tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mazbrenguļi mõis

Mazbrenguļi mõis (saksa keeles "Klein-Wrangelshof", varem "Urumpae", läti keeles "Mazbrenguļu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Dikļi kihelkonnas. Tänapäeval jääb mõisakompleks Läti Valmiera piirkonda Dikļi valda Mazbrenguļi küla aladele.
Ajalugu.
Esimene teadaolev omanik oli 1638. aastal Jören Skytte. Hiljem sai selle omanikuks Jöreni tütrega abiellunud Michael Struberg (a-st 1645 Cronstierna) (suri 1677), kes selle 1650. aastal 4000 taalri eest Harald Bengtsson Igelströmile (1604−1677) müüs. Aastal 1684 kuulus mõis tema pärijatele, kelle ajal see vabastati reduktsioonist. Neilt ostis selle Christian von Ceumern. Aastal 1726 müüs Paul Christoph von Ceumern (~1693−1761) mõisa 2600 taalri eest Johann Heinrich von Reinickele (suri 1738). Tema surma järel päris selle tema õemees kapten Christoph Wilhelm Oberhof (suri pärast 1742). Aastal 1761 ostis selle tema tütrelt Anna Dorothea Oberhofilt (1735−1797) 8500 taalri eest Friedrich von Völckersahm, tema leselt Auguste Helena von Völckersahmilt (sündinud Freytag von Loringhoven) ostis selle 1787. aastal omakorda 10 000 taalri eest Otto Gustav Wenzel. Aastal 1794 ostis selle 15050 taalri eest von Karl Andreas von Seidlitz (~1745−1811), kes selle juba aastal 1797 pantis 22 000 taalri eest Johann Ernst Bahlile. Too loovutas pandiõiguse aastal 1805 Moritz von Gersdorffile, kes maksis talle 18 000 taalrit. Järgmine pandiõiguse omanik oli Johann Ludwig Ferdinand von Cube (1788−1855), kes omandas selle 8300 rubla eest selle juunis 1816 ja loovutas siis sama aasta septembris 9500 rubla eest Ernst Andreas Hagenile (u 1767−1846). Tolle pärandi jagamisel läks pandiõigus aastal 1852 Eduard Johann Hagenile (1811−1869), Eduardi surma järel aga tema kahele pojale Oskar Georg Eduard Hagenile (1854−pärast 1887) ja Arthur Theodor Nikolai Hagenile (1855−?). Aastal 1877 lõppes pandileping ja mõisa omandas 60 000 rubla eest viimane, ostes nii välja venna osa. 1900. aastal kuulus mõis Georg von Gersdorffile. 1909. aastal omandas selle parun Alexander Peter August Georg von Maydell (1879−1940). Viimane valdaja oli 1917−1920 Carlos Woldemar Harald von Rathlef (1878−1944).
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 3 ja 1/2 adramaad, sellele allus 58 mees- ja 72 naishinge. Aastal 1688 oli mõisa suurus 3 ja 1/4 adramaad, aastal 1734 oli adramaid kolm, aastal 1757 aga 3 ja 1/2. Aastal 1823 oli mõisa suurus 2 ja 1/10 adramaad. Aastal 1832 oli mõisal adramaid 2 ja 1/10, aastal 1881 aga 1 ja 30/80, lisaks 3 ja 56/80 adramaad mõisatele kuuluvate talude valduses.
Varia.
Mõisaomanik Ernst Andrease Hageni üks poegadest oli maalikunstnik August Matthias Hagen. 1824. aastal sündis mõisas August Matthias Hageni tütar Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz, kellest sai samuti tuntud maalikunstnik.
Prva Liga

Prva Liga tähendab "Esimene Liiga" bosnia, horvaadi, makedoonia, montenegro, serbia ja sloveeni keeles. See võib olla:
Parva Liga

Parva Liga (bulgaaria keeles Първа професионална футболна лига, lühendatult A PFG) on Bulgaaria jalgpalli kõrgeim liiga.
Alates hooajast 2022–23 mängib liigas 16 klubi. Enne seda mängis liigas 14 klubi.
Bulgaaria liigas on domineerinud Sofia klubid. Neljast edukamast klubist kolm on pärit Sofiast. Kõige edukam on 31 tiitliga Sofia CSKA, järgnevad 26 võiduga Sofia Levski, 13 võiduga Razgradi Ludogorets ja seitsme võiduga Sofia Slavia.
UEFA koefitsiendi järgi oli Bulgaaria liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 29. kohal.
Klubid.
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised klubid:
Gibraltar Football League

Gibraltar Football League on Gibraltari jalgpalli liiga.
Praegune liiga asutati 2019. aastal nime all Gibraltar National League, kui senine 1905. aastal loodud kõrgliiga Gibraltar Premier Division ja 1909. aastal asutatud esiliiga Gibraltar Second Division ühendati üheks liigaks.
Alates hooajast 2020/21 on kõigil hooaegadel Gibraltari meistriks tulnud Lincoln Red Imps, kellel on alates 1985. aastast Gibraltari liiga võite kokku 29.
UEFA koefitsiendi järgi edastas Gibraltari liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas vaid San Marino liigat.
Klubid.
Hooajal 2025/26 mängivad liigas järgmised klubid:
Betrideildin

Betrideildin on Fääri saarte jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga asutati 1942. aastal nimega Meistaradeildin. Praeguse nime sai liiga 2018. aastal. Aastatel 2012–2017 kandis liiga nime Effodeildin.
Liigas mängib kümme klubi. Hooaja lõpus langeb viimane klubi esiliigasse 1. deild ja esiliiga parim klubi tõuseb kõrgliigasse, lisaks peavad üleminekumängu kõrgliiga eelviimane klubi ja esiliiga teise koha klubi. Kõrgliiga kõik klubid on poolprofessionaalsed.
Ajaloo jooksul on Fääri saarte meistriks tulnud kolmteist klubi. Kõige edukamad on olnud Havnar Bóltfelag (24 tiitlit), Klaksvíkar Ítróttarfelag (20 tiitlit) ja B36 Tórshavn (11 tiitlit).
Klubid.
2023. aasta hooajal mängivad liigas järgmised klubid:
League of Ireland Premier Division

League of Ireland Premier Division (iiri keeles "Príomhroinn Sraith na hÉireann", sponsori järgi tuntud kui SSE Airtricity League Premier Division) on Iirimaa jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga loodi 1985. aastal pärast Iirimaa jalgpalli liigasüsteemi ümberkorraldust. Alates 2003. aastast peetakse ühe liigahooaja mängud ühe aasta sees.
Enim kordi on liiga võitnud Shamrock Rovers (üheksa korda) ja Dundalk FC (kaheksa korda). Kokku on liiga võitnud üheksa klubi.
Klubid.
2024. aasta hooajal mängivad liigas järgmised kümme klubi:
Eugen Meindl

