tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vulkaan (planeet)

Vulkaan on hüpoteetiline planeet, mille orbiit on Merkuuri omast seespool, Päikesele lähemal.
Tema väidetava olemasolu põhjendas 19. sajandi prantsuse matemaatik Urbain Le Verrier, püüdes sellega seletada Merkuuri orbiiti. Väidetavalt vaatles seda esimesena Edmond Modeste Lescarbault 26. märtsil 1859. Albert Einsteini üldrelatiivsusteooria tõestas, et Merkuuri orbiidi seletamiseks ei ole täiendava planeedi olemasolu vajalik. Osa astronoome (teiste hulgas Henry C. Courten) jätkasid siiski Vulkaani otsingut.
Dragon Ball

"Dragon Ball" on Jaapani joonissari, mis põhineb Akira Toriyama samanimelise manga esimesel osal. Selle manga teine osa avaldati joonisfilmina pealkirja "Dragon Ball Z" all. 
Sari "Dragon Ball" koosneb 153 pooletunnisest jaost ja seda näidati Jaapanis 26. veebruarist 1986 kuni 12. aprillini 1989. 
Teemaks on noore poisi Goku ja ta sõprade seitsme imekuuli otsingud. 
Ameerikasse püüti joonissarja saata kaks korda. 1980. aastatel loobuti nimede liigse muutmise tõttu, näiteks sai Gokust Zero ja Korinist Whiskers the Wonder Cat ('imekass Vurrud'). Seda dubleeritud versiooni kutsuti "aia taha läinud dubleeringuks". 1995. aastal saadeti Ameerikasse 13 tõlgitud jagu. Ülejäänud sari tõlgiti ja lasti eetrisse alles pärast "Dragon Ball Z" suurt edu. Kogu seriaali näidati aastatel 2001–2003. Ava- ja lõpulaulud tõlgiti inglise keelde. See meeldis vaatajatele.
Üldiselt on "Dragon Ball" oma järgedest "Dragon Ball Z" ja "Dragon Ball GT" tunduvalt lõbusam ja avaram.
2001. aasta Kuldgloobuse auhinnad

2001. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 58. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 21. jaanuaril 2001.
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Al Pacinole.
Säga

Säga ("Silurus glanis") on sägalaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Morfoloogia.
Säga on laia ja madala peaga kala. Ülalõual on tal kaks pikka poiset ja alalõual neli väiksemat. Pärakuuim on pikk ja ulatub sabauimeni, seljauim on väike ja keha suhtes suhteliselt eespool. Selg on mustjasrohekas, küljed laigulised ja kõht hele.
Suurus.
Tavaliselt on sägad 1,3–1,6 meetri pikkused, suurimad isendid on olnud kuni 3 meetri pikkused (teistel andmetel ka kuni 5 m ja 300 kg raskused; suurim isend, kes kirjalikes allikais on märgitud, kaalus 375 kg, ja see püüti Oderi jõest. Eestis püütud raskeim isend kaalus 152 kg ja 2,1 m pikkune isend püüti 1935. aastal. Sägad võivad elada kuni 80 aasta vanuseks.
Elupaik ja -viis.
Säga eelistab suuri soojemaid järvi ja aeglase vooluga sügavaid jõgesid ning riimveelisi jõgede suudmealasid. Toitub enamasti kaladest, vähemal määral ka limustest ja putukatest, suuremad kalad ka jõevähkidest, konnadest, pisiimetajatest ja veelindudest.
Levila.
Säga on levinud Lääne-Euroopas Reini jõest ida pool kuni Kaspia ja Araali mereni, põhjas kuni Lõuna-Soomeni ja lõunast Väike-Aasiani. Puudub Põhja-Jäämere jõgede vesikonnas.
Eestis on säga vähesel määral levinud peamiselt Emajõe alamjooksul, Peipsi ja Pihkva järves ning Võrtsjärves. Püük on Eestis aasta läbi keelatud.
8. juulil 2020 püüti ja vabastati noor, 1,2–1,5 kg kaaluv säga Sindi lähedalt Pärnu jõest. Säga on jäänud võrku 2018. aastal ka Pärnu lahes. 2022. aastal sattus Võrtsjärvel kaluri mõrda 28 kg raske ja 170 cm pikk isend, mis läks kalateadlastele uurimiseks.
2000. aasta Kuldgloobuse auhinnad

2000. aasta Kuldgloobuse auhinnad olid 57. Kuldgloobuse auhinnad, mis jagati välja 23. jaanuaril 2000.
Cecil B. DeMille'i nimeline elutööauhind anti Barbra Streisandile.
2006. aasta Oscari auhinnad

2006. aasta Oscari auhinnad ehk 78. Ameerika Filmikunsti- ja Teaduste Akadeemia auhinnad anti kätte 5. märtsil 2006 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Kodaki teatris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2005. aasta parematest filmidest.
Õhtujuht oli Jon Stewart.
78. Oscari auhindade nominendid ja võitjad põhikategooriates.
Parim film.
Nominendid:
Võitja:
Parim režissöör.
Nominendid:
Võitja:
Parim meesnäitleja.
Nominendid:
Võitja:
Parim naisnäitleja.
Nominendid:
Võitja:
Parim meeskõrvalosatäitja.
Nominendid:
Võitja:
Parim naiskõrvalosatäitja.
Nominendid:
Võitja:
Parim täispikk animafilm.
Nominendid:
Võitja:
Parim võõrkeelne film.
Nominendid:
Võitja:
Parim mugandatud stsenaarium.
Nominendid:
Võitja:
Parim algupärane stsenaarium.
Nominendid:
Võitja:
Enim Oscareid võitnud filmid.
Kolm Oscarit on saanud filmid
AK

AK või Ak või ak on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Tennessee Williams

Thomas Lanier Williams III (pseudonüümiga Tennessee Williams; 26. märts 1911 – 25. veebruar 1983) oli 20. sajandi üks tuntumaid USA näitekirjanikke.
Nime "Tennessee" sai ta kolledžikaaslastelt oma lõunapärase aktsendi tõttu, samuti oli ta isa seotud Tennessee osariigiga. Aastatel 1948 ja 1955 võitis ta Pulitzeri preemia teoste "Tramm nimega "Iha"" ja "Kass tulisel plekk-katusel" eest. 
Tema näidendid "Klaasist loomaaed" ja "Iguaani öö" on auhinnatud New Yorgi näitekirjanduskriitikute Circle Awardsiga.
Williamsi näidend "The Rose Tattoo" (mis oli pühendatud tema poiss-sõbrale Frank Merlole) pälvis parima näidendina Tony auhinna.
Elukäik.
Ta sündis Columbuses Mississippi osariigis. Kirjutamist alustas ta pärast ülikooli lõpetamist. Esimene tähelepanuväärsem teos ilmus 1940. aastal – näidend "Inglite taplus", mis pälvis ka Rockefelleri fondi preemia.
Valdemar-Eriku lääniõigus

