tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Luettelo Oskar Merikannon sävellyksistä

Tämä on luettelo Oskar Merikannon sävellyksistä.
Sävellykset on järjestetty systemaattisesti ja kunkin ryhmän sisällä ensin opusnumeroidut teokset ja niiden perässä opusnumerottomat teokset OM-numeronsa mukaisessa järjestyksessä. Yhdelle äänelle sävelletyistä lauluista osa on yksinlauluissa, kuorolauluiksi tulkitut (unisonokuoro) kuorolauluissa. Opunumeroidut ovat julkaistuja, ellei toisin ole mainittu. Opusnumerottomat teokset ovat puolestaan julkaisemattomia, jollei toisin ole mainittu. Luettelo perustuu teokseen Heikki Poroila: "Oskar Merikannon teosluettelo" (Honkakirja 2019). 
Yksinlaulut.
Kaikki sävellykset on tehty lauluäänelle ja pianolle, ellei toisin ole merkitty.
Orkesterimusiikki.
Esityskokoonpano on sinfoniaorkesteri, ellei toisin ole merkitty.
Sävellykset pianolle sanoineen.
Oskar Merikanto sovitti 50 kansanlaulua pianolle. Sovitukset julkaistiin siten, että pianonuotinnoksen yhteydessä julkaistiin myös sanat, jotka voi laulaa pianon melodiaäänen mukaisesti. Nämä sovitukset on kerätty omaksi ryhmäkseen, koska ne ovat teknisesti ottaen pianokappaleita, mutta sanojen mukanaolo tekee niistä myös vokaaliteoksia. Kansanlaulujen ruotsinnokset on tehnyt [[Nino Runeberg]] ja saksannokset Elisabeth Kurkiala, ellei toisin ole merkitty. Sovitukset on tehty vuosina 1906-1907 ja ne julkaistiin viitenä vihkona vuosina 1906-1908.
Sävellykset jousisoittimelle ja pianolle.
Esityskokoonpano on viulu ja piano, ellei toisin ole merkitty
Oskar Merikannon nimissä liikkuvia sävellyksiä ja epämääräisiä viittauksia.
Tarkemmat yksityiskohdat löytyvät teosluettelosta.
Sovitukset muiden säveltäjien teoksista.
Sovitukset on järjestetty alkuperäisen säveltäjän nimen mukaan.
[[Johann Sebastian Bach]]
Sovitus uruille 1903, kadoksissa.
Sovitus uruille 1915, julkaistu 2017. [ET 1475]
Sovitus uruille 1915, julkaistu 2017. [ET 1476]
Sovitus uruille 1915, julkaistu 2017. [ET 1477]
Sovitus uruille 1915, julkaistu 2007. [ET 181]
Sovitus uruille 1915, julkaistu 2007. [ET 1479]
[[Ernst Borenius]]
[[Henrik Borenius]]
[[Ole Bull]]
[[Karl Collan]]
[[Edouard Du Puy]]
[[Juhana Ennola]]
[[Emil Genetz]]
[[P. J. Hannikainen]]
[[Georg Friedrich Händel]]
Sovitus uruille 1901. Kadoksissa.
[[Robert Kajanus]]
[[Halfdan Kjerulf]]
[[Axel von Kothen]]
[[Toivo Kuula]]
[[Rudolf Lagi]]
[[Gabriel Linsén]]
[[Franz Liszt]]
[[Sofie Lithenius]]
[[Jean-Baptiste Lully]]
[[Hans Matthison Hansen]]
[[Felix Mendelssohn Bartholdy]]
[[Fredrik Pacius]]
[[Robert Schumann]]
[[Jean Sibelius]]
[[Elemér Szentirmay]]
[[August Söderman]]
[[Richard Wagner]]
Kirjallisuutta.
[[Luokka:Luettelot taidemusiikin teoksista|Merikanto, Oskar]]
[[Luokka:Oskar Merikannon teokset|*]]
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020

Purjehduksessa kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa 27. kertaa. Purjehduksessa kilpailtiin 25. heinäkuuta – 4. elokuuta 2021. Kilpailut käytiin Enoshiman saarella sijaitsevan Enoshima Yacht Harbourin läheisyydessä, Tokion keskustasta lounaaseen. Purjehduksessa kilpailtiin kymmenessä luokassa, joista miehille oli viisi, naisille neljä ja yksi oli sekaluokka.
Menestynein maa oli Iso-Britannia, jonka purjehtijat saavuttivat kolme kultamitalia ja yhteensä viisi mitalia.
Aikataulu.
Mitalilähdöt on merkitty vaaleansinisellä taustavärillä.
Tanttari

Tanttari on Kouvolan kaupungin asuinalue Keskustan suuralueella, Korjalan kaupunginosassa. Se sijaitsee Valtatie 6:n pohjoispuolella, 2 kilometrin päässä Kouvolan keskustasta.
Tanttari on asemakaavoittamaton pientaloalue, mutta alueelle luodaan asemakaava suunnitteilla olevan Katajaharjun ja Ravikylän välisen tieyhteyden sekä Tanttariin rakennettavan eritasoliittymän johdosta. Aiemmin ainoa tieyhteys Tanttariin kulki kolmen tasoristeyksen kautta. Tanttariin rakennetaan suunnitelmien mukaan myös uusi Savon radan, Kouvola–Kuusankoski-radan ja yhden sivuraiteen ylittävä ylikulkusilta, joka korvaa Tanttarintien tasoristeykset. Myös Tanttarin itäpuolelta rakennetaan uusi tieyhteys Kouvolan ydinkeskustaan, Kymenlaaksontien risteykseen. Näiden tiehankkeiden lisäksi Valtatie 6 muutetaan suunnitelmien mukaan nelikaistaiseksi moottoritieksi Kouvolan kohdalla.
Tanttarin tasoristeykset suljettiin maanantaina 7.6.2021. Tieyhteys Savonradan tasoristeyksen yli poistuu pysyvästi tässä yhteydessä. Tasoristeysten poistumisen jälkeen kulku Tanttariin tapahtuu Katajaharjun kautta. Tasoristeysten poistamisesta päätettiin Väyläviraston hakemuksesta Maanmittauslaitoksen järjestämässä yksityistietoimituksessa. Tasoristeysten poistojen tavoitteena on liikenneturvallisuuden parantaminen.
Carin Göring

