja Brasilian ilmavoimat.
Brasilian asevoimat ovat Yhdysvaltojen jälkeen Amerikkojen toiseksi suurimmat ja sotilasvarustukseltaan Latinalaisen Amerikan ja eteläisen pallonpuoliskon suurimmat, ja niissä on 334 500 aktiivipalveluksessa olevaa sotilasta ja upseeria. Brasilialaiset sotilaat olivat Haitissa vuodesta 2004 vuoteen 2017 johtamassa YK:n rauhanturvajoukkoa (MINUSTAH).
Organisaatio.
Brasilian asevoimat on jaettu kolmeen haaraan:
Sotilaspoliisi (valtion poliisi) ja sotilaspalomiehet ovat armeijan apu- ja reservijoukkoja. Kaikki puolustushaarat ovat osa puolustusministeriötä.
Asevelvollisuus ja henkilöstö.
18-45-vuotiaiden asevelvollisuus kestää 10-12 kuukautta. 17-vuotiaat vapaaehtoiseen palvelukseen. Yhä suurempi osa joukoista on ”pitkäaikaisia” vapaaehtoisia ammattilaisia; naiset saivat palvella asevoimissa 1980-luvun alusta alkaen, jolloin Brasilian armeijasta tuli ensimmäinen Etelä-Amerikan armeija, joka hyväksyi naiset armeijan riveihin; naiset palvelevat merivoimissa ja ilmavoimissa vain naisten reservijoukoissa.
Tehtävät ja haasteet.
Etelä-Amerikka on suhteellisen rauhallinen maanosa, jossa sodat ovat harvinaisia, minkä vuoksi Brasilian alueelle ei ole hyökätty sitten vuoden 1865 Paraguayn sodan. Lisäksi Brasilialla ei ole aluekiistoja minkään naapurinsa kanssa. Brasilia on kuitenkin Kiinan ja Venäjän lisäksi ainoa maa, jolla on maarajoja vähintään 10 valtion kanssa. Lisäksi Brasilialla on 16 880 kilometriä maarajaa ja 7 367 kilometriä rannikkoa, jota on vartioitava ja puolustettava. Kaiken kaikkiaan asevoimien on puolustettava 8,5 miljoonaa neliökilometriä maata ja partioitava 4,4 miljoonaa neliökilometriä aluevesiä. Tämän tehtävän suorittaminen edellyttää merkittävää määrän henkilöstöä ja rahoitusta.
Historia.
Vuodesta 1648 lähtien Brasilian asevoimia on käytetty Brasilian suvereniteetin puolustamiseen ja kansannousujen tukahduttamiseen. Brasilian armeija on myös kolmesti toiminut sotilaallisesti Brasilian hallituksen syrjäyttämiseksi.
Brasilian asevoimat oli määrätty keisarin, sen ylipäällikön, alaisuuteen. Häntä avustivat sotaministeri ja laivastoministeri armeijaa koskevissa asioissa. Perinteisesti sotaministerit ja laivastoministerit olivat siviilejä, mutta joitakin poikkeuksia oli olemassa. Valittu malli oli Britannian parlamentaarinen tai angloamerikkalainen järjestelmä, jossa ”maan asevoimat noudattivat armeijan siviilivalvontaa ja pitivät samalla etäisyyttä poliittisiin päätöksiin ja rajojen turvallisuuteen liittyviin päätöksiin”. Sotilaat saivat asettua ehdolle ja toimia poliittisissa viroissa ollessaan aktiivisessa palveluksessa. He eivät kuitenkaan edustaneet armeijaa vaan sen kaupungin tai maakunnan väestöä, johon heidät valittiin. Dom Pedro I valitsi yhdeksän sotilasta senaattoreiksi ja viisi (14:stä) valtioneuvostoon. Dom Pedro II valitsi senaattoreiksi neljä sotilasta 1840-luvulla, kaksi 1850-luvulla ja kolme hänen valtakautensa loppuun asti. Hän valitsi myös seitsemän sotilasta neuvonantajiksi 1840- ja 1850-luvuilla ja kolme sen jälkeen.