Valdemar-Eriku lääniõigus (saksa k. "Das Waldemar-Erich’se Lehnrecht") oli Harju- ja Virumaal Taani võimu perioodil kehtinud õigusnormide kogu, mis pidevalt täienedes sai üheks Balti Eraseaduse osaks. 
Valdemar-Eriku lääniõigus oli Harju-Viru rüütelkonna ja hiljem ka Vana-Liivimaa aadelkonna ja selle privileegide kujunemise alusdokument. 
Valdemar-Eriku lääniõigus hakkas kehtima Valdemar II Võitja ajal (1202–1241), läänistatud maavalduste pärandatavust oma Tallinna ja Rakvere vasallidele kinnitas ka kuningas (1252–1259) Christoffer I, kuid kirja pandi see Erik VI Menvedi ajal (1286–1319). Oma valitsusaja lõpus 1315. aastal kinnitas kuningas Erik VI lääniseaduse. 
Lääniõiguses oli 60 paragrahvi, see oli koostatud meeslääniõiguse põhimõtetele vastavalt ning sätestas maahärra, kelleks oli Taani kuningas, suhted vasallidega. Käsitles vasallide õigusi oma lääni suhtes, ka pärimist meesliini pidi ning kohtukorraldust ja kohtuprotsessi.
Raimond Kaugver

Raimond Kaugver (kuni 1937 Raimond Karrofeld; 25. veebruar 1926 Rakvere – 24. jaanuar 1992 Tallinn) oli eesti kirjanik.
Ta sündis raamatupidaja perekonnas. Aastatel 1937–1943 õppis ta progümnaasiumis ja gümnaasiumis. 1943 põgenes ta Soome, kus astus 200. eesti jalaväerügementi. Tagasi Eestisse tuli ta koos paljude teiste soomepoistega 1944. aasta augustis. Sama aasta sügisel võitles Kaugver Pitka löögiüksuses sissetungivate Nõukogude vägede vastu ja varjus seejärel kodukandis. 1944. aastal töötas mõned kuud õpetajana Mädapea algkoolis, arreteeriti sama aasta lõpus ja mõisteti sunnitööle Vorkutasse, kust vabanes 1950. aastal.
Aastail 1950–1961 teenis leiba Tallinna Trammitrustis, hiljem töötas ka kaevuri, puhkekodu abidirektori ja teatri kirjandusala juhatajana.
Aastast 1964 oli ta kutseline kirjanik.
Oli Eesti Kongressi liige.
Looming.
Kaugver kirjutas Eesti Raadiole üle kahekümne kuuldemängu, millest mõnda mängitud ka välisriikide raadiotes.
Tema romaane on tõlgitud vene, soome jt keeltesse.
Isiklikku.
Tema esimene abikaasa oli Sigrid Kaugver (Kurvis) (1925–2009), teine abikaasa Grete-Edith Kaugver (Leisner) (1928–2002) ja kolmas abikaasa Aave Kaugver (Õngo) (1931–1989).
Tema tütar esimesest abielust Katrin Kaugver (1950) on tuntud tõlkija ja raamatukogutöötaja.
Lepo Sumera

Lepo Sumera (8. mai 1950 Tallinn – 2. juuni 2000 Tallinn) oli eesti helilooja.
Ta oli Heino Elleri viimane õpilane. Oli Eesti Muusikaakadeemia professor,kultuuriminister aastatel 1990–1992 ning Eesti Heliloojate Liidu esimees.
Looming.
Lepo Sumera oli esimene helilooja Eestis, kes hakkas 1980. aastate lõpus kasutama komponeerimisel arvutit, ta rajas Eesti Muusikaakadeemia elektronmuusika stuudio ning oli selle esimene juhataja aastani 1999. 
Sumera loomingu olulisim osa on tema kuus sümfooniat. Nende kõrval lõi ta veel kolm instrumentaalkontserti (tšello- ja klaverikontsert ning Concerto grosso), väiksemaid teoseid orkestrile, hulganisti kammerteoseid, kantaate ning balletid "Anselmi lugu", "Ruumi suletud" ja "Sisalik". Lepo Sumera on kirjutanud muusika filmidele "Kõrboja peremees", "Naerata ometi" ja "Põrgu".
Sumera looming on kontrastiderohke: ta vastandab huumori ja tõsiduse, diatoonika ja kromaatika, korrastatuse ja korratuse, rütmilisuse ja meetrumivabaduse. Sumera teosed kasvavad välja vähesest algmaterjalist ning on terviklikud tänu helilooja võimele komponeerida teos enne kirjapanekut peas valmis. Sumera helikeel muutus elu jooksul: 1970. aastatel on põhirõhk rütmil, 1980. aastatel kirjutas ta diatoonilistele laadidele toetuvat minimalistlikku muusikat, elu lõpus aga peamiselt kõlavärvipõhist muusikat.
Teoste loetelu.
6 sümfooniat: 
Mälestuse jäädvustamine.
2000. aastal asutati Lepo Sumera loomingu tutvustamiseks ja jäädvustamiseks Lepo Sumera Ühing. Ühing korraldab alates 2003. aastast Rahvusvahelist Lepo Sumera nimelist noorte heliloojate loomingukonkurssi.
Alates 2016. aastast annab Eesti Heliloojate Liit koostöös Eesti Autorite Ühinguga välja Lepo Sumera nimelist heliloomingu preemiat.
Isiklikku.
Pianist Kadri-Ann Sumera on tema tütar.
Süda Koda

MTÜ Süda Koda loodi kohaliku elanikkonna initsiatiivil 1999. aastal Tallinna südalinnas paikkondluse alusel.
MTÜ eesmärk on säilitada Süda ja Tatari tänava piirkonna miljöö, vältides sellesse sobimatute (kõrg)hoonete ehitamist. Pärast esimese sellise kerkimist Süda tänavale sooviti pidurdada linnaametnike ja kinnisvaraarendajate edasist "sissetungi" kõrghaljastusega romantilisse puitasumisse.
2000. aastal avaldas Süda Koda protesti Tallinna abilinnapea Ivar Virkuse ettepaneku vastu teha Tatari tänavast nn punaste laternate tänav.
Adam Bremenist

Adam Bremenist ehk Bremeni Adam (saksapäraselt Adam von Bremen; enne aastat 1050 – 12. oktoober 1081/1085) oli saksa vaimulik, kes sai tuntuks ajaloolase ja kroonikuna. Eelkõige teatakse teda aastatel 1073–1076 koostatud neljaosalise kroonika "Gesta Hammaburgensis ecclesiae pontificium" (Hamburgi kiriku piiskoppide teod) autorina.
Elulugu.
Tema lapsepõlve kohta on vähe teada; teadmata on isegi täpne sünniaasta. Pärit oli ta tõenäoliselt Bambergist või Meissenist, kuid ka selle kohta puuduvad kindlad tõendid. On oletatud, et ta võis õppida Magdeburgi toomkoolis. Bremenisse kutsus ta aastal 1066 või 1067 tollane peapiiskop Adalbert Bremenist. Seal sai Adamist toomkapiitli liige ja aastal 1069 on mainitud teda Bremeni toomkooli juhatajana. Adami surma-aasta ei ole samuti teada, kõige varem võis ta surra 1081. aastal ja kindlasti ei toimunud see hiljem kui 1085. aastal.
Neljaosaline kroonika "Gesta Hammaburgensis ecclesiae ponitificium", mida ta viimistles oma surmani, käsitleb Hamburgi-Bremeni piiskopkonna ja Saksamaast põhja pool asuvate saarte ajalugu aastast 788 kuni kroonika kirjutamise ajani. Kroonika kolm esimest osa keskenduvad ajaloole ja neljas osa geograafiale. Teos on oluline:
Bremeni Adam kasutas teadaolevalt esimesena ladinakeelset nime "Mare Balticum", millest kujunes hiljem Läänemere rahvusvaheline nimi.
Tsitaat.
"Praeterea recitatum est nobis, alias plures insulas in eo ponto esse, quarum una grandis Aestland dicitur, non minor illa de qua prius diximus. Nam et ipsi Deum christianorum prorsus ignorant, dracones adorant cum volucribus, quibus etiam litant vivos homines, quos a mercatoribus emunt, diligenter omnino probatos, ne maculam in corpore habeant, pro qua refutari dicuntur a draconibus. Et haec quidem insula terrae feminarum proxima narratur, cum illa superior non longe sit a Birca Sueonum."
Adam Bremenist kirjeldab saart, mille nimi on Aestland (Eesti), ning mille elanikud ei usu kristlaste jumalat. Selle asemel austavad nad draakoneid ja linde ("dracones adorant cum volucribus"), kellele nad ohverdavad kaupmeestelt ostetud inimesi. Neid vaadatakse enne hoolikalt, et nad oleksid terved ja et draakon ohvrit tagasi ei lükkaks.
Sopranod