Eugen Albert Max Meindl (16. juuli 1892 Donaueschingen – 24. jaanuar 1951 München) oli Saksamaa sõjaväelane, Esimese ja Teise maailmasõja veteran, Õhudessantvägede kindral, Raudristi Rüütliristi tammelehtede ja mõõkadega kavaler.
Ta sündis aastal 1892 Donaueschingenis Schwarzwald-Baari kreisis Freiburgi ringkonnas Baden-Württembergi liidumaal. Ta alustas sõjaväeteenistust aastal 1912 ohvitseri kandidaadina suurtükiväerügemendis. 17. veebruaril 1914 ülendati ta leitnandiks.
Bresimo

Bresimo (ladiini: "Brésem", saksa: "Brissen") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 277 inimest ja valla pindala on 41,1 km².
Bresimo külgneb järgmiste valdadega: Ulten, Rumo, Rabbi, Livo, Cis, Malé ja Caldes.
Brez

Brez (saksa: "Bretz" või "Britsch") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 40 km Trentost põhjas.
Geograafia.
2006. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 801 inimest ja valla pindala on 18,9 km².
Brez külgneb järgmiste valdadega: Castelfondo, Cloz, Dambel, Fondo, Sarnonico ja Laurein.
Mõniste rahvamaja

Mõniste rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Kuutsi külas. Rahvamaja juhataja on Marilin Kiisk.
Rahvamaja asutati 1940.
Misso rahvamaja

Misso rahvamaja on rahvamaja Võru maakonnas Rõuge vallas Misso alevikus. Rahvamaja juhataja on Edda-Karin Luht.
Rahvamaja asutati 1936.
Samuel Schmid

Samuel Schmid (sündinud 8. jaanuaril 1947 Berni kantonis Rüti bei Bürenis) on Šveitsi poliitik, 2005. aastal Šveitsi Konföderatsiooni liidupresident. 2001–2008 oli ta Šveitsi kaitse-, tsiviilkaitse- ja spordiminister. 
2008. aastal astus ta Šveitsi Konservatiivsesse Demokraatlikku Parteisse.
Kullamaa kultuurimaja

Kullamaa kultuurimaja on kultuurimaja maakonnas Lääne-Nigula vallas Kullamaa külas. Kultuurimaja direktor on Loit Lepalaan.
Kultuurimaja asutati 1930.
Pürksi kultuurimaja

Pürksi kultuurimaja on kultuurimaja Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Pürksi külas.
Kultuurimaja asutati 1967.
Aadu Mutsu

Aadu Mutsu (kodanikunimega Mutso 18. september 1913 Tartu – 8. september 1993 Tallinn) oli eesti džässmuusik ja helilooja.
Elukäik.
Ta õppis Kaarli gümnaasiumis, Ella Hirschi eramuusikakoolis aastatel 1927–1930 ja Tallinna Konservatooriumis Mohrfeldt-Witoli klaveriklassis 1928–1929.
Alates 1930. aastatest osales Tallinna džässielus sellistes ansamblites nagu Side Bonzo Band, Strong Hard Rodgers, Kuldne 7, Merry Pipers jt.
Septembrist 1943 kuni novembrini 1945 teenis ta Punaarmee Sanitaarehituse polgus nr 381 muusikuna.
Pärast Teist maailmasõda mängis Tallinna kohvikute ja restoranide ansamblites.
Isiklikku.
Aadu Mutsu sündis Marie ja Taavet Mutsu teise lapsena, tema tütar on graafik Marju Mutsu ja poeg Aadu Mutso.
Allika tänav (Rakvere)

Allika tänav on tänav Rakveres Õpetaja Heinamaa linnaosas .
Põhja-lõunasuunaline Allika tänav on 127 m pikkune. See paikneb Vee ja Karja tänava vahel. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist on linnulennult 0,9–1,0 km. 
Tänava lääneküljel paikneb kaks ühepereelamut – Allika tn 3 ja 5, mis on ehitatud 20. sajandi keskel. Tänava idaküljel asub Allika park koos tiigiga. Tiiki suunduvate allikate järgi ongi tänav nime saanud.
Viited.
Ehituse tänav

Ehituse tänav on tänav Rakvere linna kaguosas, Paemurru linnaosas .
Edela-kirdesuunaline Ehituse tänav on 337 m pikkune. See saab alguse Rägavere teelt, ristub Killustiku ja Tellise tänavaga ning lõpeb Rakvere linna ja Rakvere valla vahelisel piiril. Kaugus Rakvere keskväljakust – Turu platsist – on linnulennul 1,5 km. 
Tänava on äärde rajatud ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Kaubamärgiseadus

Kaubamärgiseadus on seadus, mis reguleerib üldtuntud ja registreeritud kaubamärkide õiguskaitset, nendega seotud õigusi ja kohustusi ning Euroopa Liidu kaubamärgi määruse alusel Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ametis registreeritud kaubamärkidega seotud õigusi ja kohustusi.
Kaubamärgiseadus on vastu võetud 22. mail 2002 ja jõustunud alates 1. aprillist 2019.
Kaubamärk on tähis, millega on võimalik eristada ühe isiku kaupa või teenust teise isiku samaliigilisest kaubast või teenusest.
Vastavalt kehtivale kaubamärgi seadusele on kaubamärgi omanikul õigus keelata kolmandatel isikutel kasutada äritegevuses:
Tähelepanu väärivatest kaubamärkidest võib esile tuua Löwenbräu, mille esmaseks kasutuselevõtu dateeringuks peetakse aastat 1383. Tänapäevases mõistes kaubamärgiseaduse eelkäijaks võib pidada Inglismaal 1266. aastal kuningas Henry III valitsemisajal vastu võetud kaubamärgiõigust, millega nõuti, et pagarid võtaksid kasutusele eristusmärgid, millega oleks võimalik teha tootjatel vahet.
Imavere rahvamaja

Imavere rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Imavere külas.
Loodud 1944.a.
Järva-Jaani kultuurimaja

Järva-Jaani kultuurimaja on kultuurimaja Järva maakonnas Järva-Jaani alevis, aadressil Pikk 58. Kultuurimaja direktor on Tuve Kärner.
Kultuurimaja avati 1951.
Peetri rahvamaja

Peetri rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Järva vallas Peetri alevikus. 
Rahvamaja ehitati 1991–2000.
Roosna-Alliku rahvamaja

Roosna-Alliku rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Paide linnas Roosna-Alliku alevikus. Rahvamaja juhataja on Anneli Karma.
Rahvamaja avati 1974.
Viisu rahvamaja

Viisu rahvamaja on rahvamaja Järva maakonnas Paide linnas Viisu külas. Rahvamaja juhataja on [].
Rahvamaja ehitati 1941–1960.
Rahvamajas tegutseb Viisu Raamatukogu.
Vatla rahvamaja

Vatla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Vatla külas. Rahvamaja juhataja on Erika Tee.
Rahvamaja avati 1960.
Tsirguliina rahvamaja

Tsirguliina rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Valga vallas Tsirguliina alevikus. Rahvamaja juhataja on Arne Nõmmik.
Rahvamaja avati 1967.
Puka rahvamaja