Se on perinteisesti osallistunut YK:n rauhanturvaoperaatioihin, kuten Haitissa ja Itä-Timorissa.
Brasilian sotilasvallankaappaukset.
Vaikka Brasilian keisarikunnan 67 vuoden aikana ei tapahtunut yhtään sotilasvallankaappausta, tasavaltalaisella kaudella tapahtui neljä sotilasvallankaappausta 75 vuoden aikana vuosina 1889-1964.
Brasilian maavoimat.
Brasilian maavoimien johdon muodostavat armeijan komentaja ja muut aktiivipalveluksessa olevat armeijan kenraalit. Maassa on tällä hetkellä kuusitoista aktiivista neljän tähden kenraalia, joista useat ovat komentotehtävissä. Johdon tehtäviin kuuluvat muun muassa komentajan virkaan valittavien ehdokkaiden valinta, alueellisten ja maailmanlaajuisten poliittisten tilanteiden ennakointi ja muut tehtävät. Kaikki brasilialaiset kenraalit ovat valmistuneet Brasilian ylimmästä sotakoulusta.
FORPRON.
Brasilian armeijan valmiusjoukot () on armeijan divisioona, joka on luotu olemaan valmiina taistelemaan 365 päivää vuodessa. Tämä 15 000 jalkaväen, laskuvarjojääkärien ja panssaroidun ratsuväen prikaatin muodostama divisioona pystyy toimimaan tavanomaisissa taistelutehtävissä, lain ja järjestyksen takaamisessa ja viranomaisten välisissä operaatioissa Brasilian alueella tai divisioonan joukkoina ulkomailla, joita johtavat armeijan ylipäällikön alaisen valmiusjoukkojen yleisesikunnan upseerit.
Brasilian laivasto.
Laivastolla () on kahdeksan tukikohtaa eri puolilla Brasiliaa.
Brasilian ilmavoimat.
Brasilian ilmavoimat (, tunnetaan myös nimellä FAB) on Amerikkojen toiseksi suurimmat ilmavoimat (Yhdysvaltojen jälkeen), ja siinä on noin 70 000 aktiivista sotilasta. FAB on jaettu neljään operatiiviseen komentokuntaan.
Brasilian ilmailu- ja avaruuskomento.
Brasilian ilma- ja avaruusoperaatioiden komentokeskus perustettiin vuonna 2017, ja se on osa Brasilian ilmavoimia. Se vastaa maan ilma- ja avaruusoperaatioiden suunnittelusta, koordinoinnista, toteuttamisesta ja valvonnasta. Myös Brasilian laivasto ja Brasilian armeija kuuluvat organisaatioon.
Joukkojen siirto.
Brasilialla on tarve suojella 16 880 kilometriä pitkää maarajaansa. Brasilia on 1990-luvulta lähtien siirtänyt joukkojaan vastaamaan kansallista turvallisuusvaatimusta.
Vuosina 1992-2008 armeija siirsi Rio de Janeiron ja Rio Grande do Sulin osavaltioista Amazonin alueelle 1., 2. ja 16. viidakkojalkaväkiprikaatin, 3. jalkaväkipataljoonan, 19. logistiikkapataljoonan ja 22. armeijan poliisipataljoonan. Näiden siirtojen jälkeen armeijan joukkojen määrä kyseisellä alueella nousi 25 000:een. Rio de Janeiron osavaltiosta siirrettiin myös 1. ja 3. taisteluvaunurykmentti, jotka nyt sijoitettiin Santa Marian kaupunkiin Rio Grande do Sulin osavaltiossa.
Näistä toimista huolimatta asevoimien läsnäolo Brasilian Amazonin raja-alueilla on kuitenkin edelleen vähäistä ja hajanaista, sillä armeijalla on alueella vain 28 rajaosastoa, yhteensä 1 600 sotilasta eli yksi mies jokaista 7 kilometriä kohti. Siirtoja on odotettavissa lisää, sillä Rio de Janeiron, Minas Geraisin ja Espírito Santon osavaltioissa on edelleen yli 49 000 sotilasta. Toukokuussa 2008 laivasto ilmoitti uusista suunnitelmista sijoittaa joukkojaan uudelleen eri puolilla Brasiliaa.