"Sopranod" on Emmy ja Kuldgloobustega pärjatud USA draamasari, mis räägib New Jersey osariigis elavast fiktiivsest Itaalia-Ameerika maffiaperekonnast. Perepea on Tony Soprano (James Gandolfini). Sarja toodeti 10. jaanuarist 1999 kuni 10. juunini 2007.
Eestis on seda telesarja näidanud Eesti Televisioon.
Tegelased.
Anthony (Tony) Soprano (James Gandolfini) on DiMeo kuritegeliku perekonna boss. Tal on isiklikud ja tööprobleemid ning ta käib terapeudi juures, et leida ravi oma paanikahoogudele. Terapeut dr Jennifer Melfi (Lorraine Bracco) võitleb selle nimel, et säilitada oma eetilisi ja kutsealaseid seisukohti vaatamata sellele, et teda ohustab Tony ja tema kuritegelik elustiil. 
Tony perekonda kuuluvad abikaasa Carmela Soprano (Edie Falco), tütar Meadow Mariangela Soprano (Jamie-Lynn Sigler) ja poeg Anthony Soprano juunior (AJ; Robert Iler). Carmela on uhke ema ja pühendunud abikaasa, kes üritab leppida oma mehe kuritegeliku tegevusega ja samas ka enda majandusliku ebakindlusega. AJ on tüüpiline nooruk, keda vaevab noorukiea mässulisus. Meadow on andekas õpilane, kelle kasvatus on andnud talle lootuse teha karjääri meditsiinis, aga sarja viimase hooaja jagudes muudab ta meelt ja kaalub minna õppima hoopis õigusteadust.
Tony laiendatud perekonda kuuluvad tema ema Livia Soprano (Nancy Marchand), õed Janice Soprano (Aida Turturro) ja Barbara Soprano Giglione (Nicole Burdette), onu Corrado "Junior" Soprano (Dominic Chianese), nõbu Tony Blundetto (Steve Buscemi) ja Carmela vennapoeg Christopher Moltisanti (Michael Imperioli), kes on Tonyga väga lähedane. 
DiMeo kuritegelikku perekonda kuuluvad Silvio "Sil" Dante (Steven Van Zandt), Peter Paul "Paulie Walnuts" Gualtieri (Tony Sirico) ja Salvatore "Big Pussy" Bonpensiero (Vincent Pastore). Sil on Tony "consigliere" ehk nõustaja ja parim sõber, Paulie ja Big Pussy on palju aastaid maffiaperekonna heaks töötanud sõdurid, kes olid juba Tony isa palgal.
Lisaks kuuluvad sellesse perekonda Patsy Parisi (Dan Grimaldi), Furio Giunta (Federico Castelluccio), Bobby "Bacala" Baccalieri (Steven R. Schirripa), Richie Aprile (David Proval), Ralph Cifaretto (Joe Pantoliano) ja Vito Spatafore (Joseph R. Gannascoli). Patsy on raamatupidamisandega vananev sõdur, Furio aga ühest DiMeo perekonnaga seotud Itaalia kuritegelikust perekonnast vahetuskaubana üle tulnud sõdur. Bobby on Juniori abiline, kes hiljem abiellub Tony õe Janice'iga. Cifaretto on üks paremaid teenijaid, kuid ta teeb Tony elu tihti keeruliseks. Richie Aprile saab teise hooaja jagudes vanglast välja ja tal tekivad Tonyga kiiresti probleemid. Spatafore töötab end üles ühe kamba kapteniks, põhiliselt tänu eelmiste kaptenite surmale, kuid tal on saladus, mis tuleb välja sarja viiendal hooajal.
Auhinnad.
Kuldgloobus
Emmy auhind
Ekraaninäitlejate Gildi auhind
Zgierz

Zgierz on linn Poola kaguosas Łódźi vojevoodkonnas, Zgierzi maakonna keskus. Linn asub Bzura jõe ääres, 5 km kaugusel Łódźist ja 125 km kaugusel Varssavist.
Zgierzi maakond

Zgierzi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Aleksandrów Łódzki, Głowno, Ozorków, Stryków ja Zgierz.
Zgierzi maakonnas on kuus valda:
Ishizuchi

Ishizuchi (jaapani 石鎚山, "Ishizuchi-san") on mägi Jaapanis Shikoku saarel Ehime prefektuuris Ishizuchi rahvuspargis. See on 1982 meetri kõrgune ja on seega saare ja kogu Lääne-Jaapani kõrgeim mägi. 
Ishizuchi on üks Jaapani seitsmest pühast mäest. 
Mäkke saab ronida juulist oktoobrini.
Bełchatówi maakond

Bełchatówi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Bełchatów ja Zelów.
Bełchatówi maakonnas on seitse valda:
Brzeziny maakond

Brzeziny maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Brzeziny ja Jeżów.
Brzeziny maakonnas on neli valda:
Kutno maakond

Kutno maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Dąbrowice, Krośniewice, Kutno ja Żychlin.
Kutno maakonnas on kümme valda:
Łaski maakond

Łaski maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Łaski maakond moodustati 1867. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Łaski maakond loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Łask.
Łaski maakonnas on viis valda:
Łęczyca maakond

Łęczyca maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Łęczyca ja Piątek.
Łęczyca maakonnas on seitse valda:
Ida-Łódźi maakond

Ida-Łódźi maakond (poola "powiat łódzki-wschodni" 'Ida-Łódźi maakond') on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Łódźi linnas, mis maakonda ei kuulu.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Koluszki, Rzgów ja Tuszyn.
Ida-Łódźi maakonnas on kuus valda:
Makijivka

Makijivka (ukraina keeles Макіївка, vene keeles Макеевка "Makejevka") on linn Ukrainas Donetski oblastis. Makijivka on Donetski naaberlinn ja on sellega kokku kasvanud.
Makijivka on tähtis tööstuskeskus. Arenenud on terasetööstus ja söekaevandamine.
1931. aastani oli linna nimi Dmõtrijivsk (venepäraselt "Dmitrijevsk").
Łowiczi maakond