Puka rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Otepää vallas Puka asulas. Rahvamaja juhataja on Katrin Uffert. 
Rahvamaja avati 1927.
Pikasilla rahvamaja

Pikasilla rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Pikasilla külas.
Rahvamaja avati 1991.
Hummuli rahvamaja

Hummuli rahvamaja on rahvamaja Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli alevikus.
Rahvamaja avati 1996.
Aakre rahvamaja

Aakre rahvamaja on rahvamaja Tartu maakonnas Elva vallas Aakre asulas. 
Rahvamaja avati 1967.
Lisaks piirkonna kultuurielu edendamisele ja kultuuri vahendamisele korraldab ja koordineerib rahvamaja ka Aakre piirkonna noorsootööd.
Rahvamajas toimetavad MTÜ Aakre külaselts ja Aakre Noorte Kohvik. Aakre rahvamajas on võimalik mängida võrkpalli, korvpalli, piljardit, koroonat ja lauatennist. Noorte nurgas on Playstation ning erinevad laua-, seltskonna- ja õuemängud. Majas toimuvad erinevad huviringid.
Rahvamaja taga asub laululava ning rahvamajaga samas hoones asub raamatukogu.
Ligat Ha'Al

Ligat Ha'Al (heebrea keeles "ליגת העל") on Iisraeli jalgpalli kõrgeim liiga.
Praegune Iisraeli kõrgliiga loodi 1999. aastal, kuid Iisraeli meistrivõistluste esimeseks hooajaks peetakse 1931/32.
Liigas mängib 14 klubi. Liiga kestab augustist maini.
Alates 1932. aastast on Iisraeli meistriks tulnud kokku 15 klubi. Enam kui kümme korda on Iisraeli meistriks tulnud Tel Avivi Maccabi (23), Haifa Maccabi (15) ja Tel Avivi Hapoel (13).
UEFA koefitsiendi järgi oli Iisraeli liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 21. kohal.
Klubid.
Hooajal 2023/24 mängivad liigas järgmised klubid:
Besta-deild karla

Besta-deild karla (tuntud ka kui Úrvalsdeild karla) on Islandi jalgpalli kõrgeim liiga.
Alates 1912. aastast on Islandi meistriks tulnud kokku 11 klubi. Kõige edukam on 27 võiduga KR, järgnevad 23 võiduga Valur ning 18 võiduga Fram ja ÍA.
Liigahooaeg kestab tavaliselt aprillist septembrini.
UEFA koefitsiendi järgi oli Islandi liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 33. kohal.
Klubid.
2025. aastal mängivad liigas järgmised klubid:
Alla Mihhejeva

Alla Andrejevna Mihhejeva (vene keeles Алла Андреевна Михеева; sündinud 7. veebruaril 1989 Molodogvardiskis Luhanski oblastis Ukraina NSV-s) on vene näitleja ja telesaatejuht.
Ta sai laiemalt tuntuks Venemaa üleriigilisel telekanalil Pervõi Kanal näidatavas telesaates "Vetšerni Urgant", kus ta esineb 2012. aastast saate püsirubriigis "Ostrõi reportaž" ("Острый репортаж", 'teravmeelne reportaaž') "ingénue" ampluaas mängiva erikorrespondendi rollis. 
Mihhejeva on töötanud 2010. aastast Peterburi Riikliku Muusika- ja Draamateatri Buff näitetrupis. 2013. aastal lõpetas ta Peterburis Venemaa Riikliku Lavakunsti Instituudi (Issaak Štokbanti kursus). 2016. aastal juhtis ta telekanali Pervõi Kanal saadet "Lednikovõi period" ("Ледниковый период", 'jääaeg').
2009. aastal debüteeris ta filminäitlejana Sergei Debõševi mängufilmis "Kuldlõige" ("Золотое сечение"). 
Isiklikku.
Mihhejeva harrastab mäesuusatamist ja lumelauasõitu.
Protáthlima A΄ Katigorías

Protáthlima A΄ Katigorías (kreeka tähestikus Πρωτάθλημα Α΄ Κατηγορίας), tuntud ka sponsornimega Protáthlima Cyta on Küprose jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga asutati 1934. aastal. Esimesena klubina tuli Küprose meistriks hooajal 1934–35 Trust. Kokku on tulnud Küprose meistriks 11 klubi. Kõige edukamad klubid on 28 võiduga APOEL, 21 võiduga Omonia ja 13 võiduga Anorthosis.
Liigas mängib 14 klubi. Liigahooaeg kestab augustist maini.
Klubid.
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:
Nationaldivisioun

Nationaldivisioun (prantsuse keeles "Division Nationale"; saksa keeles "Nationaldivision") on Luksemburgi jalgpalli kõrgeim liiga.
Esimene liigahooaeg toimus 1909–10. Alates hooajast 2006–07 kuulub liigasse 14 klubi. Enne seda oli klubide arv 12.
Kokku on Luksemburgi meistriks tulnud 15 klubi. Praegustest klubidest on kõige edukamad Jeunesse Esch (28 tiitlit), F91 Dudelange (15 tiitlit) ja CS Fola Esch (7 tiitlit).
Klubid.
Hooajal 2019–20 mängivad liigas järgmised klubid:
Prva liga (Makedoonia)

Prva liga ("Прва македонска фудбалска лига") on Põhja-Makedoonia jalgpalli kõrgeim liiga.
Premier League (Malta)

Premier League on Malta jalgpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 12 klubi.
Kõige enam kordi on tulnud Malta meistriks Sliema Wanderers ja Floriana (mõlemal 26 võitu), järgnevad 25 võiduga Valletta ja 12 võiduga Hibernians.
Klubid.
Hooajal 2021–22 mängivad liigas järgmised klubid:
Aruvälja rahvamaja

Aruvälja rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Ahaste külas. Rahvamaja kasutas aastast 1945 sealse kooli hoonet. 
2016. aastal hoone lammutati ja samasse kohta ehitati Aruvälja külakeskus, kuhu kolis ka Aruvälja rahvamaja.
Jõõpre rahvamaja

Jõõpre rahvamaja on rahvamaja Pärnu linnas Jõõpre külas. 
Rahvamaja asutati 1968.
Kaisma rahvamaja

Kaisma rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Kergu külas. Rahvamaja juhataja on Imbi Tõnisson.
Rahvamaja asutati 1913.
Kihlepa rahvamaja

Kihlepa rahvamaja oli rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas| Kihlepa külas. Rahvamaja tegutses endises Kihlepa koolimajas. Rahvamaja lõpetas tegevuse 2011 ja selle ülesanded läksid kohalikule mittetulundusühingule.
Tarasoo

