Seadmepüstik

Seadmepüstik (inglise keeles "rack") ehk serverikapp on tugevatest metallraamidest koosnev standardsete mõõtudega raamistik, mille külge on võimalik kinnitada erinevaid telekommunikatsiooniseadmeid – eelkõige võrguseadmeid ja servereid, kuid ka palju muid seadmeid. Igat kinnitatud seadet nimetatakse mooduliks. Seadmepüstiku levinuim standard on 19-tolline seadmepüstik, millele kinnitatavate moodulite esipaneeli laius koos kinnituskohtadega on 19 tolli. 
Ülevaade ja ajalugu.
Seadmeid, mis on disainitud kasutamiseks seadmepüstikus, nimetatakse vastavalt nende otstarbele kas püstikuseadmeks või püstikuserveriks või lihtsalt riiuliks. Kuna vastav terminoloogia on eesti keeles napp, kasutatakse vahel ka inglise keelest tuletatud slängisõna räkitav ("rack-mountable"), mis tähendab, et seade on mõeldud serveripüstiku külge kinnitamiseks. Lisaks laiusele on standardiseeritud ka püstikuseadmete kõrgus – üks püstikuühik vastab 1,75 tollile ehk 44,45 mm. Püstikuühiku tähisena kasutatakse mõnikord ka ebastandardset tähist RU ("rack unit")
Esimesed 19-tollised seadmepüstikud võeti kasutusele raudteede foorireleede hoiustamiseks. Kuigi seadmepüstikutes hoiustatavad seadmed on tänapäeval hoopiski teistest valdkondadest, on tollased mõõtmed jäänud tänini standardiks.
19-tolliseid seadmepüstikuid kasutatakse tänapäeval peamiselt telekommunikatsiooni-, arvuti- ja multimeediatööstuses, kuigi telekommunikatsioonis on siiski valdavaks standardiks 23-tollised serveripüstikud, mille kõrgus on 1 toll (25,4 mm), kuna neis on rohkem ruumi kaablite paigutamiseks.
Kõige tüüpilisemad 19-tollised püstikuseadmed on professionaalsed heli- ja videoseadmed (võimendid ja väiksemad mikserpuldid). Kuna püstikuseadmed võtavad vähem ruumi kui tavalised seadmed, siis kasutatakse neid ka serverite hoiustamiseks. Lisaks on püstikseadmed kasutusel ka mitmetes automatiseerimise ja juhtimisega seotud valdkondades.
Enamasti on püstikuseadmete esipaneel ühest püstikuühikust 1/32 tolli (0,787 mm) väiksem – see võimaldab üksteise peale paigaldatud seadmete vahele jätta vaba ruumi, et ühe seadme eemaldamiseks või paigaldamiseks ei peaks teist liigutama.
Seadmete paigaldamine.
Kinnitamine.
Esialgsete seadmepüstikute puhul kinnitati seadmed püstiku raami külge tavaliste poltidega, kusjuures vajaliku keermega auk lõigati kohapeal enne seadme paigaldamist. See võte leiab tänapäeval kasutust üha harvemini ning ainult selliste seadmepüstikute juures, milles seadmeid hooldada või eemaldada on vaja väga harva.
Praegu on rohkem levinud seadmepüstikud, mille raami küljes on standardile vastavate mõõtudega augud koos kinnitustega, mida on vajadusel võimalik ise eemaldada või lisada. Selliste seadmepüstikute puhul kinnitatakse paigaldatav seade kahe või enama kruviga.
Kõige uuemate seadmepüstikute puhul pole kinnitamiseks vaja kasutada kruve, kuna püstiku raamid on varustatud vajalike konksude ja tugedega, mis hoiavad paigaldatud seadmed kindlalt omal kohal. Selliste seadmete puhul on võimalik kasutada ka vanemate seadmete jaoks mõeldud kinnitusi ja kruve.
Kuna seadmed kinnitatakse ainult püstiku esipaneeli külge, tekib raskemate ja suuremate seadmete korral probleeme. Enamasti on raskemad seadmed aga disainitud kasutamaks ka püstiku tagumist paneeli, mis jaotab raskuse ühtlaselt ära. Kuna seadmepüstikud on tihti erineva sügavusega, on ka püstikuseadmed projekteeritud nii, et need sobiksid mitmes mõõdus seadmepüstikutesse.
Seadmepüstiku tugipostid on enamasti valmistatud umbes 2 mm terasest või mõnevõrra paksemast alumiiniumist. Kuna postid peavad kandma palju raskust, kasutatakse L-kujulisi poste, mille kandevõime on suurem kui tavalistel metallist postidel.
Kelgud.
Rasked seadmed ja seadmed, millele on vaja tagada pidev ligipääs, pole tavaliselt kinnitatud seadmekapi kõigi nelja posti külge, vaid on paigaldatud eraldi kelgu peale, mis omakorda on kinnitatud seadmepüstiku kõigi nelja tugiposti külge. Kelk võimaldab seadme püstikust vabalt välja libistada. Tagamaks parema kinnituse saab ka kelgule kinnitatud seadme omakorda kahe esimese püstikuposti külge kinnitada.
Kuna kelkude mõõtmetel pole kasutusel ühist standardit, tuleb seadmele sobiv kelk osta tavaliselt seadme tootjalt.
Serverite kinnitamine.
Seadmepüstikus kasutamiseks mõeldud serveritel on tihti lisavõimalusi, mis lihtsustavad seadmepüstikus serveri kasutamist.
Kui ühes seadmepüstikus on väga palju erinevaid arvuteid, siis on ebapraktiline kasutada igal arvutil eraldi omaette hiirt, kuvarit ja klaviatuuri. Selle vältimiseks kasutatakse KVM-lülitit, mis võimaldab samaaegselt ühte klaviatuuri, hiirt ja kuvarit jagada mitme arvuti vahel. Sel juhul ühendatakse iga seade KVM-lülitiga ning KVM-lülitist lähevad hiire, klaviatuuri ja kuvari juhtmed edasi eraldi igasse seadmesse.
Kuna seadmete paigaldamiseks mõeldud augud on vertikaalselt sümmeetrilised, saab püstikseadmeid paigaldada ka tagurpidi, kuigi kõik seadmed, eelkõige optiliste andmekandjatega töötavad seadmed ei pruugi sellise konfiguratsiooni korral laitmatult töötada.
Nelja ja kahe postiga püstikud.
Püstikuid tehakse kas kahe või nelja vertikaalse alumiiniumist või terasest postiga. Nelja postiga seadmepüstikud võimaldavad kasutada ka kelke või kinnitada raskemad seadmed kõigi nelja posti külge. Kahe postiga seadmepüstikud on levinud telekommunikatsiooniga tegelevates serveriruumides, kuna sealsed seadmed on tihti kergemad ja väiksemad, mistõttu piisab ka ainult kahest postist.
Spetsifikatsioonid.
Seadmepüstiku konstruktsioon koosneb kahest vertikaalsest paralleelsest metallpostist. Kumbki post on 15,88 mm lai ja nende vahel on 450,85 mm vahe, andes seadmepüstiku kogulaiuseks 482,60 mm (19 tolli). Kummalgi postil asuvad kohakuti augud ühtlaste vahedega nii, et iga posti ühele augule vastab täpselt teise posti teine auk, mis on maapinnast sama kõrgel kui esimese posti vastav auk.