 Łowiczi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Łowicz.
Łowiczi maakonnas on üheksa valda:
Opoczno maakond

Opoczno maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Drzewica ja Opoczno.
Opoczno maakonnas on kaheksa valda:
Pabianice maakond

Pabianice maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.
Maakonnas on kolm linna: keskus Pabianice, Konstantynów Łódzki ja Lutomiersk.
Pabianice maakonnas on viis valda:
Pajęczno maakond

Pajęczno maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Działoszyn ja Pajęczno.
Pajęczno maakonnas on kaheksa valda:
Piotrków Trybunalski maakond

Piotrków Trybunalski maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Rozprza, Sulejów ja Wolbórz.
Piotrków Trybunalski maakonnas on 11 valda:
Poddębice maakond

Poddębice maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Poddębice ja Uniejów.
Poddębice maakonnas on kuus valda:
Radomsko maakond

Radomsko maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Kamieńsk, Przedbórz ja Radomsko.
Radomsko maakonnas on 13 valda:
Rawa Mazowiecka maakond

Rawa Mazowiecka maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Biała Rawska ja Rawa Mazowiecka.
Rawa Mazowiecka maakonnas on viis valda:
Piotrków Trybunalski

Piotrków Trybunalski (saksa keeles "Petrikau") on maakonnaõigustega linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Piotrków Trybunalski maakonna halduskeskus. Piotrków Trybunalski asub Łódźist ligikaudu 44 km lõunakagus.
Piotrków Trybunalskit on esmamainitud 1217. aastal. Linnaõigused sai enne 1313. aastat (võimalik, et 1292. aasta paiku). Poola Kuningriigis ja Rzeczpospolitas oli Piotrków Trybunalski üks olulisi poliitilise elu keskusi. Aastatel 1455–1628 toimusid linnas Poola Seimi istungid ja kongressid.
Teise maailmasõja ajal oli Piotrków Trybunalski geto esimene juudi geto Saksamaa poolt okupeeritud Poolas, mis asutati juba 8. oktoobril 1939.
Sieradzi maakond

Sieradzi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Błaszki, Sieradz, Złoczew ja Warta.
Sieradzi maakonnas on kümme valda:
Skierniewice maakond

Skierniewice maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Skierniewice linnas, mis maakonda ei kuulu.
Haldusjaotus.
Maakonnas ainus linn on Bolimów.
Skierniewice maakonnas on üheksa valda:
Zduńska Wola maakond

Zduńska Wola maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Szadek ja Zduńska Wola.
Zduńska Wola maakonnas on kolm valda:
Tomaszów Mazowiecki maakond

Tomaszów Mazowiecki maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Tomaszów Mazowiecki ja Ujazd.
Tomaszów Mazowiecki maakonnas on kümme valda:
Wieluńi maakond

Wieluńi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonna ainus linn on Wieluń.
Wieluńi maakonnas on kümme valda:
Wieruszówi maakond

Wieruszówi maakond on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Łódźi vojevoodkonnas.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Lututów ja Wieruszów.
Wieruszówi maakonnas on seitse valda:
Skierniewice

Skierniewice on maakonnaõigustega linn Poolas Łódźi vojevoodkonnas, Skierniewice maakonna halduskeskus.
Tegu

 
Tegu on inimese tahtest kantud käitumine, mis avaldub välismaailmas. Teo mõistet kasutatakse nii õigusteaduses kui ka filosoofias, sealhulgas eetikas.
Juriidilises kontekstis ei loeta teoks mõtteid, arvamusi ja tundeid. Teod pole ka vääramatu jõu mõjul tehtud kehaliigutused, somaatilised keharefleksid ja loomateod. Samas peetakse tegudeks õpitud reflekse ehk omandatud automatisme ja psüühilise sunni mõjul tehtud liigutusi.
Iga tegu ei ole karistusõiguslikus mõttes süütegu. Karistusseadustiku § 2 lg 2 järgi saab inimest karistada teo eest, kui see vastab süüteokoosseisule, on õigusvastane (puuduvad õigusvastasust välistavad asjaolud) ja isik on teo toimepanemises süüdi.
Tegu (akt) on üks eetilise hinnangu sfääridest. Teooriaid, mis rõhutavad teo iseloomu, nimetatakse deontoloogilisteks.
Tegevusfilosoofia.
Teo loomus.
Teod (inglise keeles "action", "act"; eksemplarteod) on tüüptegude esinemised. (Lowe 2010:3)
Igal teol on tegija (seda on küll kahtluse alla seatud). (Lowe 2010:3)
Iga tegu leiab aset mingil ajal. (Lowe 2010:3)
Teod kui sündmused.
Tavaliselt peetakse tegusid sündmusteks. Sel juhul eristatakse neid teistest sündmustest sellega, et teol on tegija. Donald Davidsoni (1971) järgi eristab tegusid teistest sündmustest see, et nad on vähemalt mingi kirjelduse all kavatsuslikud. (Lowe 2010:4)
Alternatiiv: teod kui tegija ja sündmuse vahelised esilekutsumissuhted.
Georg Henrik von Wright (1963:35–36), Roderick Chisholm (1964) ja Kent Bach (1980) on esitanud seisukoha, mille järgi teod on tegija ja sündmuse vahelised esilekutsumissuhted. Chisholm pidas niisuguseid suhteid taandumatuteks, Bach analüüsib selliseid suhteid sündmustevaheliste põhjuslike suhete kaudu.
Tegude olemasolu.
Donald Davidson (1967) esitas tegude olemasolu kasuks järgmise argumendi. Teolauseid saab adverbiaalselt laiendada, näiteks lause "Jones määris röstsaiale või peale" saab laiendada lauseks "Jones määris röstsaiale aeglaselt või peale". On usutav, et adverbiaalselt laiendatud teolause loogiline vorm sisaldab olemasolukvantifikatsiooni üle eksemplartegude. Toodud lause loogiline vorm oleks umbes niisugune: "on olemas niisugune "x", et "x" oli röstsaiale või pealemäärimine ja Jaan oli "x"-i tegija ja "x" oli aeglane." Sellise loogilise vormi kasuks räägib näiteks asjaolu, et see seletab lihtsasti, miks lausest "Jones määris röstsaiale aeglaselt või peale" järeldub lause "Jones määris röstsaiale või peale". Kui nüüd rakendada Willard Van Orman Quine'i ontoloogilise sidumuse kriteeriumi, mille järgi olemasolu tähendab muutuja väärtuseks olemist, siis tuleb välja, et teolaused toovad implitsiitselt kaasa ontoloogilise sidumuse, et teod on olemas. Isegi kui Quine'i kriteeriumi aktsepteerida, saab Davidsoni argumendi põhjal sellest paremal juhul järeldada tegude olemasolu ontoloogilist sidumust, mitte aga tegude olemasolu. (Lowe 2010:4)
Anu Presjärv

Anu Presjärv (2. aprill 1962 – 14. august 1996) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 24. Keskkooli ja 1986. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi näitejuhtimise erialal.
Ta töötas alates 1982. aastast Nukuteatris ja mängis paljudes Eesti Televisiooni telelavastustes, neist tuntumad on "Lumekuninganna" (printsess Elsa), "Pailapsiin" (Kiti-Helen-Sindi-Mariaana), "Härra Lapsti lasteteater" jmt. 
1995. aastal mängis ta pisirolle telesarjades "Wikmani poisid" ja "Õnne 13".
Ta suri 14. augustil 1996 ja maeti 17. augustil 1996 Tallinna Metsakalmistule.
Õuemarssal