Tarasoo küla on tänase Maardu linna territooriumil asunud endine küla. Küla asus piirkonnas, kus praegu ristub Altmetsa tee oma lõpuosas raudteega.
Maardu linnas on ka Tarasoo tänav ja Eesti Keele Instituudi kohanimeandmebaasi järgi on lisaks tegemist Maardu linnajaoga.
Tarasoo küla rajamine.
Tarasoo küla alguseks võib lugeda 1924. aasta suve, mil Jõelähtme kihelkonnas asunud endise Maardu mõisa tagavaramaadest mõõdeti välja hulk väiksemaid krunte suurusega 5-10 hektarit. Krundid jagati soovijatele välja vallavolikogu kaudu ja üks osa neist moodustaski Tarasoo küla. Seni oli tollases Nehatu vallas asunud endisele Maardu mõisale kuulunud suurest maatükist nimega Tarasoo renditud tükke Uusküla küla väikekohtade pidajatele heina- ja karjamaaks. Ent juba 1923. aasta novembris oli käsil antud maatüki planeerimine, mille järgi pidi väikestele Uuskülas asunud riigi rendikohtadele juurde antama kuni 5 tiinu maad.
Maardu mõisa maadest jagatud kruntide maa oli kirjelduste järgi "vilets, vesiliivase põhjaga, künklik ja kaetud kase- ning pajuvõsaga". Ajaleht Uus Eesti kirjutas 1935. aasta 27. novembril, et tänu inimeste agarale tööle olid mõned inimesed maa üles harinud ja sinna ka hooned ehitanud. Ajalehe järgi olid oma kodu loomisel olnud iseäranis agarad just Tarasoo küla elanikud. Ent kõik probleemid ei olnud ka kümne aastaga lahenenud, sest jätkuvalt puudus külal korralik väljasõidutee.
1938. aastal asutati piirkonnas Iru-Laiaküla veeühing, mille eesmärgiks oli piirkonna seni märga samblast ja soist maad kasulikuks pinnaks muuta. Selle eesmärgi täitmiseks kaevati talvel 1938/1939 läbi Tarasoo veidi enam kui 2 kilomeetri pikkune magistraalkraav. Ajalehes Uus Eesti 1939. aasta 21. aprillil ilmunud artikli järgi hakkas Tarasoo kuivendamisest kasu saama 31 väikemajapidamist.
Tarasoo pärast Teist maailmasõda.
Aastatel 1959 ja 1970 kuulus Tarasoo küla Viimsi külanõukogu koosseisu. Kui 1959. aastal elas külas 25 inimest, siis 1970. aastal oli külas elanikke 24.
1979. aasta loenduse ajaks aga Harju rajoonis enam sellenimelist küla ei leidunud.
Lindi rahvamaja

Lindi rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Lindi külas. Rahvamaja tegevust korraldab Lindi Külaselts.
Rahvamaja asutati 1958.
Pärnjõe rahvamaja

Pärnjõe rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnjõe külas. Rahvamaja juhataja on Heli Mäeorg.
Rahvamaja asutati 1950.
Moldova jalgpalli kõrgliiga

Moldova jalgpalli kõrgliiga (sponsori järgi tuntud kui Liga 7777.md) on Moldova jalgpalli kõrgeim liiga.
UEFA koefitsiendi järgi oli Moldova liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 32. kohal.
Klubid.
Hooajal 2025/26 mängivad liigas järgmised klubid:
Pärnu-Jaagupi rahvamaja

Pärnu-Jaagupi rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Pärnu-Jaagupi asulas. 
Rahvamaja avati 23. septembril 1934. Maja hävis suures osas 25. aprillil 1953 toimunud tulekahjus. Maja taastati 1953. Maja renoveeriti 2003-2004.
Prva liga (Montenegro)

Prva liga ("Prva crnogorska fudbalska liga - 1. CFL"), viidatud kui Meridianbet 1. CFL sponsorluse põhjustel, on Montenegro jalgpalli kõrgeim liiga.
Meeskonnad hooajal 2024/25.
Järgnevad meeskonnad osalevad hooajal 2024/25.
Surju rahvamaja

Surju rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Saarde vallas Surju külas. Rahvamaja juhataja on Aime Vill.
Suurejõe rahvamaja

Suurejõe rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas Suurejõe külas. Rahvamaja juhataja on Heldi Raude.
Rahvamaja asutati 1965.
Liga I

Liga I on Rumeenia jalgpalli kõrgeim liiga.
Liga I loodi 1909. aastal. Esimesel hooajal osales liigas vaid kolm klubi ja meistriks tuli Bukaresti Olympia. Enne hooaega 2006–07 kandis liiga nime Divizia A.
Kokku on Rumeenia meistriks tulnud 33 klubi. Ligi kaks kolmandikku kõigist tiitlitest on läinud Bukaresti. Kõige edukamad klubid on 28 võiduga FCSB ja 18 võiduga Bukaresti Dinamo. Kaheksal korral on võitnud CFR Cluj, mis on edukaim klubi väljaspool Bukaresti.
UEFA koefitsiendi järgi oli Rumeenia liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 25. kohal.
Klubid.
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised klubid:
PIK-20

PIK-20 on üheistmeline epoksüvaigul põhinev komposiitkonstruktsiooniga purilennuk, mida valmistas seeriaviisiliselt ettevõte Eiri Avion.
Ajalugu.
Purilennuk PIK-20 on loodud Helsingi Polütehnilise Instituudi üliõpilaste konstruktorite Marku Hiedenpää, Hannu Korhonen ja Pekka Tammi juhtimisel. PIK-20 konstrueerimisel lähtuti sel ajal kehtinud FAI standardklassi purilennukite reeglitest, kui veel oli lubatud tagatiiva kasutamine. Prototüübi esmalend toimus 1972. aasta lõpul. 1975. aastal võideti purilennukil PIK-20 meistrivõistlused Suurbritannias, USA-s ja Soomes.
1976. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Ingo Renner esikoha PIK-20-l lennates ka 2. ja 3. koht saavutati PIK-20-ga lennates. Pik-20 oli üks esimestest purilennukitest, mille tiivatala vormiti süsinikkiu baasil. Purilennuki kandepindade kogukaal vähenes süsinikkiu kasutamise tulemusel 30 kg võrra. Omapärane oli purilennuki kupliraami pneumaatiline tihendus, mis aitas märgatavalt vähendada müra kabiinis.
PIK-20 baasil on arendatud ka abimootoriga Rotax 501 (43hj) õhkutõusmisvõimeline PIK-20E.
Tehnilised andmed.
PIK-20D purilennukite
Superliga (Serbia)

SuperLiga on Serbia jalgpalli kõrgeim liiga. Liigas mängib 16 klubi.
Liiga on loodud 2006. aastal, asendades Serbia ja Montenegro kõrgliiga.
Kõik meistritiitlid on jagunenud kahe klubi, Crvena zvezda ja Partizani vahel. Crvena zvezda on kümme korda ja Partizan kaheksa korda.
UEFA koefitsiendi järgi oli Serbia liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 19. kohal.
Klubid.
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:
Superliga (Slovakkia)