Carin Axeline Hulda Göring (synt. Fock, ent. von Kantzow; 21. lokakuuta 1888 Tukholma, Ruotsi – 17. lokakuuta 1931 Tukholma, Ruotsi) oli ruotsalainen aatelinen ja Saksan kansallissosialistien johtajiin kuuluneen Hermann Göringin ensimmäinen vaimo.
Elämänvaiheet.
Göringin vanhemmat olivat ruotsalainen eversti ja vapaaherra Carl Alexander Fock sekä irlantilaissyntyinen Huldine Beamish. Hän nai vuonna 1910 ruotsalaisen kapteenin, vapaaherra Nils von Kantzowin, ja heille syntyi vuonna 1912 yksi poika, Thomas. Carin Göringin sisko Mary oli naimisissa kreivi Eric von Rosenin kanssa. Carin tutustui vuonna 1920 Ruotsissa siviililentäjänä työskennelleeseen saksalaiseen lentäjä-ässäveteraaniin Hermann Göringiin ja he rakastuivat. Vuonna 1923 Carin otti eron miehestään ja meni naimisiin Hermannin kanssa, minkä jälkeen he asettuivat Saksaan. He asuivat vuoden 1923 oluttupavallankaappauksen jälkeen neljä vuotta maanpaossa eri puolilla Eurooppaa Hermann Göringistä annetun pidätysmääräyksen vuoksi. Hermann Göringin noustua yhdeksi kansallissosialistisen puolueen johtajista Carinia alettiin kutsua ”kansallissosialismin maskotiksi”. Hän kärsi sydämen vajaatoiminnasta ja kuoli sydäninfarktiin Ruotsissa lokakuussa 1931 päivää äitinsä hautajaisiin osallistumisen jälkeen. Carin ja Hermann eivät saaneet yhteisiä lapsia.
Hauta ja jäännökset.
Carin Göring haudattiin alun perin perhehautaan Lovönin saarelle Ekerön kuntaan lähelle Tukholmaa. Noustuaan yhdeksi Saksan mahtavimmista miehistä Hermann Göring rakennutti Berliinin lähelle Carinin mukaan nimetyn Carinhall-nimisen kartanon ja siirrätti tämän haudan sinne vuonna 1934. Muun muassa Adolf Hitler osallistui uudelleenhautajaisiin Carinhallissa. Carinille rakennettiin hautamausoleumi, jossa hänen alkuperäinen puuarkkunsa oli sisäkkäisissä sinkki- ja peltiarkuissa. Kartano tuhottiin Hermannin omasta määräyksestä toisen maailmansodan lopussa vuonna 1945.
Vuonna 1951 Carinhallin alueelta kaivettiin ylös Carin Göringiksi oletetut jäännökset, jotka tuhkattiin Berliinin ruotsalaisessa kirkossa ja haudattiin perhehautaan Lovöhön. Vuonna 1991 metallinetsijät löysivät Carinhallin läheltä toisen, sinkkiarkkuun haudatun naisen luurangon, joka myös toimitettiin Ruotsiin. Tätä luurankoa tutkittiin vuosina 2009–2012 Uppsalan yliopiston Rudbeck-laboratoriossa. Luista otetut DNA-näytteet tukivat 99,5 prosentin varmuudella oletusta, että kyseessä on Carin Göring. Hänet haudattiin uudelleen alkuperäiseen hautapaikkaansa Lovöhön. Vuonna 1951 virheellisesti Carinina tuhkatun vainajan henkilöllisyys on jäänyt arvoitukseksi.
Fonetiikan perusteet

 Fonetiikan perusteet on vuonna 1981 ilmestynyt Kalevi Wiikin kirjoittama teos. Se on alan suomenkielinen perusteos.
Birmingham City WFC

Birmingham City Women FC, entiseltä nimeltään Birmingham City Ladies FC, on englantilainen naisten jalkapalloseura, joka oli perustamassa maan pääsarjana toimivaa FA WSL:ää vuonna 2011 ja sijoittui kahtena ensimmäisenä kautena toiseksi. Birmingham on myös voittanut naisten FA Cupin 2012. Joukkue pelaa ottelunsa Damson Parkilla, Solihullissa.
Seuran entisiä pelaajia ovat muun muassa Rachel Yankey, Laura Bassett, Alex Scott, Siobhan Chamberlain, Jade Moore, Jo Potter, Dunia Susi, Izzy Christiansen, Karen Carney, Ellen White, Chloe Arthur ja Lucy Staniforth.
"Päivitetty 24. helmikuuta 2021 "
Edustusjoukkue.
Puheen salaisuudet

Puheen salaisuudet – Fonetiikan uusia suuntia on vuonna 2005 ilmestynyt Antti Iivosen toimittama suomenkielinen fonetiikan oppikirja.
Jirka Hakala

Jirka Hakala (s. 23. toukokuuta 1986 Ylivieska) on keskustalainen poliitikko ja politiikan taustatoimija. Politiikkaan Hakala lähti mukaan opiskellessaan Lapin yliopistossa. Hän tuli muun muassa valituksi Lapin yliopiston ylioppilaskunnan hallitukseen vuonna 2009 ja Keskustan Opiskelijaliiton puheenjohtajaksi vuonna 2012. Hakala on toiminut myös keskustan puoluetoimistolla poliittisena suunnittelijana ja Keskustan Keski-Pohjanmaan piirin toiminnanjohtajana. Hakala pyrki vuonna 2018 keskustan puoluesihteeriksi muttei tullut valituksi. Vuonna 2019 Hakala nimettiin puolustusministeri Antti Kaikkosen erityisavustajaksi. Hakala oli keskustan puheenjohtaja Kaikkosen erityisavustaja syksystä 2024 kevääseen 2025, kunnes siirtyi puolueessa muihin valmistelutehtäviin. Hakala joutui väistymään Antti Kaikkosen erityisavustajan tehtävästään toukokuussa 2025, kun tuli julkisuuteen että hänen omistamassaan asunnossa oli kuvattu pornovideo, joka on julkaistu verkossa.
Hakala oli myös keskustan puoluehallituksen jäsen vuosina 2013–2014.
Koulutus.
Hakala on opiskellut hallintotieteitä Lapin yliopistossa. Ylioppilaaksi hän valmistui vuonna 2005 Kokkolan yhteislyseon lukiosta.
Artemisia II

Artemisia II (, k. n. 350 eaa.) oli Vähässä-Aasiassa sijainnutta Kaarian valtakuntaa hallinnut Persian alainen satraappi sekä edeltäjänsä Mausolloksen vaimo ja sisko. Hän saattoi valmiiksi miehensä aloittamat Halikarnassoksen mausoleumin rakennustyöt. Heille rakennettu yhteinen hautamausoleumi tunnettiin antiikin aikana yhtenä maailman seitsemästä ihmeestä.
Artemisia II kuului Hekatomnidien hallitsijasukuun, joka sai alkunsa hänen isästään Hekatomnoksesta ja hallitsi Kaariaa lähes itsenäisinä joskin nimellisesti Persian alaisina satraappeina. Hän lienee syntynyt 390-luvulla eaa. ja nai veljensä Mausolloksen, joka tuli hallitsijaksi heidän isänsä kuoltua. Artemisia oli mahdollisesti jo Mausolloksen valtakaudella jonkinlainen kanssahallitsija. Mausolloksen kuoltua vuonna 353 tai 352 eaa. Artemisiasta tuli Kaarian satraappi. Hän hallitsi kaksi tai kolme vuotta ennen omaa kuolemaansa. Artemisian on kerrottu surreen kuollutta miestään niin kovasti, että jopa joi tämän tuhkia viiniin sekoitettuina. Artemisian kuoltua samasta sisarussarjasta olivat hänen jälkeensä hallitsijoina vielä veljet Idrieus ja Piksodaros sekä sisar Ada, joka oli myös Idrieuksen leski.
Artemisia rakennutti valmiiksi Mausolloksen aikana pääkaupunkiin Halikarnassokseen aloitetun suuren hautamuistomerkin. Hän kutsui aikansa maineikkaimmat taiteilijat, kuvanveistäjät Bryaksiksen, Leokhareen, Skopaksen ja Timotheoksen, koristelemaan sitä. Mausoleumi valmistui mahdollisesti hieman Artemisian kuoleman jälkeen. Varmistaakseen rakennustöissä tarvitun marmorin saatavuuden Artemisia lähetti sotavoimansa alistamaan Latmus-vuoren louhosta hallussaan pitäneet vuoristoheimot. Hänen on kerrottu käyttäneen tässä operaatiossa ovelaa harhautusta: vuoren lähellä järjestettiin suuri paikallisen suojelusjumalattaren palvontarituaali, ja asukkaiden saapuessa joukolla katsomaan sitä heidät väijytettiin ja louhos vallattiin.
Artemisia II tunnettiin kiinnostuksestaan kasvi- ja lääketieteeseen. Marunoiden kasvisuvun tieteellinen nimi "Artemisia" viitannee häneen.
Puhuva ihminen

 Puhuva ihminen – Puhetieteiden perusteet on vuonna 2009 ilmestynyt Olli Aaltosen, Reijo Aulangon, Antti Iivosen, Anu Klipin ja Martti Vainion toimittama suomenkielinen puhetieteen perusteos.
Näkökohtia puheen alkuperästä

 
 Näkökohtia puheen alkuperästä on vuonna 2012 ilmestynyt Olli Aaltosen, Mona Lehtisen ja Reijo Aulangon toimittama suomenkielinen puhetieteen perusteos.
Elli Malm

Elli Malm, oik. Elisabeth Sola (17. syyskuuta 1881 Jyväskylä – 4. maaliskuuta 1960) oli suomalainen näyttelijä. Hänen ominta alaansa olivat traagiset tehtävät.
Elämä ja ura.
Elli Malmin vanhemmat olivat työnjohtaja Petter Malm ja Maria Riipinen.
Maaningalla syntynyt Petter Malm oli saanut vieraskielisen nimensä palvellessaan Suomen Kaartissa. Hän kuului Mönkkösen talonpoikaissukuun. Maria Riipinen oli Rautalammelta. Malmin perhe muutti 1885 Jyväskylästä Helsinkiin. Elli Malm pääsi Kaarola Avellanin oppilaaksi vuonna 1898, ja sitä kautta Suomalaiseen Teatteriin, eli Suomen Kansallisteatterin edeltäjään. Kaarlo Bergbom mieltyi näyttävään Elli Malmiin, ja tämä sai näytelläkseen monentyyppisiä rooleja vaihtelevalla menestyksellä. Samoihin aikoihin teatteriin liittyi monia nuoria lahjakkaita näyttelijöitä, kuten Helmi Tähtinen, Elli Tompuri, Jussi Snellman ja Pekka Alpo. Malm siirtyi Suomalaiseen Maaseututeatteriin 1904 ja näytteli siellä vuosikymmenen loppuun.
Malmin rooleja olivat muun muassa nimiosat näytelmissä "Lucretia Borgia" ja "Samarialaisnainen". Hän näytteli myös Roxanen osan näytelmässä "Cyrano de Bergerac" ja Violan osan komediassa "Loppiaisaatto". Vuonna 1901 Suomalainen Teatteri esitti Aleksis Kiven tuotannosta kaksi vaille suurta huomiota jäänyttä teosta: "Canzio" ja "Yö ja päivä". Edellisessä Malm näytteli Marcian roolin ja jälkimmäisessä Kertun roolin.
Malm oli erityisen hermoherkkä ja eläytyi rooleihinsa jopa niin paljon, että se vaaransi hänen terveytensä. Näytellessään kuningatarta Sofokleen "Antigonessa" hän kiihtyi siinä määrin, että hän pyörtyili. Kun sama toistui useana iltana, lääkärin oli pakko kieltää häneltä kyseisen roolin näytteleminen. Ammattitaidon lisääntyessä Malm alkoi hallita hermonsa.
Elli Malm avioitui oopperalaulaja Wäinö Solan kanssa vuonna 1906. Pariskunnalle syntyi kaksi poikaa ja kaksi tytärtä seitsemän vuoden aikana, ja seitsemän vuotta myöhemmin vielä tytär. Elli Malm valitsi perheenäidin työn ja jätti teatterin vuonna 1909. Lapsista Pentti Sola menestyi muusikkona.
Nahkakilpikonnat

Nahkakilpikonnat (Dermochelyidae) on meressä elävien kilpikonnien heimo, joka sisältää merinahkakilpikonnan ("Dermochelys coriacea") ja sen sukupuuttoon kuolleet sukulaiset.
Vanhin tunnettu nahkakilpikonna on myöhäisliitukauden Campania- ja Maastricht-vaiheilla elänyt "Mesodermochelys". Kun Protostegidae-heimo hävisi liitukauden lopulla, nahkakilpikonnat alkoivat täyttää avautuneita ekologisia lokeroita. Ne olivat monimuotoisimmillaan eoseenilla, ja eri lajeilla oli erilaisia selkäkilpiä, joiden pitkittäisharjanteet ja muut luiset piirteet vaihtelivat. Ajan myötä kilpailu kalojen ja merinisäkkäiden kanssa luultavasti lisääntyi ja ravintoi alkoi huveta, ja nahkakilpikonnat joutuivat erikoistumaan eri ravintotyyppeihin. Nykyisen merinahkakilpikonnan kehityshaara erikoistui meduusoihin, minkä ansiosta se selvisi nykypäivään asti heimon ainoana lajina.
Nykyisen merinahkakilpikonnan selkäkilpi koostuu pienten luulevyjen mosaiikista, ja sitä peittää nahkamainen iho. Mosaiikki korvaa suurimman osan tyypillisistä selkäkilven luista, eikä se kiinnity selkärankaan tai kylkiluihin kuten varsinaisten merikilpikonnien (Cheloniidae) selkäkilpi. Varhaisimmat nahkakilpikonnat muistuttivat selkäkilveltään varsinaisia merikilpikonnia. Niillä ei ollut mosaiikkista selkäkilpeä, mutta niiden lateraalikilvet olivat pienentyneet. Mosaiikista koostuva selkäkilpi tunnetaan fossiiliaineistossa ensimmäisen kerran myöhäisellä paleoseenilla tai varhaisella eoseenilla.
Fylogenia.
Evers et al. (2019):
Helmi Tähtinen

Helmi Amanda Tähtinen (7. joulukuuta 1882 Jämsä – 7. tammikuuta 1961 Helsinki) oli suomalainen näyttelijä. Hän näytteli Suomen Kansallisteatterissa 1900-luvun alkuvuosina.
Elämä ja ura.
Helmi Tähtisen vanhemmat olivat opettaja Mikko Tähtinen ja Amanda Sjöblom.
Hän sai näyttämöopetusta Kaarola Avellanin johdolla ja aloitti ammattimaisen näyttelijän uransa Suomalaisessa Maaseututeatterissa vuonna 1901. Seuraavana vuonna hän siirtyi Suomen Kansallisteatteriin, missä hän näytteli kevääseen 1908.
Tähtinen näytteli noin sata roolia. Hänen tehtäviään olivat muun muassa Maiju näytelmässä "Papin perhe", Susanne näytelmässä "Figaron häät" ja Katri laulunäytelmässä "Tukkijoella". William Shakespearen "Kesäyön unelmassa" Tähtinen näytteli Hermiaa ja Aleksis Kiven "Nummisuutareissa" hänellä oli Kreetan osa.
Helmi Tähtinen avioitui kruununnimismies Mauri Honkajuuren kanssa 1908. Pariskunnalle syntyi kaksi tytärtä (Eeva ja Leena) ja kolme poikaa (Jaakko, Paavo ja Erkki), joista Paavo Honkajuuri teki merkittävän uran teollisuusjohtajana.
R-Type

R-Type on Iremin kehittämä ja julkaisema shoot ’em up, joka julkaistiin vuonna kolikkopelinä ja sen jälkeen useille muille alustoille. Pelin jakelija Pohjois-Amerikassa oli Nintendo.
Pelin on sanottu vaikuttaneen räiskintäpelien lajityypin modernisointiin.
Pelille on julkaistu useita seuraajia kuten "R-Type Leo", "R-Type Delta" ja "R-Type Final". "R-Type I" ja "R-Type II" olivat sama peli jaettuna kahdeksi osaksi PC Enginelle julkaisua varten. Vuonna 2009 julkaistiin R-Type Dimensions.
Vastaanotto.
Pelin Amiga-versio on saanut "Zzap!64"-lehden arvostelussa arvosanaksi 94%.
Pelin Atari ST -versio on saanut "ST Amiga Format" -lehden arvostelussa arvosanaksi 96%.
Haminan keskustaajama

Haminan keskustaajama on taajama Haminassa, Kymenlaakson maakunnassa. Se on Haminan kaupungin keskustaajama ja suurin taajama. Vuoteen 2002 asti taajama ulottui myös Vehkalahden kunnan alueelle, joka liitettiin Haminaan 1.1.2003.
Paikkakunta sai kaupunginoikeudet 1653. Kaupungin alkuperäinen nimi oli vuoteen 1660 "Vehkalahden Uusikaupunki" (Vechelax Nystad), sen jälkeen lyhyemmin "Vehkalahti" (Veckelax). Uudenkaupungin rauha (1721) teki siitä rajakaupungin uusine privilegioineen. Kaupunki nimettiin 1723 uudelleen kuningas Fredrik I:n mukaan "Fredrikshamn"iksi. Kaupungin ruotsinkielisen nimen jälkiosa on otettu käyttöön suomenkielisenä muodossa "Hamina". Suomenkielistä muotoa lienee käytetty kansanomaisesti jo 1700-luvulla; viralliseen käyttöön Hamina tuli ilmeisesti vasta 1800-luvun jälkipuoliskolla.
Setämies

Setämies on tarkoittanut vanhastaan isännän luona asuvaa veljeä, nykyään sillä saatetaan tarkoittaa setämäistä, keski-ikäistä, asenteiltaan vanhoillista miestä. Sana lisättiin "Kielitoimiston sanakirjaan" vuonna 2018.
Sanaan voidaan liittää ikään, ulkonäköön ja seksuaalisuuteen liittyviä kielteisiä adjektiiveja, kuten ahdisteleva, ällöttävä, säälittävä ja lihava. Sanaa onkin käytetty yhtäältä loukkaavissa ja toisaalta itseironisissa yhteyksissä.
Dosentti Vesa Heikkisen tutkimuksen perusteella sanaa setämies käytetään leimallisesti kielteisessä merkityksessä ja se ei kuulu yleiskieleen, sitä ei ollut juurikaan uutisaineistossa, edes mielipidekirjoituksissa. Sen kanssa yhdessä esiintyivät yleisimmin kielteiset sanat, kuten yllä mainitut ja pervo, irstas, vihainen, ruma, haiseva, sekä muun muassa seksi, naida, vittu ja pano sekä harvoin jokin myönteinen sana, kuten norja.
Heikkinen havaitsi, että jotkut miehet ovat yrittäneet riisua setämies-sanaa solvaamiseen käyttäjiä aseista kutsumalla itseään setämiehiksi samaan tapaan kuin osa maahanmuuttajista käyttää mamu-sanaa myönteisesti itsestään. Hänen mukaansa silti kaikki sanan käytöt vahvistavat kielen sukupuolittamista ja sukupuolten vastakkainasettelua.
Yleisyys.
Vuonna 2015 setämiestä käytettiin keskustelupalstoilla 3 331 tekstissä, vuonna 2017 jo 10 051 tekstissä. Myös Twitterissä käyttö on lisääntynyt, mutta muissa yhteyksissä se ollut vakaampaa.
Revigny-sur-Ornain

Revigny-sur-Ornain on kunta Pohjois-Ranskassa Meusen departementissa Grand Estin alueella. Se sijaitsee Ornainjoen varrella.
Revigny-sur-Ornainissa on sotilashautausmaa, jonne on haudattu noin 1300 ensimmäisessä maailmansodassa Verdunin ja Champagnen taisteluissa kaatunutta.
Manchester United WFC

Manchester United Women FC on englantilainen naisten jalkapalloseura, joka perustettiin vuonna 2018. Se nousi pääsarjana toimivaan FA WSL:ään heti ensimmäisen Championship-kautensa päätteeksi keväällä 2019. Kaudella 2022–2023 Manchester United oli toinen Englannin superliigassa ja pääsi FA Cupin loppuotteluun. Kaudella 2023–2024 joukkue voitti FA Cupin.
Joukkueen valmentajana on kesästä 2021 alkaen toiminut Marc Skinner, joka seurasi maajoukkueessa yli sata ottelua pelannutta Casey Stoneya.
"Päivitetty 11. toukokuuta 2024 "
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – naisten Laser Radial

Naisten Laser Radial Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 25. heinäkuuta – 1. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 44 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 44 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. 18 urheilijaa valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 10 urheilijaa valitaan vuoden 2019 Laser Radialin MM–kilpailujen perusteella. Aasian kisojen 2018 kautta olympialaisiin pääsee yksi urheilija. Pan-Amerikan kisojen 2019 kautta pääsee kaksi urheilijaa. Euroopan, Afrikan, Aasian ja Oseanian omista kilpailuista valitaan kaksi urheilijaa olympiaturnaukseen. Pohjois- ja Etelä-Amerikan kilpailuista valitaan yksi purjehtija. Näiden lisäksi turnaukseen kutsutaan kaksi urheilijaa.
Viinistu

Viinistu on kylä Kuusalun kunnassa Harjumaan maakunnassa Viron pohjoisosassa. Viinistu sijaitsee Suomenlahden rannalla Pärispean niemellä noin 7 kilometriä pohjoiseen Loksasta. Viinistussa oli vuoden 2019 alussa 119 asukasta. Vuonna 2012 asukkaita oli 148 (1.1.2012).
Palvelut ja nähtävyydet.
Viinistussa toimii nykyisin taidemuseo, hotelli-ravintola ja satama.
Historia.
Viinistu mainitaan ensi kerran vuonna 1372 nimellä "Wynest".
Tunnettuja kyläläisiä.
Laivaston jäsen, diplomaatti ja taidemaalari Aleksander Warma (1890–1970) syntyi Viinistussa. Warma oli Viron lähettiläs Suomessa vuosina 1939–1940 ja pakolaishallituksen johtaja 1963–1970. Aleksander Warma oli muuttanut Suomeen, Kabböleen Johannes Warman poikana vuonna 1906.
Yrittäjä Jaan Manitski on syntynyt Viinistussa ja on nykyisin merkittävä työllistäjä kylässä. Manitski omistaa Viinistun taidemuseon ja hotellin.
Viinistun taidemuseo.
Viinistun taidemuseossa on kokoelma Viron taidetta ja vaihtuvia näyttelyitä.
Calculus Fennicus

 Calculus Fennicus on vuonna 2015 ilmestynyt Juhani Pitkärannan kirjoittama suomenkielinen matematiikan Calculus. Se on ensimmäinen suomenkielinen kokonaisvaltainen insinöörimatematiikan Calculus, joka kattaa yhtenä teoksena laajan alueen.
Calculukseksi teosta kutsutaan, kun se pyrkii kattamaan tietyn matematiikan osa-alueen kokonaisvaltaisesti. Calculus on matematiikan peruskursseille tarkoitettu oppikirja. Syventävien kurssien teoksia ei yleensä kutsuta Calculuksiksi.
Paperiversiona "Calculus Fennicus" on fyysiseltä kooltaan A4-kokoinen teos ja painaa useita kiloja. Se on saatavana myös pdf-versiona.
Pitkäranta on kirjoittanut "Calculus Fennicuksen" ollessaan professori emeritus. 
1968 Pitkäranta aloitti Otaniemessä opiskelijana matematiikkaan tutustumisen Harri Rikkosen matematiikan pitkällä peruskurssilla. Vaikutteita matemaattiseen kirjoittamiseen hän on myöhemmin saanut Simo K. Kivelältä.
Pohjois-Elimäki

Pohjois-Elimäki on Kouvolan hallinnollinen kaupunginosa Elimäen suuralueella. Se sijaitsee entisen Elimäen kunnan keski- ja pohjoisosassa Elimäen kirkonkylän ja Korian välissä. Kaupunginosa kattaa Sopen, Takamaan, Löytyn, Vähä-Moision, Palokorven, Teuroisten ja Kukonojan kylät.
Anna &amp; Kirka

Anna &amp; Kirka on Anna Babitzinin ja Kirkan yhteinen albumi, joka ilmestyi Delta-levymerkillä vuonna 1978. Albumilta ilmestyi singlenä kappale ”Sinut haluan vain” b-puolenaan ”Siitäs sait”.
Kappaleet.
A-puoli
B-puoli
Irem

Irem (, myös Irem Software Engineering) on japanilainen ohjelmistoyhtiö ja pelitalo. Yritys perustettiin nimellä IPM vuonna 1974 ja nimi muutettiin vuonna 1979. Yritys lopetti videopelien kehityksen vuonna 1994 ja sulautui Irem Software Engineeringiksi vuonna 1997.
Eizo omistaa yhtiön. Yrityksen nimi on lyhenne sanoista .
Pelit.
Yrityksen kehittämiä pelejä:
Kuusankoski (kaupunginosa)

Kuusankoski on Kouvolan kaupunginosa Kuusankosken suuralueella ja entisen Kuusankosken kaupungin keskusta. Alueesta käytetään myös nimitystä Kuusaa. Kaupunginosa käsittää entisen Kuusankosken kaupungin keskiosan, eli koko Kuusanniemen alueen Kymijoen rannalla. Kuusankosken kaupunginosa rajautuu etelässä Kymintehtaaseen ja Kelttiin, pohjoisessa Voikkaahan ja Pilkanmaahan, idässä entiseen Valkealan kuntaan ja Jokelaan sekä lännessä Iitin kuntaan ja Lyöttilän kylään.
Tilastokeskuksen ylläpitämistä tilastollisista osa-alueista Kuusankosken kaupunginosan alueella sijaitsee kokonaisuudessaan Kuusaan, Naukion, Tähteen ja Kuusaanniemen tilastoalueet, ja suurin osa Mäkikylän tilastoalueesta.
Ruotsin europarlamenttivaalit 2019

Vuoden 2019 europarlamenttivaalit järjestettiin Ruotsissa 26. toukokuuta 2019. Ruotsista europarlamenttiin valittiin 20 edustajaa.
Sosiaalidemokraatit pysyivät vaalien suurimpana puolueena, jonka jälkeen toiseksi suurin oli kannatustaan kasvattanut maltillinen kokoomus. Ruotsidemokraattien kannatus nousi eniten viime vaaleista. Ruotsalaisten nuorten, 18–24-vuotiaiden, keskuudessa äänestysaktiivisuusprosentti oli 65,5 %
Tulokset.
Ruotsin europarlamenttivaalien 2019 tulokset
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Puolue
! colspan="2" rowspan="2" style="text-align:left;"| Europuolue
! colspan="3"| Äänet
! colspan="2"| Paikat
! width="75"| Ääniä
! width="30"|%
! width="40"|+/–
! width="30"| Paikat
! width="30"|+/–
Lähde: Valmyndigheten
Abortti 13

Abortti 13 on suomalainen hardcore punk -yhtye, joka on perustettu syksyllä 1983 soittajien ollessa Kankaanpään ammattikoulussa. Alun perin bändissä olivat mukana Tapsa (laulu), Matti (basso), Pasi (kitara) ja Make (rummut). Lapsuusmuistoja 7" -yhteis-EP:llä (Colditz Records, CEP-02,1984) Pyhäkoulun kanssa kitaran soitti Kaaoksen laulaja Jakke. Levyn painos oli 300 kpl. Bändi lopetti 1984.
Bändi aloitti uudelleen vuonna 2009. Tapsa ja Matti olivat vanhasta bändistä mukana ja uusina jäseninä Jaani (kitara) sekä Korkki (rummut). Tällä kokoonpanolla palattiin keikkailuun ja julkaistiin seuraavat levyt:
2010 Jaani jättäytyi pois, tilalle tuli Antti. Tällä kokoonpanolla julkaistiin seuraavaa:
2013 Korkki jättäytyi pois, tilalle tuli Marko. Tällä kokoonpanolla julkaistiin:
2015 Norjan keikoille lähti mukaan Volvo-Pete "kiertuekomppikitaristiksi". Kotimatkalla muut ilmoittivat pysyvästä pestistä ja bändistä tuli 5-miehinen. Tällä kokoonpanolla on julkaistu:
Syyskuussa 2021 Volvo-Pete joutui lähtemään pois kokoonpanosta. Muut äänittivät tulevan vinyyli-LP:n. 
Bändin ehkä tunnetuin kappale on "Suolia saatana".
Kangasniemen lukio

Kangasniemen lukio on eteläsavolaisessa Kangasniemen kunnassa toimiva lukio. 
Lukiolaisten määrä on suurin piirtein puolittunut vuotta 2018 edeltävän 15 vuoden aikana. Vuonna 2018 Kangasniemen lukiota kävi 72 opiskelijaa.
Naapurustossa (Kankaistentie 5) sijaitsevat Kankaisten koulu (yläkoulu) ja Kangasniemen kirjasto.
Daisy Johnson

Daisy Johnson, tunnettu myös nimellä Järistys (esiintynyt Suomessa myös alkuperäisellä nimellään Quake), on Marvel Comicsin luoma sarjakuvahahmo.
Hahmon fiktiivinen historia.
Daisy Johnson on superihminen, jolla on kyky aiheuttaa maanjäristyksiä ja värinöitä. Hän on myös Calvin Zabon / Mister Hyden avioton tytär. YPKVV:n johtaja Nick Fury otti hänet huostaansa ja kasvatti hänestä agentin. Johnson pysyi järjestön riveissä jopa Salatun sodan aikana, kun Fury oli valmis valheiden ja aivopesun kautta varmistamaan, että hänen luomansa supersankariryhmä pysäyttäisi Latverian pääministeriksi nousseen kreivitär Lucia von Bardasin. von Bardas kuitenkin selvisi ja yritti kostaa tekemällä terrori-iskua Yhdysvaltoihin. Johnson on mukana terrori-iskun pysäyttämisessä, tappaen terroristien johtajan. Johnson on Furyn sekä Natasha Romanoffin ohella ainut agentti, jonka turvataso on 10.
Johnson osallistui kerran myös Ryhmä-X:n ja Kostajien kanssa taisteluun Magnetoa vastaan, tyrmäten käyttämällä voimakkaita värinäaaltoja Magneton aivoihin. Siitä asti Johnson otti käyttöön kutsumanimen ”Järistys”, jonka hän sanoi olevan myös supersankarinimensä, jos joku päivä liittyisi Kostajiin.
Kun Kostajat jakautuivat kahdeksi ryhmittymäksi Sisällissodan tapahtumien jälkeen, Johnson etsii Furyn käskemänä useita supersankareiden ja superroistojen jälkeläisiä taistelemaan skrulleja vastaan. Ottaen Järistyksen nyt viralliseksi sankarinimekseen, Johnson ja hänen tiiminsä taistelevat Manhattanilla skrulleja vastaan. Hänen tiimistään tulee myöhemmin yksi Salaisten Sotureiden kolmesta ryhmästä: Johnsonin johtaman ryhmän saadessa koodinimen ”Valkoinen Ryhmä”.
Muissa medioissa.
Hahmo esiintyy Marvel Cinematic Universeen kuuluvassa "S.H.I.E.L.D. Agentit" -televisiosarjassa, jossa häntä näyttelee Chloe Bennet.
Laukko – kuusi vuosisataa

 Laukko – kuusi vuosisataa on vuonna 2016 ilmestynyt Liisa Lagerstamin kirjoittama teos Laukon kartanon historiasta.
Laukon herra – Gabriel Kurki (1630–1712)

 Laukon herra – Gabriel Kurki (1630–1712) on vuonna 2008 ilmestynyt Liisa Lagerstamin kirjoittama suomenkielinen teos Laukon kartanonherrasta Gabriel Kurjesta.
Boat on the River

Boat on the River on alun perin yhdysvaltalaisen Styx -yhtyeen levyttämä kappale, jonka sävellyksestä ja sanoituksesta vastasi Tommy Shaw. Kappale julkaistiin vuonna 1979 albumilla "Cornerstone".
Suomeksi kappaleesta on tehty kaksi versiota: 
Vuonna 1980 Hannele Suominen alias Taiska levytti Raul Reimanin käännöksen ja Jori Sivosen sovittaman version nimellä "Aamulla yksin".
Vuonna 1993 Riki Sorsa levytti CD-singlenä julkaistun alkuperäisen englanninkielisen version sekä Pia Partasen suomentaman ja Ari Sunellin sovittaman suomenkielisen version "Joki", Samana vuonna Jyrki Härkönen lauloi tämän saman version ns. huoltamokasetille "Parhaat kotimaiset lista hitit 2".
Sven Harling

Karl Sven Harling (22. joulukuuta 1905 Pernaja – 8. syyskuuta 1978 Helsinki) oli suomalainen juristi ja Loviisan pormestari. 
Henkilöhistoria.
Sven Harlingin vanhemmat olivat asemapäällikkö Karl Elis Harling ja Ellen Lagert ja puoliso vuodesta 1934 kotitalousopettaja Maja Sandell. Harling suoritti ylemmän oikeustutkinnon 1933 ja sai varatuomarin arvon 1937. Hän toimi Loviisan kaupunginsihteerinä, kamreerina ja lakimiehenä 1934–1943, juristina teollisuuden palveluksessa 1943–1948 ja Loviisan pormestarina, kiinteistötuomarina ja notaarina vuodesta 1946. Loviisan kaupunginvaltuuston ja -hallituksen jäsen hän oli 1946–1947. Sotilasarvoltaan Harling oli reservin majuri (1964).
Aino Hausmann

Aino Hausmann (o.s. Kaartinen, 25. helmikuuta 1901 Helsinki – 17. syyskuuta 1972) oli suomalainen tekstiilitaiteilija ja käsityönopettaja. 
Henkilöhistoria.
Hausmannin vanhemmat olivat talousneuvos Heikki Kaartinen ja Matilda Kosonen ja puoliso 1924–1942 liikemies Heinrich Carl Aleksander Hausmann. Aino Hausmann tuli ylioppilaaksi 1919 ja suoritti käsityöseminaarin 1922, Berliinissä hän opiskeli Schule Reimannissa 1922–1923 ja Taideteollisen keskuskoulun käsityöosastolla 1931–1934, josta hän valmistui tekstiilitaiteilijaksi. Hän oli Suomen Käsityön Ystävät -yhtiön toimitusjohtaja 1943 ja yhtiön kotitalouskeskuksen käsityökonsulentti 1944–1949. Hausmannin nimeä kantava SKR:n rahasto vuodelta 1962, joka perustuu hänen lahjoitukseensa, tukee taidekäsityön harjoittajia, taideteollisuusjärjestöjä ja sokeiden henkistä työtä ja akateemista koulutusta sekä edistää taidekäsityön tekemistä tunnetuksi. Myös hänen vuonna 1950 perustamansa Aino-koti-säätiö jakaa apurahoja jatko-opintoihin käsityönopettajille.
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – miesten Laser

Miesten Laser Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 25. heinäkuuta – 1. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 35 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 35 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. 14 urheilijaa valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 5 urheilijaa valitaan vuoden 2019 Laserin MM–kilpailujen perusteella. Aasian kisojen 2018 kautta olympialaisiin pääsee yksi urheilija. Pan-Amerikan kisojen 2019 kautta pääsee kaksi urheilijaa. Euroopan, Afrikan, Aasian ja Oseanian omista kilpailuista valitaan kaksi urheilijaa olympiaturnaukseen. Pohjois- ja Etelä-Amerikan kilpailuista valitaan yksi purjehtija. Näiden lisäksi turnaukseen kutsutaan kaksi urheilijaa.
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – miesten finnjolla

Miesten finnjolla Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 27. heinäkuuta – 3. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 19 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 19 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden urheilijan suoraan olympiaturnaukseen. 14 urheilijaa valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 4 urheilijaa valitaan vuoden 2019 finnjollan EM–kilpailujen perusteella. EM-kilpailuihin voi osallsitua myös Euroopan ulkopuolelta. Euroopan, Afrikan, Aasian, Pohjois-Amerikan, Etelä-Amerikan ja Oseanian omista kilpailuista valitaan yksi urheilija olympiaturnaukseen.
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – miesten 470

Miesten 470 Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 28. heinäkuuta – 4. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 19 venettä eli 38 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 19 venettä eli 38 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden venekunnan suoraan olympiaturnaukseen. Kahdeksan maata valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 4 venettä valitaan vuoden 2019 470 MM–kilpailujen perusteella. Jokaiselle maanosalle annetaan näiden lisäksi yksi paikka olympiaturnaukseen. 
Pohjois-Amerikan vene valitaan World Cupin osakilpailun perusteella, Euroopan MM-kilpailujen 2021 perusteella. Etelä-Amerikan vene valitaan Copa Brasil 2019 kautta. Afrikan paikka jaetaan Afrikan-mestaruuskilpailuiden 2020 kautta. Aasiassa paikka jaetaan Aasian-mestaruuskilpailuiden 2019 perusteella. Oseania jakaa paikan Sail Melbourne International 2020 kilpailussa.
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – naisten 470

Naisten 470 Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 28. heinäkuuta – 4. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 21 venettä eli 42 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 21 venettä eli 42 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden venekunnan suoraan olympiaturnaukseen. Kahdeksan maata valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 6 venettä valitaan vuoden 2019 470 MM–kilpailujen perusteella. Jokaiselle maanosalle annetaan näiden lisäksi yksi paikka olympiaturnaukseen. 
Euroopan ja Pohjois-Amerikan veneet valitaan World Cupin osakilpailun perusteella. Etelä-Amerikan vene valitaan Copa Brasil 2019 kautta. Afrikan paikka jaetaan Afrikan-mestaruuskilpailuiden 2020 kautta. Aasiassa paikka jaetaan Aasian-mestaruuskilpailuiden 2019 perusteella. Oseania jakaa paikan Sail Melbourne International 2020 kilpailussa.
Marsha P. Johnson

Marsha P. Johnson (syntymänimeltään Malcolm Michaels, Jr.; ) oli yhdysvaltalainen transsukupuolinen ihmisoikeusaktivisti, seksityöntekijä sekä drag queen. Hänet tunnetaan erityisesti roolistaan Stonewallin mellakoissa 1969 sekä aktivismistaan seksuaali- ja sukupuolivähemmistöjen, erityisesti transsukupuolisten, oikeuksien puolesta. Yhdessä Sylvia Riveran kanssa hän perusti järjestön nimeltä Street Transvestite Action Revolutionaries, lyhennettynä S.T.A.R.. 
Johnson toimi myös Andy Warholin mallina ja esiintyi drag-ryhmä Hot Peachesin kanssa. Hän oli varsinkin New Yorkin Greenwich Villagen seksityöläisten keskuudessa tunnettu hahmo. Elämänsä viimeiset vuodet Johnson toimi AIDS-aktivistina. Heinäkuussa 1992, pian pride-paraatin jälkeen Johnsonin ruumis löydettiin kellumasta Hudson-joessa. Kuolema todettiin poliisin toimesta alun perin itsemurhaksi, mutta sitä on pidetty todennäköisenä henkirikoksena. Uuden poliisitutkinnan myötä Johnsonin kuolinsyy on virallisesti määrittelemätön.
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – miesten 49er

Miesten 49er Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 27. heinäkuuta – 2. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 19 venettä eli yhteensä 38 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 19 venettä eli 38 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden venekunnan suoraan olympiaturnaukseen. Kahdeksan maata valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 4 venettä valitaan perusteella. Jokaiselle maanosalle annetaan näiden lisäksi yksi paikka olympiaturnaukseen. Aasian ja Afrikan paikat jaetaan vuoden 2021 Mussanah Openinssa. Pohjois- ja Etelä-Amerikan paikat jaetaan Pan-Amerikan kisoissa 2019. Euroopan paikka jaetaan Lanzaroten kansainvälisessä regatassa. Oseania jakaa paikan .
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – naisten 49er FX

Naisten 49er FX Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 27. heinäkuuta – 2. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 21 venettä eli yhteensä 42 purjehtijaa.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 21 venettä eli 42 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden venekunnan suoraan olympiaturnaukseen. Kahdeksan maata valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 6 venettä valitaan perusteella. Jokaiselle maanosalle annetaan näiden lisäksi yksi paikka olympiaturnaukseen.
Purjehdus kesäolympialaisissa 2020 – Nacra 17

Nacra 17 Tokion olympialaisissa 2020 kilpaillaan 28. heinäkuuta – 3. elokuuta Enoshimassa. Kilpailuun osallistuu 20 venettä eli yhteensä 40 purjehtijaa. Nacra 17 kilpaillaan sekapareina.
Karsinnat.
Olympialaisiin osallistuu 20 venettä eli 40 purjehtijaa. Isäntämaa Japani saa yhden venekunnan suoraan olympiaturnaukseen. Kahdeksan maata valitaan vuoden 2018 purjehduksen MM–kilpailujen perusteella. 5 venettä valitaan perusteella. Jokaiselle maanosalle annetaan näiden lisäksi yksi paikka olympiaturnaukseen.
Siltakylä

Siltakylä (ruots. "Broby", aikasemmin "Stor Kuppis") on taajama Pyhtäällä, Kymenlaaksossa. Se on Pyhtään kunnan hallinnollinen keskus ja suurin taajama. Se sijaitsee valtatien 7 (E18) eteläpuolella noin 15 kilometrin päässä Kotkan keskustasta länteen ja noin 10 kilometrin päässä Pyhtään kirkonkylästä itään. Vuoden 2018 lopussa Siltakylässä asui Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaan yhteensä 2 861 henkilöä.
Siltakylän taajamassa sijaitsevia julkisia palveluita tarjoavat esimerkiksi Pyhtään kunnantalo (Pyhtäänlinna), Huutjärven koulu, Pyhtään kunnankirjasto ja yksityisen terveydenhoitoyrityksen hoitamaksi ulkoistettu Pyhtään sosiaali- ja terveyskeskus (Pyhtään terveysasema) sekä Siltakylän VPK. 
Taajama jakautuu kolmelle eri postinumeroalueelle (49200 Heinlahti, 49210 Huutjärvi ja 49220 Siltakylä).
Pyhtään kirkonkylä

Pyhtään kirkonkylä on kirkonkylä ja taajama Pyhtäällä, Kymenlaaksossa. Siellä sijaitsee Pyhtään kirkko ja se on Pyhtään kunnan toiseksi suurin taajama. Pyhtään kirkonkylä sijaitsee noin 25 kilometriä Kotkan keskustasta ja 10 kilometriä Pyhtään Siltakylästä länteen. Pyhtään kirkonkylällä on noin 2 000 asukasta. 
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaisen Pyhtään kirkonkylän taajaman väkiluku oli 671 vuoden 2018 lopussa. Pyhtään hallinnollinen keskus ja suurin taajama on noin 2 800 asukkaan Siltakylä.
Halla-Tiutinen

Halla-Tiutinen on taajama Kotkassa, Kymenlaaksossa. Halla-Tiutinen sijaitsee noin kilometrin päässä Kotkan keskustasta, Kotkansaaren itäpuolella, kaupunkirakentamisen ja maankohoamisen myötä yhteenliittyneillä Hallan ja Tiutisen saarilla. 
Halla-Tiutisen taajamassa on noin 300 asukasta. Kotkan kaupunki lakkautti perinteikkään Tiutisen koulun (alakoulu) vuonna 2016.
Klamila

Klamila (aiemmin ruots. "Rikulla") on kylä ja taajama Virolahden kunnan länsiosassa, Kymenlaaksossa. Se on Virolahden kunnan toiseksi suurin taajama. Se sijaitsee 15 kilometriä Virolahden keskustaajamasta, Virojoelta lounaaseen ja 15 kilometriä Haminan keskustasta kaakkoon, Suomenlahden rannalla. 
Vuonna 2018 Klamilassa oli runsas 270 asukasta. Kylässä toimii muun muassa Klamilan koulu ja kauppa. Klamilassa on myös vuonna 1955 käyttöön otettu kyläkirkko.
Klamilanlahdella on vuonna 1994 rakennettu Klamilan kalasatama, jossa on muun muassa kalankäsittelyhalli ja varastotilaa. Vuonna 2016 kalasatama oli kunnan omistama ja sitä käytti epäsäännöllisesti pari rannikkokalastajaa. Vielä vuonna 2001 kotisatamanaan Klamilaa käytti 5 rannikkokalastajaa.
Moskau

Moskau on saksalaisen, vuoden 1979 Euroviisuihin kootun Dschinghis Khan -yhtyeen kappale vuodelta 1979. Kappaleen saksankieliset sanat teki Bernd Meinunger ja sen sävellyksestä vastasi Ralph Siegel.
Jo samana vuonna Raul Reiman suomensi kappaleen nimellä Volga ja sen levytti heti tuoreeltaan Juhamatti. Vuotta myöhemmin sen levytti Kari Tapio ja vuonna 2002 ilmestyi Frederikin CD-single, jossa kappale oli kahtena erilaisena versiona. Kappale sisältyy myös samana vuonna Frederikin julkaisemalle albumille "Pelimies".
Heidän lisäkseen suomenkielinen versio löytyy ainakin viiden eri artistin esittämänä niin sanotuilta huoltamokaseteilta, näiden joukossa muiden muassa Salomonin tulkinta, joka sisältyy ainakin neljälle eri äänitteelle. 
Myös Sleepy Sleepers käytti melodiaa omassa parodiassaan "Mainosuutiset."
Miehikkälän kirkonkylä

Miehikkälän kirkonkylä on Miehikkälän kirkonkylä ja taajama Miehikkälässä, Kymenlaaksossa. Se on Miehikkälän kunnan hallinnollinen keskus ja suurin taajama. Se sijaitsee noin 15 kilometrin päässä Suomenlahden rannasta sekä Suomen ja Venäjän rajasta. 
Tilastokeskuksen taajama-aluerajauksen mukaisen Miehikkälän kirkonkylän taajaman väkiluku oli 589 vuoden 2018 lopussa.
Artemisia I