Õuemarssal on õukonnaamet. 
Keiserliku Venemaa teenistusastmete tabeli õukonnaametite veerus kuulub ülemõuemarssal II astmesse (обер-гофмаршал; vastab tegeliku salanõuniku tsiviilastmele) ja õuemarssal III astmesse (гофмаршал; vastab salanõuniku tsiviilastmele).
Peter Singer

Peter Albert David Singer (sündinud 6. juulil 1946 Melbourne'is) on Austraalia filosoof. Ta on Princetoni ülikooli Ira W. DeCampi õppetooli professor. Ta on ateist. Filosoofias on ta erialaks praktiline eetika, millele läheneb utilitaristlikult.
Tema tuntumate teoste hulka kuuluvad "Loomade vabastamine" ("Animal Liberation" 1975, eesti keeles 2021) ja "Practical Ethics" (1980).
Singeri teooriad üritavad ühelt poolt laiendada mõningaid inimõigusi loomadele (ta on Great Ape Projecti asutajaliige) ning samas omistavad vähem õigusi näiteks puuetega inimestele. Ta on abordi ja eutanaasia pooldaja. Hoolimata sellest palkas Singer oma emale, kellel oli Alzheimeri tõbi, hulga hooldajaid, kommenteerides seda: "Asjad on teistsugused, kui tegemist on su enda emaga."
Singer on efektiivse altruismi pooldaja ning üks tuntumaid selle mõtteviisi levitajaid.
Great Ape Project

Great Ape Project (GAP) on 1993. aastal primatoloogide, psühholoogide, eetikute jt asutatud organisatsioon, mis üritab suunata ÜRO Peaassambleed vastu võtma deklaratsiooni, millega mõningad põhilised inimõigused laiendataks inimahvidele. Samuti on välja antud samanimeline raamat (toimetajateks filosoofid Paola Cavalieri ja Peter Singer), mis sisaldab 34 autori artikleid. Tuntumad autorid on Richard Dawkins ja primatoloog Jane Goodall.
Teenistusastmete tabel

Teenistusastmete tabel (vene keeles "Табель о рангах") reguleeris Venemaa Keisririigil ohvitseride ning õukonna- ja tsiviilametnike positsiooni ja staatust. Teenistusastmete tabeli ("Табель о рангах всех чинов воинских, статских и придворных, которые в котором классе чины") kehtestava seaduse esialgsel kujul kehtestas Peeter I ning seadus jõustus 24. jaanuaril 1722.
Seadus määratles ametnike omavahelised suhted, seaduses määratletud teenistusredeli aluseks olid sõjaväelised auastmed. Teenistusastmete võrdsuse korral eelistati sõjaväelasi, tsiviil- ja õukonnaametnike ees. Teenistusastmeid omasid alguses Teaduste Akadeemia õpetlased, vaimulikkonna liikmed, teenistujate abikaasad, samuti keisri õukonnas olevad daamid ja neiud. Aja jooksul tehtud muudatustega kehtis tabel kuni 1917. aasta veebruarirevolutsioonini.
Teenistusastmete tabel jaotas teenistusviisid sõjaväe-, tsiviil- ja õukonnateenistuseks, teenistusaste annetamine andis isikule peale selguse palgasüsteemis õiguse aadlitiitlile ja aadlikuseisusele.
Sõjaväeteenistus omakorda jagunes maa- ja mereväe­teenistuseks (eraldi oli esile tõstetud kaardivägi). Kõik auastmed jaotati neljateistkümnesse klassi, millest viis esimest moodustasid kindralkonna (maaväe sõjaväeliste auastmete V klassi kuulusid brigadirid – hiljem see auaste kaotati). VI–VIII klassi moodustasid staabiohvitseri- ja ülemohvitseriauastmed. Eelisolukorda pani teenistusastmete tabel sõjaväeteenistuse. See väljendus eriti asjaolus, et sõjaväeteenistuses andsid kõik 14 klassi õiguse päritavale aadliseisusele, alama astme ohvitseridele mittepärandatava aadliseisuse, XIV astmest – praporštšiku auastmest juba aga pärandatava aadlikutiitli.
Tsiviilametnikele oli vajalik välja teenida teenistusaste kuni VII astmeni, mis "andis õiguse saada" ainult isikliku aadliseisundi, peale seda aga saadud teenistusaste (kolleegiumiassessor või õuenõunik) aadlikutiitel oli pärandatav ühele meessoost järglastele. Samas oli ka riigiametnike personalipoliitikas piirangud, nii ei võinud 1724. aastast X astmest, st kolleegiumisekretäri kohale võtta mitteaadlikke.
1790. aastal Katariina II tehtud paranduse alusel oli vaja VIII astmele järgmisele tõusmiseks mitte enam 3, vaid 12 aastat teenistust. 1856. aastal võisid saada päriliku aadliseisuse ainult isikud, kes olid saanud teenistuses tõeline salanõuniku astme (IV aste), sõjaväeteenistuses aga 1. järgu kapteni astme (VI aste).
Klassikalisel kujul on teenistusastmete tabelis 14 astet.
Margaret Mead

Margaret Mead (16. detsember 1901 Philadelphia, USA – 15. november 1978 New York) oli ameerika kultuuriantropoloog. &lt;br&gt;Margaret Mead õppis modernse ameerika antropoloogia looja, Franz Boasi käe all. Boas ja tema järgijad (sealhulgas Margaret Mead) olid veendunud, et inimloomus on "impulsside vormitu tühjus", mida vormib isiksuseks ühiskond. Nende arvates oli isiksus sotsiaalne konstrukt, mis ei tulene geneetikast, vaid kultuurist. Kultuur oli nende vaate kohaselt justkui mehaaniline press, milles kõiki indiviide vormitakse. Oma vaatega vastandusid nad eugenistidele, kes välistasid keskkonna mõju ning rõhutasid pärilikkuse olulisust.
Etnograafiline uurimus Samoa saare noortest.
Mead käis ekspeditsioonil Polüneesias asuvatel Samoa saartel, kus ta uuris kohalikke noori. Välitöödel pani ta kirja oma vaated isiksuse ja kultuuri seoste kohta, millest järeldus, et eri kultuurides toimub inimese areng erinevalt, see ei ole universaalne. Mead täheldas, et Samoa noortel ei esinenud teismeea probleeme ning järeldas, et tormiline murdeiga on lääne kultuuri leiutis. Avalikkust enim köitev tähelepanek seisnes samoalaste seksuaalkäitumises – Meadi kirjelduste järgi pidasid nad seksuaalakti kunstiks, seadmata piiranguid soole või suhtestaatusele. Armukadedus oli nende jaoks patt ning abieluvälised kõrvalhüpped lubatud.
Meadi etnograafiline uurimus aitas 1920. aastatel lahendada geenid-keskkond vaidlust, jättes peale keskkonna olulisuse. Samuti tõstis Meadi töö esile kujutluse seksuaalse vabaduse ja ideaalse õnne utoopiast, mis taaselustati aastakümneid hiljem 1960. aastatel, mil Meadist oli saanud antropoloogia elav ikoon. Keskkonnale keskendumine inimese arengus mõjutas muuhulgas ka psühholoogide rolli, kasvatuse ja ühiskonna mõjukust arvestades ja uurides sai psühholoogidest keskne lüli uue ühiskonna rajamisel.
Tunnustus.
Margaret Mead valiti 1977. aastal Ameerika Filosoofiaseltsi liikmeks.
Isiklikku.
Margaret Mead oli abielus Luther Cressmaniga (1923–1928), Reo Fortune'iga (1928–1935) ja Gregory Batesoniga (1936–1950).
Maggie Gyllenhaal