Superliga (sponsori järgi tuntud ka kui Niké liga, varem Fortuna liga) on Slovakkia jalgpalli kõrgeim liiga.
See loodi 1993. aastal pärast Tšehhoslovakkia lagunemist. Esimesena võitis Slovakkia kõrgliiga Bratislava ŠK Slovan, kes tulnud ka enim kordi Slovakkia meistriks (kokku 13 korda). Slovakkia meistriks on tulnud kokku veel seitse klubi. Slovanile järgneb seitsme võiduga Žilina, ülejäänud klubid pole võitnud rohkem kui kahel korral.
Liigas mängib kokku 12 klubi.
UEFA koefitsiendi järgi oli Slovakkia liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 28. kohal.
Klubid.
Hooajal 2023–24 mängivad liigas järgmised klubid:
Scottish Premiership

Scottish Premiership on Šotimaa jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga loodi 2013. aastal asendamaks Scottish Premier League'i.
Alates 2014. aastast on üheksal korral Šotimaa meistriks tulnud Celtic ja ühel korral Rangers.
UEFA koefitsiendi järgi oli Šotimaa liiga perioodil 2018–2023 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt üheksandal kohal.
Klubid.
Hooajal 2023–2024 mängivad liigas järgmised 12 klubi:
Super League (Šveits)

Super League on Šveitsi jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga on asutatud 1898. aastal. Nime Super League kannab liiga alates 2003. aastast. Alates hooajast 2023/24 mängib liigas 12 klubi. Enne seda oli klubide arv kümme.
Šveitsi meistriks on tulnud kokku 19 klubi. Kõige edukamad on 27 võiduga Grasshopper, 21 võiduga Basel, 17 võiduga Servette ja Young Boys ning 13 võiduga Zürich.
UEFA koefitsiendi järgi oli Šveitsi liiga perioodil 2020–2025 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 17. kohal.
Klubid.
Hooajal 2025–26 mängivad liigas järgmised 12 klubi:
Sipa külanõukogu

Sipa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Sipa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Sipa asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Sipa külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Sipa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu.
Soldino külanõukogu

Soldino külanõukogu (ka "Soldina külanõukogu") oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Soldino külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Alutaguse vallas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Sodlino külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.
1954 juunis Soldino külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Alutaguse külanõukoguga.
Superligaen

Superligaen on Taani jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga loodi 1991. aastal ning senisest kõrgliigast 1. division sai esiliiga.
UEFA koefitsiendi järgi oli Taani liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 16. kohal.
Klubid.
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 12 klubi:
Rae külanõukogu

Rae külanõukogu (enne 1963 "Lagedi külanõukogu", seejärel "Sommerlingi külanõukogu") oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. 
20. detsembril 1990 nimetas EV Ülemnõukogu Presiidiumi oma seadlusega Harju maakonna Sommerlingi külanõukogu ümber Rae külanõukoguks.
Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977).
Suislepa külanõukogu

Suislepa külanõukogu (1945–1960 Vooru külanõukogu) oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1975. 
Vooru külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Suislepa vallas. Külanõukogu keskus asus Uus-Suislepa asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Vooru külanõukogu 1950 septembris Tõrva rajooni koosseisu. 
1954 juunis liideti Vooru külanõukoguga likvideeritud Unametsa külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Vooru külanõukogu piires kolhoosid "Stalini Tee", "Tee Kommunismile", "Edasi", "Rahu ja Töö", "Võidutee" ja "Koit". Külanõukogu keskus asus Suislepa külas.
Seoses Tõrva rajooni likvideerimisega liideti Vooru külanõukogu 1959 veebruarist Viljandi rajooniga.
1960 oktoobrist nimetati Vooru külanõukogu ümber Suislepa külanõukoguks.
1975 märtsis Suislepa külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Koidu külanõukoguga ning samas nimetati viimane ümber Tarvastu külanõukoguks.
Sultsi külanõukogu

Sultsi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Paistu külanõukoguga.
Suurejõe külanõukogu

Suurejõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Suurejõe külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaal Vändra vallas. Külanõukogu keskus asus Suurejõe alevikus.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Suurejõe külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.
1954 juunis Suurejõe külanõukogu likvideeriti, selle territoorium liideti Aluste külanõukoguga.
Sõrandu külanõukogu

Sõrandu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koigi külanõukoguga.
První liga

První liga on Tšehhi jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga on loodud 1993. aastal. Liiga on võitnud kokku viis klubi. Kõige edukam klubi on 13 võiduga Praha Sparta. Seitse korda on võiutnud Praha Slavia, kuus korda Plzeňi Viktoria, kolm korda Libereci Slovan ja ühe korra Ostrava Baník.
UEFA koefitsiendi järgi oli Tšehhi liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 10. kohal.
Klubid.
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 16 klubi:
Taebla külanõukogu

Taebla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Taebla vallas. Külanõukogu keskus asus Taebla asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Taebla külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu. 
1954. aastal liideti Taebla külanõukogu Palivere külanõukoguga, mille keskus asus Paliveres. 1977. aastal nimetati Palivere külanõukogu ümber Taebla külanõukoguks ning külanõukogu keskuseks sai Taebla.
Tammiku külanõukogu (Rakvere rajoon)

Tammiku külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Rakke külanõukoguga.
Tapa külanõukogu

Tapa külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Lehtse külanõukoguga.
Tartu külanõukogu

Tartu külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu pindala oli 265 km² (1977).
Tarvastu külanõukogu

Tarvastu külanõukogu (aastani 1951 "Muku külanõukogu", 1951–1975 "Koidu külanõukogu") oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Tarvastu vallas. Külanõukogu pindala oli 409 km² (1977).
Süper Lig

Süper Lig on Türgi jalgpalli kõrgeim liiga.
Süper Ligi ajaloo jooksul on Türgi meistriks tulnud kuus klubi. Suurema osa tiitlitest on jagunenud kolme suurklubi vahel, kelleks on Galatasaray (23), Fenerbahçe (19) ja Beşiktaş (16). Seitsmel korral on võitnud veel Trabzonspor ning ühel korral Bursaspor ja İstanbul Başakşehir.
Klubid.
Hooajal 2023–2024 mängivad kõrgliigas järgmised 20 klubi:
Tsolgo külanõukogu

Tsolgo külanõukogu (aastani 1954 "Tsolgu külanõukogu") oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Hiljem liideti see Lasva külanõukoguga.
Türsamäe külanõukogu

Türsamäe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954. 
Türsamäe külanõukogu moodustati 1945 septembris Virumaal Vaivara vallas. Külanõukogu keskus asus Türsamäe asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimisega allutati Türsamäe külanõukogu 1950 septembris administratiivselt Narva Linna Töörahva Saadikute Nõukogule.
1954 juunis Türsamäe külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Toila külanõukoguga.
Vanaküla külanõukogu (Põlva rajoon)

Vanaküla külanõukogu oli külanõukogu Põlva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Põlva külanõukoguga.
Venevere külanõukogu (Viljandi rajoon)

Venevere külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kõo külanõukoguga.
Verilaske külanõukogu