Artemisia I () oli kuningatar ja sotapäällikkö, joka hallitsi 400-luvulla eaa. Kaariassa Vähässä-Aasiassa sijainnutta Halikarnassoksen kaupunkivaltiota. Hänen valtapiiriinsä kuuluivat myös muun muassa Kos, Kalymna ja Nisyros. Artemisia hallitsi Persian kuningas Kserkses I:n yliherruuden alaisena ja osallistui persialaissotiin Persian puolella.
Artemisia I:n isä oli Halikarnassoksen hallitsija Lygdamis I. Hänen äitinsä oli kreetalainen. Artemisian edeltäjä hallitsijana oli hänen aviomiehensä, jonka nimeä historiankirjat eivät mainitse. Virallisesti Artemisia oli alaikäisen poikansa Pisindeliin sijaishallitsija, mutta ei ole varmaa, kohosiko Pisindelis itse koskaan valtaistuimelle.
Artemisia I komensi henkilökohtaisesti viittä sotalaivaa Kserkseen vuoden 480 eaa. sotaretkellä Kreikan kaupunkivaltioita vastaan. Halikarnassoksesta syntyisin ollut kreikkalainen historioitsija Herodotos on kuvannut Artemisian osuutta sodassa ja ylistää vuolaasti hänen rohkeuttaan ja pätevyyttään. Artemisia kunnostautui taktikkona jo voitokkaassa Artemisionin meritaistelussa, mutta osoitti kyvykkyytensä erityisesti persialaisille tappiollisessa Salamiin meritaistelussa. Hän varoitti turhaan Kserksestä hyökkäämästä kreikkalaisen laivaston kimppuun kapeassa salmessa Salamiin luona. Kreikkalaiset olivat Artemisionin taistelun jälkeen luvanneet Artemisiasta drakhman kiinniottopalkkion. Hän pelastautui tappiollisesta Salamiin taistelusta upottamalla tiellään olleen oman liittolaisensa, Kalyndan kuningas Damasithymoksen laivan, jolloin kreikkalaiset luulivat hänen vaihtaneen puolta ja antoivat hänen paeta. Kserkses, joka näki tapahtuman mutta ei tunnistanut upotettua laivaa omakseen, ylisti Artemisian rohkeutta (”miehet taistelivat kuin naiset ja naiset kuin miehet”). Taistelun jälkeen Artemisia neuvoi Kserksestä vetäytymään saman tien kokonaan Kreikasta suuremman tappion välttämiseksi ja tällä kertaa Kserkses noudatti neuvoa. Artemisia saattoi Kserkseen aviottomat pojat turvaan Efesokseen.
Vaikka useat antiikin historioitsijat mainitsevat Artemisia I:n, hänen hallituskaudestaan ei tiedetä mitään persialaissotien jälkeen. Osa historioitsijoista sekoitti hänet seuraavalla vuosisadalla eläneeseen Artemisia II:een. 800-luvulla jaa. elänyt Fotios väitti Artemisia I:n tehneen itsemurhan heittäytymällä rantakalliolta mereen kun hänen rakastettunsa, abydoslainen Dardanos oli torjunut hänet, mutta tarinaa ei pidetä kovin uskottavana.
Tennis kesäolympialaisissa 2020

Tenniksessä kilpailtiin Tokion 2020 kesäolympialaisissa 16. kertaa. Ottelut pelattiin 24. heinäkuuta – 1. elokuuta 2021. Tennisottelut pelattiin Ariake Tennis Parkissa. Olympialaisissa pelataan viidessä muodossa: naisille ja miehille oli kaksin- ja nelinpelit sekä näiden lisäksi pelattiin sekanelinpeli.
Venäjän olympiakomitean urheilijat saavuttivat yhteensä kolme mitalia, mikä oli eniten. Yksikään maa ei saavuttanut useita kultamitaleja.
Aikataulu.
Lähde:
Hyvä Haltiakummi

Hyvä Haltiakummi () on saduissa esiintyvä keiju, jolla on taikavoimia ja joka toimii jonkun mentorina tai oppivanhempana. Hyvä Haltiakummi voi tarkoittaa myös Hyvää Haltijatarta, kuten Prinsessa Ruusunen -sadussa esiintyvät kolme haltiatarta ja Grimmin veljesten tarinassa Little Briar Rose esiintyvät 13 viisasta naista. Tunnetuin Hyvä Haltiakummi on Tuhkimo-sadussa esiintyvä hahmo, joka kuvataan iäkkäänä valkohiuksisena naisena, jolla on sininen kaapu, violetti rusetti ja valkoinen taikasauva ja hänen tunnetuin repliikkinsä loitsiessaan on "Bibbidi bobbidi boo!".
Luettelo Acceptin kappaleista

Tämä on luettelo heavy metal -yhtye Acceptin työstämistä kappaleista ja nauhoittamista covereista. Kappaleiden nimet voi järjestää kappaleen nimen, levyn tai julkaisuvuoden mukaan.
Klooriheksidiini

Klooriheksidiini (C22H30Cl2N10) on aromaattisiin bisguanidiinijohdannaisiin kuuluva orgaaninen yhdiste. Yhdistettä käytetään antiseptisena ainesosana esimerkiksi suuvesissä ja lääketieteellisten laitteiden desinfiointiin. Klooriheksidiini kuuluu WHO:n laatimaan tärkeimpien lääkeaineiden luetteloon.
Ominaisuudet ja käyttö.
Klooriheksidiini on huoneenlämpötilassa kiteistä ainetta ja se liukenee veteen vain hieman. Klooriheksidiinillä on bakteerien kasvua estäviä ominaisuuksia ja ne johtuvat siitä, että se sitoutuu bakteerien soluseinään, jolloin se heikentää soluseinää. Yhdiste vaikuttaa sekä grampositiivisiin että gramnegatiivisiin bakteereihin. Klooriheksidiiniä käytetään erityisesti antibakteerisissa suuvesissä. Sitä suositellaan lähinnä hammasproteeseja käyttäville suun tulehdusten hoitamiseksi tai hammaskirurgian jälkeen. Haittavaikutuksina voi ilmetä hampaiden värivirheitä ja makuaistihäiriöitä. Klooriheksidiiniä voidaan käyttää myös ihon ja lääketieteellisten laitteiden desinfiointiin. Useimmiten klooriheksidiiniä käytetään paremmin veteen liukenevana glukonaattisuolana.
Valmistus.
Klooriheksidiinin valmistuksen ensimmäisessä vaiheessa heksametyleenidiamiini reagoi syanamidin natriumsuolan kanssa. Seuraavassa vaiheessa tässä reaktiossa muodostunut välituote reagoi p-kloorianiliinin kanssa muodostaen klooriheksidiiniä.
Henriëtte Ronner-Knip

Henriëtte Ronner-Knip (o.s. Knip, 31. toukokuuta 1821 Amsterdam, Yhdistynyt Alankomaiden kuningaskunta – 2. maaliskuuta 1909 Bryssel, Belgia) oli hollantilais-belgialainen romanttisen tyylin taiteilija. Hän oli erikoistunut eläinmaalauksiin, joiden aiheina olivat erityisesti kissat ja koirat.
Elämäkerta.
Ronner-Knip syntyi Amsterdamissa taiteilijaperheeseen ja sai ensimmäiset maalausoppituntinsa isältään Josephus Augustus Knipiltä. Sokeuduttuaan vuonna 1832 Josephus opetti Henriëtten maalaamaan, jotta tämä voisi ottaa vastuun perheen elättämisestä. Henriëtte toimi aktiivisena taidemaalarina jo vuonna 1835, ja piti ensimmäisen taidenäyttelynsä Düsseldorfissa jo 16-vuotiaana.
Knip alkoi erikoistua eläinasetelmiin jo nuorena, sillä hän piti niistä. Isänsä kuoltua vuonna 1848 Knip alkoi maalata lähes yksinomaan eläinmaalauksia. Hänen maalauksensa saivat kehuja kriitikoilta, ja niitä kuvattiin teknisesti laadukkaiksi ja asetelmaltaan tasapainoisiksi. Vuonna 1850 Ronner-Knip muutti Brysseliin, missä hän alkoi vuonna 1860 valmistuneen erityisen kehutun koiramaalauksen jälkeen erikoistua nimenomaan koiriin. Suosionsa huipulla 1860-luvulla hän maalasi tilauksesta muun muassa Portugalin kuninkaan ja Belgian kuningattaren koiria.
1870-luvun alussa Ronner-Knip siirtyi maalaamaan koirien sijasta kissoja, kun hänen kotiinsa saapui kissa. Hänen kissamaalauksensa olivat erityisesti varakkaan keskiluokan suosiossa. Hänen suosionsa alkoi kuitenkin hiipua modernismin noustessa, kun tummat eläinmaalaukset alettiin nähdä vanhanaikaisina.
Knip meni vuonna 1850 naimisiin Feico Ronnerin kanssa, ja he saivat kuusi lasta. Hänestä tuli 1887 belgialaisen Leopold-ritarikunnan ja 1901 alankomaalaisen Orania-Nassaun ritarikunnan jäsen.