Maggie Ruth Gyllenhaal (sündinud 16. novembril 1977 New Yorgis) on filmiauhinnale Kuldgloobus nomineeritud USA filminäitleja. 
Maggie vend on näitleja Jake Gyllenhaal ning vanemad lavastaja Stephen Gyllenhaal ja stsenarist Naomi Foner. Tema esimeseks filmirolliks oli osa isa Stepheni lavastatud filmis "Waterland" (1992). Oma läbilöögi saavutas ta filmiga "Secretary" (2002), mille eest pälvis ka Kuldgloobuse nominatsiooni.
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Sherrybaby" (2006), "World Trade Center" ("Maailma kaubanduskeskus", 2006) ja "Mona Lisa Smile" ("Mona Lisa naeratus", 2003). 2008. aastal mängis ta Christopher Nolani lavastatud kassahitis "The Dark Knight" ("Pimeduse rüütel").
Annette Bening

Annette Bening (sündinud 29. mail 1958) on Kuldgloobuse ja Briti Akadeemia auhinnaga pärjatud ning Oscarile esitatud Ühendriikide filminäitleja.
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Valmont" (1989), "The Grifters" ("Petturid", 1990), "Bugsy" (1991), "The American President" ("Presidendi pruut" 1995), "American Beauty" ("Tabamatu ilu", 1999), "Being Julia" ("Imeline Julia", 2004) ja "Running with Scissors" ("Kääridega plehku!", 2006).
Renée Zellweger

Renée Kathleen Zellweger (sündinud 25. aprillil 1969 Katys Texases) on filmiauhinna Oscar pälvinud USA filminäitleja. 
Tema tuntumate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Põetaja Betty, "Jerry Maguire", "Mina, ma ise ja Irene", "Bridget Jonesi päevik", "", "Chicago", "Külmale mäele", "Preili Potter" ja "Mees, kes tõusis jalule".
Isiklikku.
Ta on ema poolt saam.
2005. aastal abiellus ta kantrilaulja Kenny Chesneyga.
Kaido Uduste

Kaido Uduste (sündinud 23. detsembril 1968) on Eesti vandeadvokaat, Eesti Advokatuuri liige (1992) ja Balti Rahvusvahelise Vahekohtu (Riia) vahekohtunik (2000). 
Uduste on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna (1992).
Ta on praktiseerinud Londonis (advokaadibüroodes Sinclair Roche &amp; Temperley, Ince &amp; Co ning Enterprise Chambers) ja Helsingis (advokaadibüroos Borenius &amp; Kemppinen). 
2000. aastast juhib ta endanimelist advokaadibürood, mis kuulub 2003. aastast Eesti Kaubandus-Tööstuskotta. 
1999. aastast osaleb ta ka Eesti Vabariigi valitsuse moodustatud autoriõiguse asjatundjate komisjoni töös ning autoriõigusealaste õigusaktide väljatöötamisel. 
Uduste on Balti Rahvusvahelise Vahekohtu (Riia) vahekohtunik alates 2000. aastast ning International WHO's WHO liige alates 2003. aastast.
Kaido Uduste on esinenud koolituskursustel ja pidanud loenguid, tema artikleid on ilmunud nii erialastes kui ka üldhuviajakirjanduses. 
Uduste on autoriõiguste küsimuses teiste seas esindanud ka riigireetmises süüdi mõistetud Herman Simmi perekonda. (Vt Kärt Anvelt "Herman Simm: mind kasutati ära" Eesti Päevaleht, 6. märts 2010 http://www.epl.ee/artikkel/493147)
Siiri Oviir

Siiri Oviir (sünninimi Siiri Tavel; sündinud 3. novembril 1947 Tallinnas) on Eesti poliitik.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1966. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Töökäik.
Oviir on töötanud Riiklikus Arbitraažis sekretärina ja konsultandina 1966–1972, Eesti NSV Justiitsministeeriumis konsultandina 1972–1975, Eesti NSV Ülemkohtu esimehe abina 1975–1990 ning Tallinna Pedagoogikaülikoolis dotsendina 1992–2003.
Ta on Lääne-Tallinna Keskhaigla nõukogu liige ning Tallinna Ülikooli Kuratooriumi aseesimees alates 2001.
Liikmesus.
Eesti Naisliidu taasasutajaliige ja juhatuse liige alates 1989, Eesti Naisliidu esinaine 1996–2019, alates oktoobrist 2019 auesinaine.
Ta on ka Rahvusvahelise Naisteklubi Zonta Tallinna Klubi liige, Eesti Invaspordi Liidu president 1991–2014, Vabariigi Valitsuse Teadusnõukogu liige alates 1995, Eesti Juristide Liidu liige ja Eesti Assotsiatsiooni Anti-AIDS president 1993–1998 ja aupresident.
Tegevus NLKP-s.
Ta oli NLKP liige aastatel 1976–1990.
Poliitiline tegevus.
Oviir on olnud Keskerakonna asutajaliige alates 12. oktoobrist 1991 ja juhatuse liige. 
Ta oli Tallinna Linnavolikogu liige 1996–2002.
Ta oli VII, VIII, IX ja X Riigikogu liige 1992–2004 ning Riigikogu aseesimees 1999–2001. 
Ta oli sotsiaalhooldusminister Edgar Savisaare valitsuses 1990–1992 ning sotsiaalminister Tiit Vähi teises valitsuses 1995 ja Siim Kallase valitsuses 2002–2003. 
Aastatel 2004–2014 oli ta Euroopa Parlamendi liige. 
11. aprillil 2012 lahkus Siiri Oviir Keskerakonnast, olles 9. aprillil koos veel seitsme poliitikuga teinud sellesisulise ühisavalduse.
Siiri Oviir popkultuuris.
Eesti Naisliidu esinaine Siiri Oviir sõnas 19. aprillil 2017 Eesti Televisiooni saates "Ringvaade" mõni nädal enne 2017. aasta aasta ema valimist: 
Oviiri tsitaadist lähtuvalt lõi Kristiina Ehin ansambliga Naised Köögis laulu "Aasta ema".
Isiklikku.
Tema abikaasa on riigikontrolör Mihkel Oviir. Neil on kolm tütart: Liisa Oviir, Maarja Oviir-Neivelt ja Aina Oviir.
Pidžaama

Pidžaamal on aegade jooksul olnud mitmeid definitsioone:
Sõna "pidžaama" tuleb pärsiakeelsest sõnast پايجامه ("pāy-jāmeh") ja tähendab toortõlkes jalarõivast.
Pidžaama on enamasti avar ja mugava disainiga ning valmistatud pehmest materjalist, näiteks puuvillast, siidist, satäänist. Pidžaamadel on sageli kandjale meelepärane trükis – loomad, superkangelased, spordi- või multifilmiteemalised pildid – kuid on ka ühevärvilisi või lihtsamustrilisi mudeleid. Koos pidžaamaga kantakse ka sageli öömütsi – mis on eriti levinud Põhjamaades, kus talvel on väga külm – või silmakatteid.
Pidžaamasid kantakse tänu nende mugavusele ka väljaspool magamistuba, vahel isegi moenähtusena. Põhja-Ameerika tütarlaste hulgas on moes kanda pidžaamapükse ka tänaval. Hiinas on tavaline, et pealelõunal kantakse pidžaamat ka koduümbruses jalutades.
Öösärk

Öösärk on vabalt langev, tänapäeval üldiselt naiste öörõivas. 
Öösärgi pikkus varieerub puusakõrgusest põrandani, kuid sagedasem on põlvedeni ulatuv pikkus. Kõige rohkem kasutatakse materjalina puuvilla, kuid on ka flanellist, siidist, nailonist ja satäänist tooteid. Kaunistuseks on enamasti trükitud muster, aga ka pits ja tikandid.
Noorte ja laste seas on populaarne suurt T-särki meenutav puuvilltrikoost trükimustriga öösärk, mis on vahel komplektis lühikeste pükstega.
Negližee

Negližee (prantsuse keeles "négligé" ehk "hooletusse, tähelepanuta jäetud") on öörõivas, mis võeti kasutusele 18. sajandi Prantsusmaal, kui moes olid maani ulatuvad tualetid. 
1920. aastal hakkas negližee meenutama ühekihilist satäänist õhtukleiti. Termin "negližee" tuli kasutusele aastal 1927 ja tähendas üheosalist, põlveni ulatuvat, siidist või viskoosist, pitsiga kaunistatud naiste ööpesu. 
Kuigi õhtukleidi stiilis öörõivas sarnanes juba tol ajal tänapäevasega (pitskaunistused, läbikumavad materjalid jne), muutus see alles pärast teist maailmasõda sensuaalseks ja erootiliseks pesutooteks.
Tänapäeval kantav negližee koosneb tihti kahest detailist: kombineest ja hommikumantli või -keebiga sarnanevast osast. Sageli on see avaram, valmistatud satäänist või läbikumavast materjalist ning kaunistatud pitsi, lipsukeste, paelte ja teiste peente materjalidega. Lühikest mantlilaadset negližeed kantakse vahel koos aluspesuga. Negližee valmistamiseks kasutatakse mitmekihilist riiet või üksteise peale laotud riidekihte. Seoses masstootmise ja supermarketite laia levikuga on negližeed tihti tehtud aga odavatest sünteetilistest materjalidest, nagu nailon ja polüester. 
Aastatel 1940–1970 toodetud negližeed on üle maailma jõudnud kollektsionääride huviorbiiti. 1998. aastal moodustas negližee Inglismaal naiste öörõivaste turust vaid 4%, sest siiani domineerib pidžaama, kuid negližee turuosa kasvab just seal tänapäeval kõige kiiremini.
The Moody Blues

The Moody Blues oli briti ansambel, mis mängis progressiivset rokki ja sümfoonilist rokki. Bänd oli tuntud oma mitmekesise kõla, orkestriseadete ja filosoofiliste laulutekstide poolest.
Ansambel loodi 1964. aastal Inglismaal Birminghamis. Algkoosseisu kuulusid muusikud Denny Laine, Mike Pinder, Ray Thomas, Clint Warwick ja Graeme Edge. Esialgu mängis bänd bluusi ja rütmimuusikat, kuid 1967. aastal toimus stiilimuutus, kui koosseisus olid juba Justin Hayward ja John Lodge.
Ansambli suur läbilöök tuli albumiga "Days of Future Passed" (1967), millel kombineeriti rokkmuusikat sümfooniaorkestriga. Albumi tuntuim lugu on "Nights in White Satin", mis saavutas rahvusvahelist edu.
2018. aastal võeti The Moody Bluesi Rock'n'rolli Kuulsuste Halli. Sama aasta kevadel andis ansambel ka oma viimase kontserdi. Pärast seda enam ühiselt ei esinetud. Bändi tegevus lõppes lõplikult pärast trummar Graeme Edge'i surma 2021. aastal. Laulja ja kitarrist Justin Hayward märkis, et see tähistas ansambli loomulikku lõppu. Kuigi mõned liikmed jätkasid soolokarjääriga, ei ole The Moody Blues pärast seda enam koos tegutsenud.
Diskograafia.
Albumid.
2006–2007 on uuesti välja lastud seitse 1967–1970 aastate albumit koos boonusmaterjalidega.
Mees (ansambel)

Mees oli eesti ansambel, mis tegutses aastal 2007 ning aasta 2008 esimeses kvartalis. Selle koosseisu kuulusid endised Meie Mehe bändi liikmed v.a Aivar Riisalu ning Merike Mõksi-Susi.
Aasta 2008 kevadel ühines ansambliga taas Riisalu ning Mehest sai jälle Meie Mees.
Tiit Pruuli

Tiit Pruuli (pseudonüüm Tiit Lennuk, sündinud 28. aprillil 1965) on Eesti ettevõtja ja ajakirjanik. 
Elukäik.
Enne ja pärast Eesti taasiseseisvumist töötas Tiit Pruuli välisminister Lennart Meri pressiesindajana ja peaminister Mart Laari nõunikuna. Oli valimisliidu Isamaa ja Lennart Meri presidendivalimiskampaania korraldajaid 1992. 
Muuhulgas on Tiit Pruuli olnud Eesti Kongressi liige, Eesti Üliõpilaste Seltsi taastajaliige ja vilistlaskogu liige, Eesti Muinsuskaitse Seltsi liige ning osalenud I ja II Sõltumatu Noortefoorumi korraldamisel, fosforiidivastases võitluses, vabariikliku koolinoorte kõnevõistluse võitja 1982 ja 1983. Ta oli 1988 üks sinimustvalge trikoloori taas väljatoojaid Tartu muinsuskaitsepäevadel. 1988. aastal kohtas Pruuli Kanadas Muskokas esimest korda Vello Salot. 
2005. aastast on Tiit Pruuli osanik AS-is Go Group.
Ta kuulub Käsmu majaka sadama juhatusse.
Teosed.
Artikleid.
Tiit Pruuli on kirjutanud artikleid, teinud raadiosaateid välis- ja sisepoliitikast, kultuurist ja mittekultuurist.
Kirjastusettevõtlus.
Tiit Pruuli osalusega AS Go Group annab välja raamatusarja Go Reisiraamat ja ajakirja Go Reisiajakiri.
Reisid.
Tiit Pruuli on külastanud 115 riiki.
Harrastused ja perekond.
Harrastab tennist ja fotograafiat. 
Tiit Pruuli on abielus Maris Pruuliga. Peres on kolm last (kaks tütart, kellest üks Helena Lotman on näitleja) ja poeg.
Samsø

Samsø on Taanile kuuluv saar Läänemeres Kattegatis. Saare pindala 114 km². Saarel elab 4124 inimest (1. jaanuari 2006 seisuga) 22 külas. Samsø vald hõlmab Samsø saare ja ümberkaudsed pisisaared ja laiud.
Ajalugu.
Viikingite ajal kasutati saart kokkusaamispaigana selle soodsa asukoha tõttu. Sellest tuleb ka saare nimi (taani "samle" 'koguma' ja "ø" 'saar').
Tabamatu ilu