Verilaske külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Uusna külanõukoguga.
Vormsi külanõukogu

Vormsi külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu hõlmas Vormsi ja teised väiksemad naabersaared. Külanõukogu moodustati 1950.
Võhma külanõukogu (Haapsalu rajoon)

Võhma külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Kirbla külanõukoguga.
Võhma külanõukogu (Kingissepa rajoon)

Võhma külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.
Võhma külanõukogu moodustati 1945 septembris Saaremaal Mustjala vallas. Külanõukogu keskus asus Võhma külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Võhma külanõukogu 1950 septembris Kingissepa rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Kingissepa" ja "Ühinenud Ranna" kolhoos.
1960 septembris Võhma külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Mustjala külanõukogu koosseisu.
Võhma külanõukogu (Rakvere rajoon)

Võhma külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Vihula külanõukoguga.
Premjer-Liha

Premjer-Liga (ukraina keeles "Прем'єр-ліга") on Ukraina jalgpalli kõrgeim liiga.
1992. aastal tuli esimeseks Ukraina meistriks Simferopoli Tavrija. Pärast seda on kõik meistritiitlid jagunenud kahe klubi vahel: 16 korda on võitnud Kiievi Dinamo ja 13 korda Donetski Šahtar. 
Tulemused.
Premjer-Liha.
Märkused
Võnnu külanõukogu (Haapsalu rajoon)

Võnnu külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Ridala külanõukoguga.
Võru külanõukogu

Võru külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1960. Külanõukogu pindala oli 181 km² (1977).
Võõbste külanõukogu

Võõbste külanõukogu (ka "Võõpste külanõukogu") oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Võõbste külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Mäksa vallas. Külanõukogu keskus asus Võõbste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Võõbste külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis Võõbste külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Mäksa külanõukoguga.
Vyšejšaja liga

Vyšejšaja liga (valgevene keeles "Вышэйшая ліга") on Valgevene jalgpalli kõrgeim liiga.
Alates 2016. aastast on liigas mänginud 16 klubi. Aastate jooksul liigasse ühel hooajal kuulunud maksimaalselt 17 klubi (hooajal 1992–93) ja minimaalselt 11 (hooajal 2012). Kõik klubid mängivad hooaja jooksul üksteisega kaks korda läbi. Hooaja lõpus langevad kaks viimast klubi esiliigasse, kõrgliigas 14. koha saanud klubi kohtub üleminekumängus samal hooajal esiliigas kolmanda koha saanud klubiga.
Esimese klubina tuli iseseisvas Valgevene riigi meistriks 1992. aastal Minski Dinamo, mis oli 1990. aastatel kuue tiitliga ka riigi edukaim klubi. Viimasel kahel kümnendil on liigas domineerinud Borissovi FK BATE, mis on võitnud alates 1999. aastast 15 meistrivõistlust. Aastatel 2006–2018 tuli Borissovi FK BATE meistriks 14 hooajal järjest. Kokku on Valgevene meistriks tulnud kaheksa klubi. Valitsev meister on Saligorski Šahtjor, kes tuli 2020. aastal meistriks teist korda.
Praegused klubid.
2021. aasta hooajal mängivad liigas järgmised kuusteist klubi:
Cymru Premier

Cymru Premier (varem tuntud kui Welsh Premier League) on Walesi jalgpalli kõrgeim liiga.
Liiga loodi 1992. aastal. Liiga on võitnud seitse klubi. Edukamad on 16 võiduga The New Saints ja seitsme võiduga Barry Town United.
UEFA koefitsiendi järgi oli Walesi liiga perioodil 2019–2024 Euroopa jalgpalli kõrgliigade seas tugevuselt 52. kohal ehk tagantpoolt neljas.
Klubid.
Hooajal 2024–25 mängivad liigas järgmised 12 klubi:
Viiratsi külanõukogu

Viiratsi külanõukogu (enne 1977 "Uusna külanõukogu") oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Viljandi vallas. Külanõukogu pindala oli 205 km² (1977).
Vinni külanõukogu

Vinni külanõukogu (enne 1982 "Viru-Jaagupi külanõukogu") oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Küti vallas. Külanõukogu pindala oli 426 km² (1977).
Külanõukogus asus Viru-Jaagupi sovhoos keskusega Viru-Jaagupis.
Northrop Grumman RQ-4 Global Hawk

Northrop Grumman RQ-4 Global Hawk, ka Tier II+ (arendamisjärgus), on mehitamata (UAV) vaatluslennuk.
Peamised kasutajad on USAF, NASA ja NATO.
Alina Ader

Alina Ader (varem Alina Tubli), sündinud 10. juulil 1989 on Eesti poliitik.
Haridus.
Ta on õppinud Vinni-Pajusti Gümnaasiumis, Tallinna Majanduskoolis personalijuhtimise kallakuga sekretäritöö erialal, Tallinna Ülikooli ühiskonnateaduste instituudi haldus- ja ärikorralduse eriala bakalaureuseõppes ning organisatsioonikäitumise magistriõppes. 
Poliitiline tegevus.
Ader astus Keskerakonda 2011. aastal. 2013. aastal lahkus ta Keskerakonnast vastuolude tõttu Edgar Savisaarega. 2016. aasta juulis astus Ader uuesti Keskerakonda.
Ader kuulus 2011. aastast Keskerakonna Noortekokku, juhtides seal Mustamäe kesknoorte klubi ning kuuludes juhatusse. 2016. aastal valiti Tubli Keskerakonna Noortekogu esimeheks.
2015–2016 kuulus Ader Tallinna linna noortevolikokku ning juhtis hariduskomisjoni.
2016. ja 2018. aasta sügisel korraldas Ader oma MTÜ-ga Tallinna Kultuurikatlas tasuta raamatute laada, kus koguti annetusi vähiravifondile Kingitud Elu. 
2016–2017 kuulus Ader Eesti Keskerakonna juhatusse.
Oli 2016–2017 peaminister Jüri Ratase nõunik, mil tema peamised tööülesanded olid peaministri nõustamine noortepoliitika valdkonnas ning tööalaste ürituste ja peaministri riigisiseste ringreiside korraldamine.
2017. aasta sügisel kinnitati Tallinna Linnavolikogus Ader Pirita linnaosavanemaks. 
Varem samal aastal oli ta sattunud skandaali, kuna oli veebis erakonnakaaslaste kohta saatnud solvavaid ja ähvardavaid sõnumeid, kutsudes muu hulgas üles nende erakonnast ja selle noortekogust väljaehitamisele ning ähvardades neid füüsilise vägivallaga.
Alina Tubli sõimab inimesi, lubab erakonnakaaslastele peksa anda ja planeerib erinevaid intriige. Enamus ähvardusi käisid noortekogu liikme Triinu-Liis Paabo ja tema toetaja, Keskerakonna aseesimehe Jaanus Karilaiu suunal.
Alina Tubli kasutas vestluses pidevalt väljendeid nagu "ma olen absoluutselt seda meelt, et võiks ta välja visata ja talle peksa anda." 
2021–2022. aastal töötas Ader Sotsiaalministeeriumis tervise- ja tööminister Tanel Kiige nõunikuna. 
13. märtsil 2024 astus Ader Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liikmeks. Augustist 2024 kuni 2025. aasta märtsini töötas Ader Kliimaministeeriumis taristuminister Vladimir Sveti nõunikuna. Alates 2025. aastast juhib Ader Sotsiaaldemokraatliku Erakonna Rae osakonna tööd.
Alates 2025. aastast töötab Ader Sotsiaalkindlustusameti ohvriabi osakonnas vägivallaohvrite teenuste talituses eksperdina.
Kärevere külanõukogu

