Monero (kryptovaluutta)

Monero (XMR) on vuonna 2014 luotu, avoimeen lähdekoodiin perustuva, kryptovaluutta. Se pohjautuu CryptoNote-nimiseen protokollaan. Monero on tyypiltään privaattikrypto (engl. privacy coin). 
Privaattikryptojen ideana on piilottaa (osittain tai kokonaan) lohkoketjun transaktiodata eli tiedot kryptovaluutan lähettäjästä, vastaanottajasta ja lähetettävästä summasta. Monero piilottaa automaattisesti kaikki nämä tiedot. 
Monero käyttää tietokantana monien muiden kryptovaluuttojen tavoin lohkoketjua eli hajautettua tietokantaa. Koska Monero käyttää Proof of Work -konsensusalgoritmia, se tarkoittaa, että lohkoketjun ylläpidosta vastaavat louhijat. Uudet Monero-tokenit (XMR) luodaan myös louhinnan yhteydessä. 
Moneron perustaja tunnetaan Bitcoinin tavoin vain nimimerkillä. Monerolla ei ole nimettyä keulahahmoa tai johtajaa. Sen kehityksestä vastaa hajautettu yhteisö, ja kehitystyötä tuetaan lahjoitusten kautta. 
Monero-ohjelmisto toimii Windows-, macOS-, Linux-, Android-, FreeBSD- ja DragonFly BSD -käyttöjärjestelmissä. Projektin tavoite on käyttäjän vahvan yksityisyyden suojan säilyttämisessä. Moneroa on huomioitu mediassa merkittävänä uutena kryptovaluuttana.
Tekniikka ja yksityisyyden suoja.
Käytännön havainnot osoittavat, että moni Bitcoinin kaltaisen kryptovaluutan käyttäjä yliarvioi näiden mahdollistaman yksityisyyden. Bitcoin ei ole täysin anonyymi kryptovaluutta, koska kaikki Bitcoin-verkossa koskaan käytetyt transaktiot ovat julkisesti näkyvissä teknologian keskiössä olevassa hajautetussa tietokannassa, lohkoketjussa. Bitcoin-lohkoketju on loki, jonka tutkiminen mahdollistaa käyttäjien tilihistorian tutkimisen. 
Monero, kuten myös Bitcoin, käyttää osoitteita, joiden välillä transaktioita lähetetään mutta toisin kuin Bitcoin se estää osoitteita näkymästä lohkoketjussa stealth-osoitteiden avulla. Moneron hajautusalgoritmi, "RandomX""," on eri kuin Bitcoinissa ("SHA256"-D). Toisin kuin Bitcoiniin perustuvissa kryptovaluutoissa, osoitteiden välillä lähetettävät arvot peitetään. Monero käyttää rengasallekirjoituksia ("ring signatures") maksun lähettäjän anonymisointiin, koska ne tunnistavat salausteknisesti oikein allekirjoitettuja transaktioita, kuitenkin ilman että käy ilmi, kenen allekirjoittamat transaktiot ovat.
Käyttö rikollisuudessa ja haittaohjelmissa.
Vuoden 2017 aikana IT-lehdistö uutisoi laajasti "Coinhive"-yrityksen järjestelmästä, joka mahdollistaa Moneron louhimista selaimessa, JavaScriptin kautta, mainosten rahallisena korvaajana. Tekniikka kuitenkin myös toimii ilman käyttäjien suostumusta. Coinhiven louhimistekniikka lisättiin tietomurtojen kautta moniin sivustoihin ilman lupaa.
Markkoinoille on loppuvuodesta 2017 ilmestynyt myös muita Coinhiven menettelytapoja hyödyntäviä palveluja. Esimerkiksi The Pirate Bay ja suomalainen vastamedia MV-lehti ovat kokeilleet JavaScript-pohjaista louhintaa, käyttäjien päätelaitteiden kasvavan virrankulutuksen kustannuksella.
Selaimissa suoritettavaa louhintaa voidaan pitää taloudellisesti kannattavana, koska Moneron louhinta toimii tehokkasti yleisillä mikroprosessoreilla, eikä Bitcoinin tavoin pelkästään näytönohjainten kaltaisilla erikoistuneilla laitteilla. 
Selaimessa suoritettava luvaton louhinta ei ole ensimmäinen vastaava tapa hyödyntää Moneroa. Jo 2016 iso osa merkittävän valmistajan verkkotallennuslaitteista louhivat Moneroa haittaohjelman kautta.
Vuonna 2017 lehdistön tietoon tuli myös tapaus, missä WannaCry-kiristysohjelman tekijät siirsivät lunnaitaan Bitcoinista Moneroon.
Monero ja regulaatio.
Kryptovaluuttojen regulaatio on kiristynyt merkittävästi 2020-luvulla. Tämä kehitys on ollut haitallista Moneron kannalta. Tiukemmat rahanpesua ja asiakkaiden tunnistautumista koskevat pykälät ovat pakottaneet monet kryptovaluuttapörssit poistamaan Moneron (ja muut privaattikryptot) valikoimistaan. Syynä tähän on Moneron käyttämä teknologia, joka piilottaa vastaanottajan ja lähettäjän tiedot. 
Maailman suurin kryptovaluuttapörssi Binance poisti Moneron valikoimistaan helmikuussa 2024 . EU aikoo myös kieltää kaikki privaattikryptot vuodesta 2027 alkaen .