"Tabamatu ilu" (originaalpealkiri "American Beauty") on viie Oscariga pärjatud 1999. aasta draamafilm, mille põhilisteks teemadeks on vanemlik armastus, romantika, vabadus, ilu, õnne otsingud ja pereelu modernses Ameerika eeslinnas.
Film oli suure ekraani debüüdiks nii lavastaja Sam Mendesele kui ka stsenarist Alan Ballile, ning filmi peaosades on Kevin Spacey ja Annette Bening.
Sam Mendes

Samuel Alexander Mendes (sündinud 1. augustil 1965 Berkshire'i krahvkonnas Readingis) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud inglise filmi- ja teatrilavastaja.
Filmilavastajana sai ta tuntuks kohe oma 1999. aasta lavastajadebüüdiga – filmiga "Tabamatu ilu", mis võitis kokku viis Oscarit.
Ta on ka 2012. aastal esilinastunud James Bondi filmi "Skyfall" režissöör.
Alan Ball

Alan Erwin Ball (sündinud 13. mail 1957 Atlantas Georgias) on filmiauhinnaga Oscar pärjatud USA stsenarist, filmilavastaja ja produtsent. 
Ta on tuntud eeskätt filmi "Tabamatu ilu" stsenaristi ja teleseriaali "Mulla all" loojana.
Scharnhorst (Eschede)

Scharnhorst on küla Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Celle kreisis Eschede vallas.
Enne 2014. aasta 1. jaanuari oli Scharnhorst omaette vald.
Gneisenau

Gneisenau on mitme isiku ja laeva nimi. 
Gneisenau on mitme tuntud isiku nimi:
Gneisenau on ka mitme laeva nimi (kõik on nime saanud kindralfeldmarssali järgi):
 reisi- ja kaubalaevad:
* Gneisenau, postiaurik
* Gneisenau, reisilaev
 sõjalaevad:
* SMS Gneisenau, kolmemastiline ristlejafregatt, Keiserliku Mereväe kadettide õppelaev
* SMS Gneisenau, suur ristleja Kesiserlikus Mereväes
* Gneisenau, kiire lahingulaev Kolmandas Riigis
* Gneisenau, Saksamaa Liitvabariigi laev
Holdre männikud

Holdre männikud on looduskaitsealused männimetsad Tõrva vallas Holdre ja Taagepera vahelise tee ääres. Männikute geograafilised koordinaadid on . Männikute pindala on 24,0 ha.
Raie maailmameistrivõistlused

Raie maailmameistrivõistlused (inglise keeles "World Logging Championship", lühend "WLC") on iga kahe aasta tagant eri paigus nii metsanduse alal töötajate kui ka lihtsalt harrastajate vahel toimuvad võistlused, kus võisteldakse nii puude langetamises kui ka puuimitatsioonide laasimises ja järkamises ning teistel sarnastel aladel.
Ameerika Ühendriikides on oma raievõistlused, kus võisteldakse teistsugustel aladel ja tingimustel.
Ajalugu.
Esimesed sellelaadsed võistlused organiseerisid Ungari ja endine Jugoslaavia 1970. aastal.
788

788. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 
Aastad: 783 784 785 786 787 - 788 - 789 790 791 792 793
787

787. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 
Aastad: 782 783 784 785 786 - 787 - 788 789 790 791 792
786

786. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 
Aastad: 781 782 783 784 785 - 786 - 787 788 789 790 791
785

785. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 730. aastad 740. aastad 750. aastad 760. aastad 770. aastad - 780. aastad - 790. aastad 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 
Aastad: 780 781 782 783 784 - 785 - 786 787 788 789 790
Elmar Anniko

Elmar Anniko (8. mai 1906 – 19. september 2007) oli eesti kaugsõidukapten ja loots.
Ta lõpetas 1938. aastal Kuressaare merekooli. 1949. aastani sõitis merd, seejärel asus tööle Tallinna sadamas lootsina.
Polüglott

Polüglott on inimene, kes valdab paljusid keeli.
Harvem tähendab sõna polüglott trükist, mis annab sama sisu edasi mitmes keeles.
Terakasvaja

Terakasvaja on metallide lõikamisega kaasnev nähtus, mis kujutab endast lõiketera serval tekkivat plastselt deformeerunud ja terale keevitunud töödeldavat metalli. 
Terakasvaja on töödeldavast metallist 2-3 korda suurema kõvadusega ning lõikab seetõttu ise töödeldavat metalli. Kuna terakasvaja on lõiketera pikenduseks, siis mõjutab ta mahalõigatava kihi deformeerumist, tera kulumist, terale mõjuvaid jõudusid ja pinnakvaliteeti. Seetõttu pööratakse terakasvajale suurt tähelepanu.
Puhastöötlemisel ja poolpuhastöötlemisel pole terakasvaja soovitatav, kuna rikub pinna kvaliteeti ja täpsust. Samas on terakasvaja kasulik koorivtöötlemisel, kuna ta kaitseb lõiketera ning pikendab niimoodi lõiketera tööiga.
Terakasvaja tekib teatud lõikekiiruste vahemikus. Terase puhul tekib terakasvaja lõikekiirustel 5–80 m/min, kõige intensiivsemalt aga kiirusel 20 m/min.
Erkki Melartin

Erkki Gustav Melartin (õieti Erik Gustav Melartin; 7. veebruar 1875 Käkisalmi – 16. veebruar 1937 Helsingi) oli soome helilooja ja dirigent.
Melartin õppis 1895–1898 Martin Wegeliuse juures Helsingi muusikainstituudis, seejärel Viinis, Berliinis ja Roomas. 
1901. aastal sai temast muusikateooria, -ajaloo ja klaveriõppejõud Helsingi muusikainstituudis, hilisemas Sibeliuse Akadeemias. 
Aastatel 1908–1911 töötas ta dirigendina Viiburis ja 1911–1936 Helsingi Konservatooriumi juhatajana.
Melartini helilooming hõlmab 189 nummerdatud ja lisaks mõnd nummerdamata teost. Ta kirjutas ühe ooperi ("Aino", 1909, "Kalevala" teemadel) ja kuus sümfooniat. Ta lõi ka süite, sümfoonilisi poeeme, ühe balleti, ühe viiulikontserdi, kammermuusikat ning rohkesti klaveripalu ja laule. 
Melartini peetakse sageli eklektikuks. Tema varasemas loomingus oli tunda Sibeliuse mõju, hiljem aga Gustav Mahleri ja impressionismi mõju.
Tema on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Auto Bild Eesti

Auto Bild Eesti oli autoalane ajakiri, mis ilmus Tallinnas 2004–2009.
Ajakirja väljaandja oli AS Ajakirjade Kirjastus. Ajakirja esimene peatoimetaja oli Toomas Vabamäe, aastatel 2005–2009 Tõnu Tramm.
Auto Bild Eesti esimene number ilmus 2004. aasta märtsis ja viimane 2009. aasta mais.
Toimetusse kuulusid Olev Toom, Margus Müil, Lauri Lepp, Marek Piliste, Urmas Vaino ja Tarmo Riisenberg.