Kärevere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Kärevere külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Laeva vallas. Külanõukogu keskus asus Kärevere asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Kärevere külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Kärevere külanõukoguga likvideeritud Laeva külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Emajõe", "Arengu" ja А. H. Tammsaare nimeline kolhoos ning Eesti NSV Teaduste Akadeemia Tähtvere Katsebaasi osakond. Külanõukogu keskus asus Kärevere külas.
1968. aastal nimetati Kärevere külanõukogu ümber Laeva külanõukoguks.
David Buss

David M. Buss on (sündinud 14. aprillil 1953) on USA psühholoog. 
Ta on uurinud muu hulgas partnerieelistusi evolutsioonipsühholoogia vaatekohast.
Ülenurme külanõukogu

Ülenurme külanõukogu (kuni 1981 "Lemmatsi külanõukogu") oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Lemmatsi külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Ropka vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Külitse külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Lemmatsi külanõukogu 1950 septembris Tartu rajooni koosseisu.
1954 juunis liideti Lemmatsi külanõukoguga likvideeritud Soinaste külanõukogu territoorium. Külanõukogu piirides tegutsesid Lenini-nimeline, "Ühisjõu" ja "Külvaja" kolhoos ning Ülenurme ja Nõgiaru sovhoos. Külanõukogu keskus asus siis Lemmatsi külas.
1970. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 89 km² ja elanike arv 3057. Külanõukogu keskus asus taas Külitse külas.
1981 detsembris viidi külanõukogu keskus Külitse külast üle Ülenurme alevikku ja Lemmatsi külanõukogu nimetati ümber Ülenurme külanõukoguks.
Mihkli külanõukogu

Mihkli külanõukogu oli külanõukogu Pärnu rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Koonga külanõukoguga.
Orissaare külanõukogu

Orissaare külanõukogu oli külanõukogu Orissaare rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Pöide külanõukoguga.
Peri külanõukogu

Peri külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1968.
Peri külanõukogu moodustati Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 13. septembri 1945 seadlusega Võrumaa Põlva valla koosseisus. Külanõukogu halduskeskus asus Peri asunduses. Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 26. septembri 1950 seadlusega Põlva vald likvideeriti ning Peri külanõukogu territoorium arvati Põlva rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid Peri külanõukogu maadel А. A. Matrossovi nimeline, E. Vilde nimeline, А. H. Tammsaare nimeline kolhoos ja Oktoobri Võidu kolhoos. Külanõukogu keskus asus Peri külas.
1968. aastal liideti Peri külanõukoguga Põlva alevi ümbruskond ja osa Mooste külanõukogust ning nimetati ümber Põlva külanõukoguks, samas osa senise Peri külanõukogu maadest liideti Alaküla ja Veriora külanõukoguga.
Rannamõisa külanõukogu

Rannamõisa külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Rannamõisa külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Martna vallas. Külanõukogu keskus asus Rannamõisa külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Rannamõisa külanõukogu 1950 septembris Haapsalu rajooni koosseisu.
1954 juunis Rannamõisa külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Kirna külanõukogu koosseisu.
Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia

Tartu Ülikooli Kliinikumi preemia on Tartu Ülikooli Kliinikumi auhind, millega tunnustatakse väljapaistvaid eesti arstiteadlasi, kes on andnud olulise panuse oma eriala arengusse (koolkonna loomine, arstkonna koolitus, uute ravi-diagnostikameetodite loomine ja kasutuselevõtmine, väljapaistvad saavutused arstiteaduse valdkonnas), kaasa aidanud eesti tervishoiu üldisele arengule, selle maine tõstmisele üldsuse silmis, eesti inimese tervise parandamisse ning olnud ühiskonna aktiivne liige kodanikuna.
Tori rahvamaja

Tori rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Tori vallas Tori alevikus. Rahvamajas tegutseb Tori valla kultuurikeskus.
Rahvamaja asutati 1883.
Treimani rahvamaja

Treimani rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Treimani külas. 
Rahvamaja asutati 1946. Rahvamaja tegutseb 1960. aastatel ehitatud kolhoosi keskus-klubi hoones.
Rahvamaja juhataja on Viljar Soomre.
Rahvamajas tegutseb Treimani raamatukogu.
Tõstamaa rahvamaja

Tõstamaa rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Pärnu linnas Tõstamaa asulas. Rahvamaja perenaine on Karin Miidu.
Rahvamaja asutati 2000.
Wilhelm Schmalz

Wilhelm Schmalz (1. märts 1901 Landsberg – 15. märts 1983 Weilmünster, Hessen) oli Saksamaa sõjaväelane. Ta oli 30. jaanuarist 1945 kindralleitnant. 
Ta sündis aastal 1901 Reußenis (praeguse haldusjaotuse järgi Landsbergi linnaosas Saalekreisis Saksi-Anhalti liidumaal). Ta alustas sõjaväelasekarjääri aastal 1919, sõdides merejalaväe koosseisus saksa kommunistide vastu. Seejärel jätkas ta teenistust Reichswehris.
23. detsembril 1943 anti talle Raudristi Rüütlirist tammelehtedega.
Uulu rahvamaja

Uulu rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Häädemeeste vallas Uulu külas. Rahvamaja juhataja on Anu Nõmm.
Varbla rahvamaja

Varbla rahvamaja on rahvamaja Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Varbla külas. Rahvamaja juhataja on Anneli Lobjakas.
Ottomar Alas

Ottomar Alas (16. veebruar 1922 Tallinn – 28. veebruar 1975 Tallinn) oli eesti arhitekt ja tennisist. 
Alas sündis Tallinnas töölisperekonnas. Teise maailmasõja alguspäevil algas tal teenistus Nõukogude armees, kus ta suunati Moskva kehakultuuriinstituuti. 
1954. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi arhitektuuri erialal. Algul maaehituse arhitektina ja hiljem projekti peainsenerina töötas ta Eesti Maaehitusprojektis, andes oma panuse kaasaegsete Eesti maa-asulate kujundamisse ning maaelamute ja ühiskondlike hoonete tüüpprojektide loomisse. 
Ottomar Alas oli insener kino Eha ehitamisel Tallinnas, hoone arhitekt oli Tiit Hansen. 
Isiklikku.
Ottomar Alase abikaasa oli Urve Alas. 
Sport.
Ottomar Alas hakkas tennisest tõsisemalt huvituma 12-aastaselt, treeningute kõrvalt käis ta ka pallipoisiks. Kaks aastat hiljem võitis Alas Kalevi C-klassi turniiri. Edasi mängis Alas peamiselt kahes spordiklubis: Tallinna Kalevis ja Tallinna Dünamos. Mõlemas spordiklubis saavutas ta häid tulemusi.
Jacinda Ardern

