Mustjärv (Kokora)

Mustjärv (myös "Kokora Mustjärv, Alatskivi Mustjärv, Savastvere Mustjärv" ) on Virossa Tartumaalla Peipsiäären kunnan Savastveren, Kokoran ja Südemäen kylissä sijaitseva järvi.
Maantietoa.
Järvi on 930 metriä pitkä, 350 metriä leveä, ja sen pinta-ala on 23,8 hehtaaria. Se on luode-kaakko-suuntaisesti maaston painaumassa sijaitseva järvi, jonka itäpää kapenee luusuaa kohti. Laakson rinteet ovat järven kohdalla loivat ja sijaitsevat myös kauempana järven rannoista. Järvessä ei ole saaria. Sen syvyys on 8 metriä ja sen keskisyvyydeksi on saatu 5 metriä. Ympäristö on pääasiassa metsämaata, joka on länsipuolella soistunutta. Etelässä laakson yläpuolella sijaitsevat Savastveren peltomaat ja kauempana pohjoisessa, niinikään laaksoa ylempänä, Südemäen kylän peltomaat. Rantaviivan pituus on 2,5 kilometriä ja sen rannat ovat paikoin hiekkaiset mutta samalla yleensä mudan peitossa . Aivan rannan tuntumassa on yhdeksän talon asutus, joka kuuluu Savastveren kylään.
Historiaa.
Järvi sijaitsee laaksossa, joka on muodostunut viime jääkauden loppuvaiheessa mannerjäätikön sulamisvesien kuluttamana. Tällaisia laaksoja kutsutaan Virossa alkulaaksoiksi (). Mustjärvellä laakso on itäpuolella kapeampi ja korkeampi ja lännessä paljon järveä leveämpi ja matalampi. Laakson poikki kulkee myös Tagajärve mägi, joka on harjujakso. Harju erottaa Mustjärven ja Kuningvere järven toisistaan.
Luontoarvoja ja luokittelu.
Järvi on Vesipolitiikan puitedirektiivin (VPD) () luokituksen (VRD 3) mukaan veden kovuuden osalta keskikova järvi, jonka vesimassa lämpötilakerrostuu (). Järvi luokitellaan limnologisesti hypertrofiseksi järveksi, kun veden ravinnepitoisuudet ovat erittäin korkealla (, HY). Silloin on järven biomassa suuri sekä mikrobitason että vesikasvillisuuden osalta.
Järven hiekkapohjaiset rannat ovat yleensä mudan peitossa, mutta länsirannalla on myös turvetta. Koillispäässä on hiekan joukossa savimaata. Syvemmällä on järven pohja mustaa mutaa. Vedenväri on ruskehtavan vihreää ja rantavesi näyttäytyy usein kellertävän ruskeana. Vesi vaihtuu järvessä keskimäärin 5 kertaa vuodessa eli sen laskennallinen viipymä on noin 73 vuorokautta. Pääsyy vaihtuvuuteen on Alatskivi jõen (paikallinen nimitys "Kuuseoja") läpivirtaus sekä pohjan ja rantojen lukuisat lähteet. Näkösyvyys on 2,3 metriä. Kesäisin ja talvisin muodostuu vesipatsaaseen osittainen lämpötilakerrostuma. Vuonna 1957 kartoitettaessa järven vesikasvillisuutta löydettiin 25 vesikasvilajia. Pohjaeläimiä todettiin niukasti. Järven rapukanta oli vuonna 1930 hyvä. Kanta tuhoutui vuonna 1948, mutta palasi uudelleen vuonna 1957. Järvessä elää ainakin särki, ahven, hauki, sorva, suutari, pasuri, made, kiiski ja mutakala.
Vesistösuhteita.
Mustjärv kuuluu Alatskivi jõen valuma-alueeseen, sillä se on joen läpivirtausjärvi sen yläjuoksulla. Järven luoteisrantaan tulee kolme uomaa. Yksi on Alatskivi jõen yläjuoksu (nimeltään myös Kuuseoja), toinen on lyhyt metsäoja ja kolmas on Kivioja. Kivioja saa alkunsa lännessä sijaitsevalta Sooperan metsäalueelta ja siihen on johdettu metsäalueen muitakin kuivatusojia. Järven valuma-alueen pinta-ala on 24 neliökilometriä. Järven lasku-uoma on Alatskivi jõen Savastvere järveen johtava 300-metrinen osuus, jossa sen uoma on tavallista leveämpi. Alatskivi jõgi laskee Peipsijärven pohjoisosan länsirantaan seitsemän kilometrin päässä. Peipsijärven alue muodostaa Narvanjoen vesistöalueen keskiosan. Peipsijärven pohjoispäästä alkava laskujoki Narvanjoki jatkaa vesireittiä pohjoiseen päin ja laskee lopuksi Suomenlahteen.