Jacinda Kate Laurell Ardern (sündinud 26. juulil 1980 Hamiltonis) on Uus-Meremaa poliitik ja alates 26. oktoobrist 2017 kuni 25. jaanuarini 2023 Uus-Meremaa peaminister. 
Ta sündis aastal 1980 Hamiltonis. Ardern kuulub alates 1997. aastast Uus-Meremaa Tööparteisse. Ta lõpetas aastal 2001 Waikato ülikooli politoloogia bakalaureusena. Ta alustas karjääri teadlasena tollase peaministri Helen Clarki büroos. Hiljem töötas ta Londonis Cabinet Office'i ja Noorte Sotsialistide Rahvusvahelise Liidu heaks. 2008. aastal valiti Ardern Uus-Meremaa parlamenti.
2017. aastal valiti ta Tööpartei asejuhiks ning viis kuud hiljem sai ta Tööpartei juhiks. 2017. aasta parlamendivalimiste järel moodustasid Tööpartei, Uus-Meremaa Esimesena ning Uus-Meremaa Rohelised valitsuse ning Ardernist sai peaminister. 2020. aasta parlamendivalimised võitis ülekaalukalt Tööpartei ning Ardern sai teise ametiaja. 
Isiklikku.
Tema elukaaslane on Clarke Gayford. 21. juunil 2018 sündis neil esiklaps (tütar); ta on ajaloo jooksul teine naispeaminister, kes oma ametiajal sünnitas (esimene oli aastal 1990 Pakistani peaminister Benazir Bhutto).
Cagnò

Cagnò (ladiini: "Cignòu", saksa: "Kanau") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost põhjas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 378 inimest ja valla pindala on 3,3 km².
Cagnò külgneb järgmiste valdadega: Laurein, Proveis, Rumo, Revò, Livo ja Cles.
Calceranica al Lago

Calceranica al Lago (saksa: "Plaiff" või "Pleif") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 9 km Trentost idas. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1209 inimest ja valla pindala on 3,4 km².
Calceranica al Lago külgneb järgmiste valdadega: Pergine Valsugana, Altopiano della Vigolana ja Caldonazzo.
Caldes

Caldes (ladiini: "Chjaudes", saksa: "Kalteis", "Kalds", "Gildeis" või "Gilds") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 35 km Trentost loodes. 2004. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1049 inimest ja valla pindala on 20,9 km².
Caldesi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Bozzana, Bordiana, Tozzaga, Cassana, S. Giacomo ja Samoclevo.
Caldes külgneb järgmiste valdadega: Bresimo, Cis, Malè, Cles, Terzolas ja Cavizzana.
Caldonazzo

Caldonazzo (saksa: "Kalnetsch", "Galnetsch" või "Gollnatsch") on vald "(comune)" Valsuganas, Trento provintsis Põhja-Itaalias.
Lähedalasuvast Caldonazzo järvest algab Brenta jõgi.
Calliano (Trento)

Calliano (saksa: "Roßbach" või "Kallian") on vald "(comune)" Trento provintsis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 15 km Trentost lõunas. 
Calliano külgneb järgmiste valdadega: Besenello, Nomi, Folgaria, Volano ja Rovereto.
Miimika

Miimika ehk näolihaste ilmekas liigutamine on üks viisidest, kuidas väljendada emotsioone.
Miimika on kehakeeles suhtlemise vahend, mis on mitteverbaalse psühholoogia kontekstis väärtuslik informatsiooniallikas. Selle järgi saab määrata, millised emotsioonid inimest valdavad ning kui tugevad need on. Miimikat saab liigitada kaheks – kontrollimatu (ehk reflektoorne) miimika ja tuletatud (ehk teadlik) miimika kui näitekunsti osa, mis võimaldab edasi anda peategelase meeleseisundit. Kõige sagedamini väljendatakse miimika abil järgmisi emotsioone: rõõm, viha, imestus, jälestus, hirm ja kurbus.
Ajalugu.
I. A. Sikorski (1904) tõi esimesena kasutusele sõna "füsiognoomika” ja alles hiljem tuli kasutusele mõiste "miimika". Sellest sõnast on omakorda tuletatud termineid, mis tulid Vana-Kreeka sõnast μιμοζ ehk „jäljendaja” või „näitleja”.
Esimese selgituse seostele stabiilse näoilme ja miimilise muskulatuuri korduvate liigutuste vahel pakkus välja Leonardo Da Vinci. Ta valis füsiognoomika valdkonna uuringute jaoks välja vanad inimesed, sest nende kortsud ja näojoonte muutused jutustavad läbielatud raskusi ning tundeid.
Hippokrates väitis, et patsiendi nägu on esimene indikaator tema tervise kohta. Selle kaudu võib avastada mitmeid siseelundite haigusi, kuna need tekitavad väga omapäraseid näojooni.
XX sajandi alguses võeti vene keeles võõrsõnana kasutusele mõiste "miimika", mille Pavlenko on oma redaktsioonis lahti seletanud järgmiselt: „Musklite liigutus, mis vastab aju töötamisele. Musklite liigutused võivad aga olla kunstlikult tekitatud – nii kellegagi sarnasuse saavutamiseks (füsiognomistid) kui ka väljendatava mõtte väljendusrikkuse suurendamiseks (teatraalne miimika).“
Kultuurist tingitud erinevused miimikas.
Miimikale omistatud tähendused on paljuski universaalsed, ent erineva kultuurse ja etnilise taustaga gruppides võib miimika kanda ka teistsuguseid tähendusi.
Etnograafia seisukohalt mõjutab miimika tähendust kultuuriruum, milles kasvatakse (nt keel, žestid, kombed jne).
Kasutusvaldkond.
Teatrikunst.
Miimika on näitleja üks peamisi väljendusvahendeid. Need on näitleja väljamõeldud žestid, mis aitavad mängitava karakteri näitlemisel. Miimika muutub peamiseks ilmekuse väljendamise vahendiks žanrites, kus puudub kõne (nt ballett ja pantomiim). Miimika aitab näitlejal paremini väljendada mängitava tegelase füüsilist ja hingelist seisundit.
Haige inimese näo miimilised muutused.
Miimikat kasutatakse ka füsiognoomika üldise õppe rakenduslikes aspektides, mida kasutatakse arstide ettevalmistusel. Kaasaegne füsiognoomika sisaldab informatsiooni, mis selgitab miimika struktuuri ja funktsioone, miimika liike ja nende seost psühholoogilise ja emotsionaalse sfääriga.
Liigitus.
Eristatakse: