tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
DSDP

DSDP ("Deep Sea Drilling Project") on esimene programm rahvusvahelistest ookeanipõhja puurimisprogrammidest. DSDP-i raames koguti puursüdamikke merede ja ookeanide põhjadest aastatel 1968–1983.
Ajalugu.
1966. aasta 24. juunil allkirjastati leping USA Rahvusliku Teadusfondi (NSF) ja California Ülikooli regentide vahel, mille põhjal alustati projekti esimese faasiga. Puurimistel kasutati laeva Glomar Challenger, mille sobivuse kinnitas DSDP 11.augustil 1968. Lepingute kaudu Ühendatud Okeanograafiliste Asutustega (Joint Oceanographic Institutions ehk JOI) toetas NSF projekti juhendavat struktuuri ja finantseeris puurimisobjektide puurimiseelseid uuringuid. Teaduslik planeerimine leidis aset JOI abil, mille Maa süvauuringutega tegeleva osakonna (Joint Oceanographic Institutions for Deep Earth Sampling ehk JOIDES) nõuandjate gruppi kuulus 250 teadlast akadeemilistest institutsioonidest, valitsusasutustest ja eratööstustest. Järgmise 30 kuu jooksul koguti puursüdamikke Vaiksest ookeanist, Atlandi ookeanist, India ookeanist, Punasest merest ja Vahemerest. 1975. aastast ühinesid varem vaid USA osalusprogrammiga ka Saksamaa, Jaapan, Suurbritannia, Nõukogude Liit ja Prantsusmaa. 
Puurimine.
DSDP käigus tehti puurimises edusamme, mis aitasid kaasa ookeanipõhja uuringute arengule. 1970. aasta 14. juulil jõuti tehnoloogiani, mis lahendas kulunud puuriterade vahetamise probleemi, kasutades skaneerivat sonarit ja taassisestatavat koonust. 
1979. aastal võeti puurimisprotsessis kasutusele hüdrauliline kolb, mis tegi võimalikuks iidsete ookeani elupaikade uurimise. Veel laiendati ka puuraukude kasutamist, tehes geofüüsikalisi ja geokeemilisi mõõtmisi puuraukudes nii puurimise jooksul kui ka sellele järgnevalt. Aeg-ajalt paigaldati puuraukudesse seismilise monitooringu seadmeid, mille mõõtmistulemused on laiendanud arusaamist laamtektoonika dünaamiliste protsesside osas.
Tulemused.
Üks esimesi suuremaid avastusi oli soolakuplite kui potentsiaalsete naftaleiukohtade avastamine, kuid missiooni eesmärgiks olid siiski teaduslikud, mitte kommertslikud uuringud. 
Olulisemaks osutusid aga Atlandi ookeani riftivööndis Lõuna-Ameerika ja Aafrika vahelisel alal sooritatud puurimised. Tehti 17 puurimist 10 asukohas ning kogutud andmed kinnitasid mandrite triivi hüpoteesi ja ookeanilise maakoore uuenemist riftivööndis. Alfred Wegeneri mandrite triivi hüpoteesi kinnitamine tugevdas ka teooriat kunagise hiidmandri Pangaea olemasolust. Ookeanipõhjast võetud proovid toetasid laamtektoonika teooriat, mida sel ajal püüti rakendada mäeahelike, maavärinate ja ookeanisüvikute tekke selgitamiseks. 
Lisaks eelnevatele avastustele määrati ookeanilise maakoore vanus, mis ei ole ilmselt rohkem kui 200 miljonit aastat. 
Programmi käigus ookeanipõhjast eraldatud puursüdamikke hoitakse kolmes IODP hoidlas, mis paiknevad USA-s, Saksamaal ja Jaapanis. Pool igast südamikust säilitatakse puutumatult tuleviku teadlaste jaoks ja teist poolt kasutatakse käimasolevas teadustegevuses. Algselt avaldatud aruanded uurimisretkede kohta on saadaval programmi kodulehel ja IODP andmebaasides.
Kusto Ulmre

Kusto Ulmre (kuni 1936. aastani Gustav Schneider; 8. jaanuar 1875 – 8. juuli 1952) oli raamatukaupluse omanik ja kirjastaja.
Aastail 1926–1934 ehitas ta Nõmmel endale maja (praeguse aadressiga Õitse 42), mis jäi lõpetamata. Hoonet tuntakse ka Villa Schneiderina ning see on võetud kultuurimälestisena kaitse alla.
Tallinna linna perekonnaseisuametniku otsusega määrati Kusto Schneiderile ühes abikaasa Martha-Wilhelmine ning poeg Helgoga uueks perekonnanimeks Ulmre.
Vassili Surikov (laevaklass)

Vassili Surikov-klassi laevad on neljatekilised jõereisilaevad, mis ehitati 1975. aastal Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1975. aastal vette lastud Vassili Surikovi järgi. Vassili Surikov-klassi alused on tuntud ka Maksim Gorki-klassi laevade edasiarendatud versioonina nime projekt Q-040A all.
Rohkem kui 2000 tonnise veeväljasurvega 110,10 meetrit pikki Vassili Surikov-klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Moskva laevanduse heaks kokku kaks ning nad olid kõige luksuslikumad (**** - 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus.
Projekti Q-040A laevade loetelu esialgsete nimega.
Projekti Q-040A jõereisilaevad:
Lea Pilme

Lea Pilme (sündinud 9. septembril 1964 Türil) on Rakvere Põhikooli direktor aastast 2007.
Ta lõpetas aastal 1982 Järva-Jaani Keskkooli ja aastal 1987 Tartu Riikliku Ülikooli defektoloogina. Aastal 1994 lõpetas ta Tartu Ülikooli kaugõppes psühholoogina.
Aastatel 1987–1990 töötas ta Inju lastekodus eripedagoogina.
Mädarõigas (perekond)

Mädarõigas ("Armoracia") on taimeperekond ristõieliste sugukonnas.
Bernhard Gottlieb Hehn

Bernhard Gottlieb Hehn (10. oktoober/21. oktoober 1776 Otepää – 7. mai/19. mai 1856 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai ta koduõpetaja käe all. Aastal 1794 lõpetas ta Tallinna toomkooli. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 30. aprillil 1796) Jena ülikoolis. Ordineeriti 18. detsembril/30. detsembril 1800 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1800–1801 Rannu Püha Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1801–1849 oli ta Otepää Maarja koguduse õpetaja. Jäi 23. juunil/4. juulil 1849 emerituuri. Emerituuris olles elas Tartus.
Isiklikku.
Nii tema isa Johann Martin Hehn kui ka ta vend Gustav Heinrich Hehn olid Otepää Maarja koguduse õpetajad. Bernhard Gottlieb Hehn oli kaks korda abielus. Esimest korda abiellus ta 4. mail/16. mail 1805 Tori koguduse õpetaja Paul Johann Körberi tütre Helenega. Pärast Helene surma (aastal 1806) abiellus ta 22. juulil/3. augustil 1807 Helene õe Karolinega. Tema abikaasade vend Eduard Philipp Körber oli Võnnu Jakobi koguduse õpetaja.
Vassili Surikov

Vassili Ivanovitš Surikov (vene Василий Иванович Суриков; 24. jaanuar 1848 Krasnojarsk – 19. märts 1916 Moskva) oli vene maalikunstnik.
Elukäik.
Vassili Surikov sündis 24. jaanuaril 1848 Krasnojarskis. Tema perekond pärines kasakate hulgast.
Surikov hakkas joonistamisega tegelema juba varakult. Aastail 1869–1875 õppis ta Peterburi Kunstide Akadeemias Pavel Tšistjakovi käe all. Akadeemias õppimise ajal pälvis ta neli hõbemedalit ja sai oma tööde eest mitu rahalist preemiat.
Aastal 1877 asus Surikov elama Moskvasse ning järgmise aasta alguses abiellus ta Jelizaveta Šariga. Sellest abielust sündis kaks tütart.
Aastal 1881 sai Vassili Surikovist peredvižnikute liige.
Looming.
Tema tuntumad teoseid on ajaloolised maalid "Bojaaritar Morozova" ja "Streletside hukkamine".
Saksamaa rahvuslill

Saksamaa rahvuslill on rukkilill.
Vanasti oli Saksamaal vallalistel kombeks rukkilille nööpaugus kanda.
Vat-tegevusnimi

'vat"-tegevusnimi ehk "vat"-infinitiiv"', nt "magavat, lugenuvat", on tegusõna käändeline vorm. Päritolult on see oleviku kesksõna osastava käände vorm, mis on partitsiibi paradigmast väljunud ja käitub lauses nagu infinitiiv. 
"Vat"-infinitiivtarind.
"vat"-tegevusnimi on lauses "vat"-infiniittarindi ehk "vat"-konstruktsiooni peasõna.
"Vat"-konstruktsioonist kui iseseisvast infinitiivvormist on alust rääkida seetõttu, et süntaktiliselt käitub ta nimisõnalaadselt.
V"at"-infinitiivil on neli vormi:
"Arvasin ta" "koju minevat. "Ema kuulis teda laulvat. Sellele vastab aktiivne (tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusega samaaegset sündmust.
"Need on kümme enim" "tehtavat viga. Need seiklused lõpetavat tema edu peagi. "Sellele vastab passiivne (tegevussubjekt ei esine lauses grammatilise subjekti ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusega samaaegset sündmust.
"Arvasin Peetri" olevat "kirja juba" lugenud. "Ma arvasin Peetri juba" "lugenuvat kirja." Sellele vastab aktiivne (tegevussubjekt esineb grammatilise subjektina ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusele eelnevat sündmust.
"Teadsin seda juba tehtud olevat. Ema arvas raamatu loetud olevat. "Sellele vastab passiivne (tegevussubjekt ei esine lauses grammatilise subjekti ehk alusena) lähtelause ning see väljendab põhisündmusele eelnevat sündmust.
"Vat"-tegevusnimi võib asendada "et"-sihitislauset ja on lauses
"Ma uskusin" "sind magavat" (="ma uskusin, et sa magad"). "Ma nägin teda tantsivat (=ma nägin, et ta tantsib)." 
"Kuulsin toas" lauldavat (= "kuulsin, et toas lauldakse"). "Onu Ülo märkavat tekstis palju vigu (=Onu Ülo märkas, et tekstis on palju vigu)."
Vormiliselt kattub "vat"-tegevusnimi kaudse kõneviisi olevikuvormiga (väljendab kaudset väidet, see tähendab kelleltki kolmandalt kuuldud väidet). Nimelt on ka kaudse kõneviisi ehk kvotatiivi tunnuseks olevikus -"vat": "Jüri" olevat "omale uue maja" ostnud. Mari olevat endale uut kampsuni kudunud.
Raimo Punning

Raimo Punning (sündinud 16. juunil 1974) on endine Eesti maadleja.
Saavutused.
Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996, 1999, 2001, 2002) 
1997. aasta Eesti meistrivõistlused – 4. koht;
2005. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht.
Rahvusvahelised turniirid.
Põhjamaade meistrivõistlused
1993. aasta – 3. koht (juunior);
1993. aasta – 3. koht;
1994. aasta – 2. koht (juunior);
1996. aasta – 5. koht.
Grand Prix of Germany 
1993. aasta – 1. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1997. aasta – 1. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
2000. aasta – 6. koht.
Herman Kare Tournament 
1996. aasta – 4. koht.
Tsirkus (täpsustus)

Sõnal tsirkus on mitu tähendust.
Rasmus Luhakooder

Rasmus Luhakooder (sündinud 8. detsembril 1988 Viljandis) on eesti jalgpallur (ründaja). Ta mängib Eesti klubis Viljandi JK Tulevik.
Koondisekarjäär.
Ta on Eesti U21-koondises pidanud kuus kohtumist.
Saavutused.
II liiga lõuna/lääs 2011 hooaja parim väravakütt.
Vassili Surikov (jõelaev)

Vassili Surikov (vene keeles "Василий Суриков") on neljatekiline, esimene Vassili Surikov-klassi (projekt Q-040A) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud laevatehases Österreichische Schiffswerften AG Korneuburgis 1975. aastal. Laev sai nime vene maalikunstniku Vassili Surikovi auks.
Aastail 1973–1983 tellis NSVLi valitsus nafta müügist teenitud dollarite eest seninägematu mugavusastmega kõrgeima äriklassi jõereisilaevu kapitalistlikult välismaalt, märgatavalt uhkemaid kui SDV-projekt-588 ning Tšehhoslovakkia-projekt 26-37. Kiil pandi laevale tehasenumbriga K706 Austrias Korneuburgis laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) ning laev lasti vette ja anti Moskva jõelaevandusele üle 1975. aastal.
Laeva moderniseeriti tublisti 2007. aastal.
Mosturflot kasutab 2012. aastal Vassili Surikovi Venemaa jõgedel sõitudeks Neeva ja Volga-äärsete linnade vahet – kruiisiliinil Peterburi-Moskva.
Polümeeride keemia

Polümeeride keemia on keemia haru, mis tegeleb polümeeride ja makromolekulide sünteesi ja omaduste uurimisega. 
Polümeersed molekulid jagatakse kahte suurde klassi:
Polümeeride süntees.
Polümerisatsioon on keemiline protsess, milles madalmolekulaarse ühendi (monomeeri M) molekulid ühinevad üksteisega moodustades kõrgmolekulaarse ühendi, milles on
keemiliselt seotud väga suur arv monomeerile vastavaid elementaarlülisid: 
nM → (-M)n–
Polümeeride süntees võib realiseeruda olenevalt initsieerimisviisist katioonsete, anioonsete või radikaalsete aktiivsete intermediaatide vahendusel või koordinatsiooni mehhanismi järgi. 
Peamised polümeeride sünteesi meetodid on plokimeetod (lähteaine(te) ja katalüsaatori segus ilma lahustita), lahusemeetod (kasutatakse lahustit) ja emulsioonimeetod (monomeer emulgeeritakse mittesegunevas vedelikus, enamasti vees).
Polümeeride omadused.
Polümeeride omadusi kirjeldatakse mitmete keemiliste ja füüsikaliste näitajate abil:
Tiiu Valgemäe

Tiiu Valgemäe (aastani 1971 Tiiu Tomson; sündinud 17. märts 1947 Tallinnas) on Eesti iluuisutaja ja iluuisutamistreener.
Ta lõpetas aastal 1965 Tallinna 7. Keskkooli ja aastal 1970 Minski Kehakultuuri Instituudi.
Ta tuli aastatel 1964 ja 1965 Eesti NSV meistriks üksiksõidus ning aastatel 1966 ja 1967 Valgevene NSV meistriks üksiksõidus.
Ta töötas aastatel 1970–1991 iluuisutamise peatreenerina Dünamos, aastatel 1990–2009 treenerina Soomes (Heinolas, Helsingis, Turus) ja aastast 2009 omanimelises uisukoolis Eestis.
Tema õpilastest on paljud uisutanud ja uisutavad siiani maailmatasemel. Tuntumaid õpilasi: Olga Vassiljeva (sai 21. koha 1992. aasta Albertville'i olümpiamängudel), Margus Hernits, Gerli Liinamäe (tuli 2010. aastal Eesti meistriks naiste üksiksõidus); Soomes Elina Kettunen, Ari-Pekka Nurmenkari, Sasha Palomäki.
Kvestor

Kvestor (ladina keeles "quaestor") oli Vana-Rooma rahandusametnik. 
Esialgu nimetasid kvestoreid konsulid. 447. aastast eKr valis neid rahvakoosolek. Algselt oli kvestoreid 2, alates 241 eKr 4, alates 267 eKr 8, Sulla ajal 20, Caesari ajal kuni 40. Linnakvestorid haldasid riigikassat, provintsikvestorid oma provintsi rahandust. Sulla ajast alates kuulusid kvestorid senatisse (senaatori madalaim aste). Keisririigi ajajärgul langes koos senatiga ka kvestorite tähtsus, sest riigi rahandust valitses põhiliselt keiser ratsanikuseisusest ametnikest koosneva haldusorgani kaudu. Tänapäeval nimetatakse mõnes riigis ülikooli kassat kvestuuriks.
Ediil

Ediil (ladina keeles "aedilis", sõnast "aedes" "tempel"; mitmuses "aediles") oli Vana-Rooma vabariigi kõrge riigiametnik, algselt rahvatribuuni abi. Roomas valvasid ediilid avalike hoonete, pidustuste ja korra järele, samuti olid nende hoole all linna viljavarustus, riigikassa, turud jms.
Kaks ediili olid plebeide seast ("aediles plebei"), ülejäänuid kutsuti kuruulseteks ediilideks ("aediles curules") ning alates Licinius Stolo ja Sextius Lateranuse seaduste kehtestamisest 367 eKr võisid nad olla ka patriitsid. Keisririigi ajal minetasid nad tähtsuse.
AIDAsol

AIDAsol (projekti nimi "Sphinx V") on viies Sphinx-klassi ristluslaev, mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A., ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2011. aastal ja laeva ristis Kielis 9. aprillil 2011 kiellanna Bettina Zwickler. 
Laeva kodusadam on Genova Itaalias.
Samsung i5800

Samsung Galaxy 3 või Samsung Galaxy Apollo või Samsung Galaxy 580 (mudel i5800) on puutetundliku ekraaniga Samsungi nutitelefon, mis kasutab avatud lähtekoodiga Android operatsioonisüsteemi. Galaxy 3 on eelmise mudeli i5700 järeltulija, see avalikustati juulis 2010. Nutitelefonis on ühendatud suhtlusvõrgustike kasutamine, täielik Google'i teenuste tugi ja mitmekülgsed multimeediafunktsioonid.
Konstruktsioon.
Galaxy 3 esipaneel on valmistatud metallist ja klaasist, tagumine paneel plastist.
Riistvara.
Telefonil on 3,2-tolline mahupuutetundlik LCD-ekraan ja 667 MHz keskprotsessor. 170 MB kasutajamälu annab ruumi vaid piiratud arvu fotode ja multimeedia talletamiseks; seadme mälu on laiendatav kuni 32 GB MicroSD-mälukaardiga.
3-megapikslise kaamera lahutusvõime on 2048×1536 pikslit (kokku 3,15 MP), muudetavad ISO- ja värvustasakaalu sätted ning geograafiliste koordinaatide lisamise võimalus.
Kasutusmugavus.
Nutitelefon sobib mugavalt kätte ning seda saab käsitseda ka ühe käega. SMS-sõnumite haldamisel luuakse iga sõnumeid vahetanud inimese jaoks eraldi kaust, kus asub vestluse vormis ajaliselt järjestatud kirjavahetus. Virtuaalse klaviatuuri asemel võib kasutada tekstisisestussüsteemi Swype, mis seisneb tähtede vahele triipude tõmbamises. Swype'il puudub eesti keele tugi.
Aku.
Aku mahutavus on 1500 mAh. Ametlikud andmed lubavad rääkida 2G-võrgus kuni 15 tundi ja 3G-võrgus kuni 7 tundi, kuid hoides mobiilse andmeside, Wi-Fi või GPS-funktsiooni sisselülitatuna, lüheneb kasutusaeg tunduvalt.
Ühilduvus teenustega.
Samsung Galaxy 3 ühildub kõikide Google’i teenustega: toetatud on Gmail (mitme aadressi tugi), kalender, Google Maps, Google Talk ja YouTube. Android Market lubab telefoni laadida kasutaja poolt vajalikku tarkvara. Mõni programm vajab Android 2.2 opsüsteemi, kuid valdav osa töötab ka telefonis oleva 2.1 versiooniga. Meelelahutusfunktsioonide seas on Qik, Skype, Twitter, kaloriarvutaja ja kompass.
Tarkvarauuendused.
Uuendus Androidi versioonile 2.2 (Froyo) lasti välja 13. aprillil 2011 India kasutajatele Samsung Kiesi tarkvara kaudu. 2011. aasta teisel poolel lasti Froyo uuendus ametlikult välja Kreekas ja Suurbritannias.
Tarkvaraarendaja kasutajanimega Marcellusbe on suutnud Galaxy 3 peal tööle saada ka uuema versiooni Gingerbread (2.3.7), nimetades seda mitteametlikku modifitseeritud versiooni CyanogenMod 7-ks, ning tegeleb selle uuendamise ja parandamisega.
Foorumis XDA-developers on ka saadaval lai valik modifitseeritud Froyo versioone ning arendajad tegelevad ka kõige uuema Androidi versiooni Android Ice Cream Sandwich (ICS, v4.0.1) kohandamisega Galaxy 3-le.
Kaja (kino)

Kaja oli kino Tallinnas Mustamäel II mikrorajoonis aadressil Eduard Vilde tee 118. 
1964. aastal avatud 400 istekohaga kino projekteeris arhitekt Raul-Levroit Kivi ja rekonstruktsiooniprojekti tegi arhitekt Irina Raud. Kino Kaja lõpetas tegevuse 1997. aastal. Pikka aega tühjalt seisnud hoonesse asus 2001. aastal Mustamäe Kultuurikeskus Kaja.
Endine kinohoone lammutati märtsis-aprillis 2018. Kinohoone asemele ehitatakse Mustamäe Kultuurikeskus Kaja ja Mustamäe linnaosavalitsuse tarbeks uus mitmeotstarbeline keskusehoone, mis valmib 2019. aasta kevadel.
Analoogse projekti järgi rajatud kinohooned asuvad Tartus (Ekraan), Pääskülas (Koit), Võrus (Noorus), Kohtla-Järvel ja Madonas (Läti). Viljandi kino on lammutatud.
Aleksander Yaska

Aleksander Yaska (sündinud 1967 Viljandis) on eesti kunstnik.
Ta kolis 1974 Petserisse. Aastal 1994 lõpetas kunstnike ja disainerite kooli; 1996–2002 õppis Peterburi ülikoolis kaugõppeosakonnas kunsti erialal. 
Ta viljeleb põhiliselt õlimaali, eriti maastikumaali. Näitustel esineb aastast 1997.
Rossija (laevaklass)

Rossija klassi laevad (vene keeles Россия) on kahetekilised jõereisilaevad, mis ehitati 1952–1958 Slovakkias Komárno laevatehases. Slovakkias tähistati selle klassi laevu tähisega OL800 (slovaki keeles "osobna lod 800" 'reisilaev 800 hj'). Seeria sai nime esimese selle klassi laeva Rossija järgi. Rossija klassi alused on tuntud ka nime projekt 785 (проект 785) all. 23. märtsil 1951 kinnitatud projekti autor oli Tšehhoslovakkia Sotsialistliku Vabariigi konstruktoribüroo (vene lühend КБ ЧССР).
Rossija klassi jõelaevu ehitati Volga, Doni, Kaama, Obi-Irtõši, Jenissei ja Ukraina Dnepri jõelaevakompaniidele kokku 36 ning need jagunevad kolme seeriasse: I, II ja III. Jõelaevade moderniseeritud projekt on tähistatud 785A.
Esimesed 17 laeva on nimetatud NSV Liidu 16 liiduvabariigi järgi. Ukraina järgi nimetati kaks laeva, sest esimene neist põles valmimise aastal maha ja hävis. See oli 36 laevast ka ainus, mis võeti kasutusest maha enne NSV Liidu lagunemist. Eesti nime kandev laev valmis neljateistkümnendana. Järgmised 13 laeva nimetati Venemaa heliloojate järgi. Kaks viimast kandsid Lenini ja Marxi nime. Pärast NSV Liidu lagunemist nimetati 11 neist ümber, sealhulgas 6 nimetati kaks korda ümber.
Esialgu kasutati Rossija klassi laevu üksnes Volga ja Doni valglas. Sedamööda, kuidas aastakümnete jooksul valmis järjest moodsamaid laevu, saadeti Rossija klassi laevu mujalegi. Tšornobõli katastroofi likvideerimise ajal 1986–1989 kasutati 13 Rossija klassi laeva ujuvhotellina Tšornobõlis. Pärast Nõukogude Liidu lagunemist müüdi palju Rossija klassi laevu eraettevõtetele, peamiselt turismiettevõtetele.
Järgmisel päeval pärast Bulgarija 2–3 minutiga uppumist 10. juulil 2011 andis Venemaa transpordiminister Igor Levitin käsu kõik Rossija klassi laevad ekspluatatsioonist maha võtta. Enam ei korraldata neist ühegagi turismireise. Mõni on kasutusel ujuvhotelli või puhkekeskusena.
Tehnilised andmed.
Rossija klassi laevad on 80,22 m pikad. Nende laius on I seerial 12,50 m, II ja III seerial 14,00 m. Laeva süvis on 1,90 m. Sügavas vees võib laev arendada kiirust kuni 11 sõlme ehk 20,5 km/h.
Laev võib peale võtta 233 (I–II seeria) või 259 (III seeria) reisijat. Kajutid olid ühe-, kahe-, nelja-, kuue- ja kaheksakohalised. Lisaks võib laev peale võtta 25 (I–II seeria) või 40 (III seeria) tonni kaupa. Laevaperes on 45 liiget. Täislastis laeva veeväljasurve on 1003 tonni.
Laeva jõumasina moodustavad 2 diiselmootorit, millest kummagi võimsus on 400 hj ehk 294 kW.
Kajutites olid kraanikausid. Laeval oli 2 restorani ja 2 salongi.
Sarnased jõelaevade projektid olid Jerofei Habaron (tüüp 860) ja Dunai (tüüp 305).
Alates 1990. aastatest tehti veel kasutusse jäänud laevadel sageli ümberehitustöid nende kaasajastamiseks ja mugavuse suurendamiseks. Suure arvu reisijate mahutamiseks mõeldud kajutid likvideeriti ja nende asemele rajati näiteks baarid. Mõned kajutid varustati duširuumiga. Selle käigus vähenes reisijate arv, mida laevale sai võtta, umbes 140-ni. 4 päästepaadist jäeti alles vaid 2.
Rossija-klassi laevad.
Laevade loetelus on esialgne nimi originaal- ja eesti keeles. Hilisemad ümbernimetamised on sulgudes kronoloogilises järjekorras.
Karel Rachůnek

Karel Rachůnek (27. august 1979 Gottwaldov – 7. september 2011 Jaroslavli lähedal) oli Tšehhi jäähokimängija, kaitsja.
Rachůnek mängis alates 1999. aastast 8 hooaega NHLi klubides Ottawa Senators, New York Rangers ja New Jersey Devils. 2002, 2004–2006 ning alates 2010 mängis ta KHLi klubis Jaroslavli Lokomotiv, olles viimasel aastal selle kapten.
Ta mängis ka Tšehhi jäähokikoondises. 2009. aasta MM-il Šveitsis andis ta 7 kohtumises 4 resultatiivset söötu ja tšehhid lõpetasid 6. kohal, kaotades veerandfinaalis Rootsi jäähokikoondisele 1:3.
2010. aasta MM-il Saksamaal tulid tšehhid maailmameistriks, võites veerandfinaalis bullititega Soome jäähokikoondise, poolfinaalis bullititega Rootsi ja finaalis 2:1 Venemaa jäähokikoondise. Sealjuures lõi Rachůnek poolfinaalis viigivärava 7½ sekundit enne normaalaja lõppu ja finaalis andis ta 38. minuti alguses resultatiivse söödu, aidates tšehhid 2:0 juhtima.
2011. aasta MM-il Slovakkias osales Rachůnek kõigis 9 mängus, lõi ühe värava (alagrupis Saksamaa jäähokikoondise vastu 5:2 võidetud mängus seisuks 3:1) ja andis 2 resultatiivset söötu, sealhulgas veerandfinaalis USA jäähokikoondise vastu 4:0 võidetud mängus seisuks 2:0. Poolfinaalis kaotasid tšehhid Rootsile 2:5 ja võitsid pronksimängus Venemaa 7:4.
Rachůnek hukkus Jaroslavli lennuõnnetuses. Tšehhi koondislastest said samas surma veel Jan Marek ja Josef Vašíček.
Karel Rachůnek oli abielus ja tal on kaks last. Vennad Ivan (sündis 1981) ja Tomáš (1991) mängisid mõlemad Tšehhi kõrgliigas hokit.
Knjaz Vorontsov

Knjaz Vorontsov (vene keeles "Князь Воронцов") on kahe tekiga neljateistkümnes Rossija-klassi (projekt 785/OL800, 2. seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1955. aastal Volga jõelaevakompaniile kui "Estonija". Selle nime all kasutati laeva nii Venemaa jõegedel liinil Gorki-Rostov Doni ääres NSVLi lipu ja alates 1993. aastast Venemaa lipu all kui ka Ukrainas aastatel 1986–1989 Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimisel, kus laeva kasutati ühiselamuna.
Uus omanik Samarast andis 2003. aastal laevale uue nime "Kievskaja Russ". Laev moderniseeriti 2003. aastal Hlebnikovi laevaremonditehases ja 2004. aastal Moskva Põhjasadamas. Alates 2008. aastast seisab laev Himki veehoidlal sadama külmhoone kai ääres, sh alates 2010. aastast "Knjaz Vorontsovi" nime all.
Atakpamé

Atakpamé on linn Togos, Mägipiirkonna halduskeskus.
Atakpamé asub 161 km pealinnast Lomést põhjas riigi lõuna- ja põhjaosa ühendava maantee ja raudtee ääres.
Atakpamé on Togo suuruselt neljas linn. Aastal 2010 elas linnas 69 261 inimest.
Asula rajasid jorubad. Kuni Esimese maailmasõjani oli Atakpamé Saksa Togomaa keskus.
Linn on tööstus- ja kaubanduskeskus.
Hanna Hellquist

Hanna Hellquist (sündinud "Hanna Victoria Hellqvist" 24. juulil 1980 Karlstadis) on Rootsi ajakirjanik ja kirjanik. 
Tööturuameti praktikandina alustas ta ajakirjanikutööd kohalikus ajalehes Karlstads-Tidningen (Karlstadi Uudised) juba 19-aastaselt. Hiljem on ta töötanud telekanalis TV4 Värmland, päevalehes Göteborgs-Posten, ajakirjas Resumé ja hommikulehes Dagens Nyheter. Viimases neist pälvis ta tunnustust humoorikate ja avameelsete kolumnidega "Namn &amp; Nytt", seejärel linnaelu kajastuste "På Stan" ja intervjuude eest lehe pühapäevaväljaandes Dagens Nyheter Söndag. 2009. aasta jaanuarist töötab ta saatejuhina Rootsi Raadio kolmanda kanali hommikuprogrammis.
Ta on esinenud külalisena telesaatesarjas "Schulman show". Hellquist on õppinud soouuringuid Göteborgi Ülikoolis. 2009. aasta märtsis avaldas ta raamatu "Karlstad Zoologiska" ("Zooloogiline Karlstad"), milles kirjutas oma isast ja lapsepõlvest Karlstadis. 2009. aastal oli ta Rootsi Raadio esimese kanali suveprogrammi üks saatejuhte. Jaanuaris 2011 hakkas Rootsi Televisioonis jooksma Hellquisti teleseriaal "Jakten på lyckan" ("Õnneotsingud").
Eesti Põhiüksus Narvas

Eesti Põhiüksus Narvas (saksa "Estnische Ersatz-Sicherungsgruppe in Narwa") oli Teise maailmasõja ajal Wehrmachti koosseisus moodustatud väeüksus.
Eesti Põhiüksus oli väegrupp Nord rinde tagala kindlustamiseks ja seal korra hoidmiseks mõeldud sõjaväeliste üksuste – Julgestusgruppide väljaõppe ja tagavaraüksus. Julgestusgruppide ülesandeks oli rinde tagalas korra hoidmine, teede, raudtee, sildade ja muude sõjaliste objektide valvamine, sõjavangide konvoeerimine ja valvamine kuni nende üleandmiseni vangilaagritesse, rindetagala puhastamine sinna jäänud Punaarmee võitlejatest ning võitlus partisanidega.
Eesti Põhiüksus Narvas moodustati 1942. aasta jaanuaris pärast julgestusgruppide 181–185 moodustamist julgestusgruppide koosseisust üle jäänud, peamiselt vanemaist ja rindeteenistuseks kõlbmatuist vabatahtlikest, kes olid 185. julgestusgrupist välja jäetud. Eesti Põhiüksus Narvas asus Narva Hermanni linnuses. Üksuse koosseis oli vabatahtlik ja üksusse astujatega sõlmiti aastane tööleping. Julgestusgruppides kehtisid Wehrmachti auastmed.
Pataljoniülemaks oli sakslasest hauptmann Wicht.
Pataljoni koosseisus oli 4 kompaniid.
Vastavalt 1942. aasta 1. mai raportile kuulus sel ajal julgestusgrupi nimekirja 13 ohvitseri, 52 allohvitseri ja 265 reameest pluss kaks sakslasest allohvitseri ning 5 reameest.
Pärast aastase teenistuslepingu lõppu septembris 1942 moodustati julgestusgruppide meestest oktoobris 1942 Wehrmachti alluvuses 3 idapataljoni numbritega 658., 659. ja 660. ning 657. üksik eriotstarbeline idakompanii.
Eesti Põhiüksus Narvas reorganiseeriti 23. oktoobril 1942 hauptman Georg Fischeri juhitavaks Narva tagavara idapataljoniks (saksa keeles "Ost Ersatz Bataillon “Narwa”"). Narva ida-tagavarapataljoni rivikoosseisus oli 10. jaanuaril 1944. aastal 205 meest. 
1943. aasta suvel moodustati pataljoni koosseisust eriüksus, kapten Fischeri pataljon ("Einheit Fischer"), mis võitles partisanidega Narva-Leningradi raudteeliini ümbruses. 1944. aasta jaanuari lõpus taganes Fischeri pataljon Eestisse. Fischeri pataljon nimetati 1944. aasta aprillis eriotstarbeliseks väli-taga varapataljoniks ("Feldersatzbataillon zur besonderen Verwendung, F.E.B. z.b.V."), määrati 15. aprillil välja õpetama 1944. aasta veebruari alguses mobiliseeritud ja kiirkorras rindele saadetud rügemendi Tallinn pataljone.
Idapataljonid ühendati 20. eesti SS-diviisiga lõplikult aprillis 1944. 657. idakompanii ning Narva tagavarapataljoni ja Fischeri pataljoni mehed jaotati erinevate 20. Eesti SS-vabatahtlike diviisi osade vahel.
Francesco Orsi

Francesco Orsi (sündinud 20. septembril 1980) on Itaalia päritolu Eesti filosoof ja rokkmuusik.
2004. aastal kaitses ta La Sapienza ülikoolis Roomas väitekirja "The Distinction between Agent-relative and Agent-neutral Value" ja sai magistrikraadi (MA, "Laurea Specialistica"). 2006. aastal kaitses ta Suurbritannias Readingi Ülikoolis magistritöö filosoofias ning 2007. aastal Pisas Scuola Normale Superiores doktoritöö filosoofias "Value and Normativity". 
2008. aastast on ta töötanud filosoofialektori, tõlkija ja toimetajana.
2010. aastast oli Orsi järeldoktorantuuris Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas ja töötas aastatel 2013–2020 seal praktilise filosoofia vanemteadurina. 2021. aastast oli ta Tartu Ülikooli praktilise filosoofia kaasprofessor ja 2022. aastast on teoreetilise eetika kaasprofessor.
Orsi töö põhisuunad on väärtuse analüüs, metaeetika, moraalipsühholoogia, eetika ajalugu. Ta kirjutab ka seksuaalsuse eetikast.
Isiklikku.
Francesco Orsi on mänginud Tartu rahvusvaheliste üliõpilaste rokkansamblis Ka Moosiga.
Purikala (perekond)

Purikala ("Istiophorus") on soojades ookeani piirkondades elav kalade perekond. 
Perekonda kuulub kaks liiki, kes on nime saanud neile iseloomuliku suure seljauime järgi.
Michiru Nagatsu

Michiru Nagatsu (sündinud 31. augustil 1978 Niigatas, Jaapanis) on jaapani teadusfilosoof, endine Tartu Ülikooli õppejõud.
Nagatsu on õppinud õigusteadust (BA) ja avalikku haldust (MA) Tokyo Ülikoolis ning filosoofiat Londoni Majanduskoolis (MSc), Exeteri Ülikoolis (PhD, väitekiri "Psychologizing Economic Man: Foundational Problems in Economics and Cognitive Science", juhendajad Francesco Guala ja John Dupré) ja Manchesteri Ülikoolis (järeldoktorantuur 2009–10). Ta on pidanud loenguid Tartu Ülikoolis, Tallinna Ülikoolis, Eesti Kunstiakadeemias ja Exeteri Ülikoolis ning on üks filosoofiaportaali Philpapers valdkonnatoimetajaist (sotsiaalteaduste filosoofia).
Nagatsu uurimistöö keskendub sotsiaalteaduste filosoofiale, eriti eksperimentaalse majandusteaduse metodoloogiale. Eesti filosoofia aastakonverentsil 2011. aastal esines ta ettekandega "Experimental Philosophy of Science and Scientiﬁc Pluralism".
660. Eesti Pataljon

660. Eesti Pataljon oli Eesti vabatahtlike väeosa Saksa Wehrmachtis aastatel 1942–1944. 
660. Eesti Pataljoni tuumikuks oli 1941. aasta sügisel moodustatud 184. Eesti julgestusgrupp.
Pataljoni ülemad.
660. Idapataljon.
1942. aasta oktoobril muutus pataljon tagalateenistusüksusest rindeüksuseks ja 184. Eesti Julgestusgrupp nimetati ümber 660. Idapataljoniks ("Ost-Bataillon 660").
Pataljoni ülem oli kapten Heinrich Erich Ellram, pataljoni koosseisus oli 4 kompaniid.
660. Eesti Pataljon.
1942. aasta jõulude ajal muudeti jälle pataljoni nime ning 1943. aasta 1. jaanuarist oli see 660. Eesti Pataljon ("Estnisches-Bataillon 660").
1943. aasta lõpus asus 660. Eesti Pataljon Narva taga, 657. kompanii Staraja Russa juures, 658. ja 659. Eesti pataljonid Novgorodi all ja Ilmeni järve ääres eesliinil.
Pataljoni likvideerimine.
18. aprillil 1944 liideti 660. Eesti Pataljon 20. Eesti SS-diviisiga selle 46. Relva-SS Grenaderirügemendi III pataljoniks.
Rooma nõges

Rooma nõges "(Urtica pilulifera)" on nõgeseliste sugukonda nõgese perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Kasvab kuni 150 cm kõrguseks. Meenutab välimuselt kõrvenõgest, kuid on sellest tihedamalt kõrvekarvakestega kaetud.
Helga Jõerüüt

Helga Jõerüüt (aastani 1955 Helga Imelik; 9. mai 1925 Tartu – 27. november 2011 Aa) oli eesti graafik.
Ta sündis Tartus arsti perekonnas, lõpetas 1943 (või 1944?) Tartu Tütarlaste Gümnaasiumi. Õppis Pallase kunstikoolis skulptuuri professor Anton Starkopfi juhendamisel, Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis maali professor Ado Vabbe juhendamisel. Lõpetas 1951. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 
Jõerüüdi lähemate Pallase-kaaslaste seas olid temaga samal aastal õpinguid alustanud Lüüdia Vallimäe-Mark, Helju Sarnet Zauram ja Ülo Sooster, aga ka vanemad olijad Valve Janov, Kaja Kärner, Silvia Jõgever ja Lembit Saarts.
Looming.
Ta on illustreerinud lasteraamatuid, õpikuid ja ajakirja Täheke.
Akvarellmonotüüpia oma tahte ja juhuse võluga kujunes aja jooksul Jõerüüdi autoritehnikaks. Tema põhiampluaa olid maastikud ja aedlinnamotiivid nii Eestist kui Lõunast, vaikelud ja lilled. 
Isiklikku.
Tema isa Johannes Imelik (1889–1957) oli arst, samuti oli arst tema emapoolne vanaisa Mihkel Ostrov (1863–1940); tema onu Mihkel Ostrov-Laid oli kirikuõpetaja ja sõjaväelane. Vend Olaf Imelik (1923–2014) oli spordifüsioloog, publitsist ja luuletaja.
Ta oli 1955. aastast abielus majandusteadlase Ivar Jõerüüdiga (1927–2000).
Matilde di Canossa

Matilde di Canossa (itaalia keeles "Matilde", ladina keeles "Matilda", "Mathilda"; märts 1046 Mantova – 24. juuli 1115 Bondeno di Roncore) oli Toscana markkrahvinna, tuntud ka Suure krahvinna ja Toscana Matildena. 
Matilde oli investituuritüli ajal paavst Gregorius VII poolel ja oli üks vähestest keskaja naistest, kes tegeles ka sõjapidamisega.
Haue

Haue (omastav haudme) on peamiselt ühiseluliste putukate munade ja vastsete kogum. Mõnikord arvatakse haudme alla kõik valmikueelsed järgud: munad, vastsed, nümfid ja nukud.
Hoiatusvärvus

Hoiatusvärvus ehk aposemaatiline värvus on loomade kehakatte ere muster, mis teeb mittesöödava looma (nt lepatriinu) või hästi kaitstud looma (nt okassea) eriti silmapaistvaks, vältimaks kiskjate juhuslikke kallaletunge; loomade kaitsekohastumusi. 
Mõnedel loomadel võib hoiatusvärvusega kaasneda mõnikord ka hoiatuskuju ja/või ähvardav käitumine.
Kamar

Kamar on tihedasti koos kasvavaist rohumaataimedest moodustuv läbipõimunud kiht. 
Mõnikord eristatakse rohukamarat (kamara maapealne osa) ja juurekamarat (maapinna ülemises kihis kujunev rohkete juurtega läbipõimunud tallamiskindel kiht).
Plasmoodium

Plasmoodium ("Plasmodium") on rakusiseste parasiitsete protistide perekond.
Plasmoodiumitega nakatumist nimetatakse malaariaks. Inimestele siirutavad malaariat kahetiivalised, kes on ise nakatunud plasmoodiumitest.
Perekonna kirjeldasid 1885. aastal esimestena Ettore Marchiafava ja Angelo Celli.
Klassikaliselt on neid käsitletud polüfüleetilises eosloomade rühmas.
Plasmoodiumi perekonda kuuluvad järgmised alamperekonnad:
Liigid.
Tänapäeval on sellest perekonnast teada üle 200 liigi.
Madusid nakatavad, vektorite vahendusel, "Plasmodium pessoai" (näiteks "Spilotes pullatus" ja "Lachesis muta"), "Plasmodium tomodoni" ("Tomodon dorsatus") "Plasmodium wenyoni" ("Thamnodynastes pallidus").
Helmintoloogia

Helmintoloogia on parasitoloogia haru, mis uurib parasiitusse ja nende põhjustatud haigusi – helmintoose. 
Helmintoloogia on seotud meditsiini ja veterinaariaga, kus diagnoositakse ja ravitakse nugiusshaigusi ning tegeletakse nende mõjul tekkida võivate ohtudega nii loomadele, lindudele kui inimestele.
Ksülofaag

Ksülofaag on taimtoiduline loom, kelle toidust suure osa või tavaliselt kõik moodustab puit. 
Ksülofaagid on nt mädamailaste röövikud, puiduvaablaste vastsed, termiidid).
Loomi, kelle elukeskkond on puit, nimetatakse, ksülobiontideks.
Abstsissioon

Abstsissioon (ladina sõnadest "ab" 'ära' + "scindere" 'rebima') on taimefüsioloogiline nähtus, mille tagajärjel taime mingi osa eraldub. Tavaliselt on selleks lehed või viljad, harvem õied, seemned jt.
Allelopaatia

Allelopaatia on eri liiki taimede vastastikune mõjutamine keemiliste ühenditega; allelokeemia erijuht.
Allelopaatia võib mõjutada taimekoosluste liigilist koosseisu ja suktsessioonide kulgu.
Allelopaatiliste mõjudega arvestamine võib olla oluline näiteks segakultuuride kasvatamisel.
Alleni reegel

Alleni reegel on USA zooloogi Joel Asaph Alleni poolt sõnastatud ökogeograafiline reegel (seaduspärasus), mille kohaselt imetajate kehast eemale ulatuvad kehaosad (kõrvad, saba, jäsemed) on külmas kliimas elavatel liikidel (või alamliikidel) suhteliselt lühemad kui soojas kliimas elavatel
Alleni reegel on seostatav termoregulatsiooni ökonoomsusega, sest külmas kliimas vähendab see kehapinnalt eralduvad soojust (kehaosa pinna ja ruumala suhe on väike) ja soojas kliimas suurendab soojuse äraandmist.
Rasputin (jõelaev)

Rasputin (vene keeles "Распутин") on kahe tekiga esimene Rossija-klassi (projekt 785/OL800 I. seeria) Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno (Slovenské Lodenice n.p. Komárno) laevatehases Komárnos Tšehhoslovakkias 1952 Volga jõelaevakompaniile heaks kui "Rossija". Selle nime all kasutati laeva mitte ainult Venemaa jõgedel liinil Gorki-Kuibõsev ja Samara NSVLi ja alates 1993. aastast Venemaa lipu all, vaid ka alates 1. juulist 1986 kuni 9. oktoobrini 1989 Ukrainas Tšornobõli katastroofi tagajärgede likvideerimiseks, kus see teenis ühiselamuna. 
1989.–1994. aastani kasutati laeva Kuibõševis (ümbernimetatud 1990. aastal Samaraks) ja 1994. aastal kanti maha ning anti firmale OAO Kompozit Dostojevski-nimelise puhkemaja kasutamiseks üle, kuid laev jäi Jõeregistrisse. 2002.–2007. aastani kasutati laeva "Rossitši" nime all, kuid pardale jäi kiri "Россия". 2008. aastal müüdi laev maha, nimetati ümber Rasputiniks, kuid maailma kriisi tõttu seisis pooleli jäänud moderniseerimisel Kimrõs Venemaal ning lammutati vanarauaks 2011. aasta oktoobris.
Virtuaalmaailm

Virtuaalmaailm on arvutipõhine simuleeritud maailm, kus inimesed saavad üksteisega suhelda ning luua ja kasutada selles keskkonnas olevaid objekte, omades selleks kindlaid kasutajaid, mis võivad olla teksti kujul, kahe- või kolmemõõtmelised. Näiteks jututoas tähistab kasutajat nimi, mille igaüks endale valib. Graafilistes arvutimängudes aga tähistab kasutajat või tegelase avatar, mis võib olla inimese kuju, loomakuju või mingi fiktsionaalne tegelane.
Kookon

Kookon on paljude selgrootute loomade mune (munakookon) või nukke (nukukookon) ümbritsev kest. 
Munakookonit eritavad näiteks tigudel suguelundite lisanäärmed, vihmaussidel ja kaanidel vöö näärmerakud ning ämblikel võrgunäärmed. 
Nukukookoni tekitavad paljud putukad enne nukkumist.
Siidiliblika ja mõnede teiste liblikate kookoni võrgendist saadakse looduslikku siidi.
Liigierisus (ökoloogia)

Liigierisus on looma- või taimekoosluse struktuuri (liigirohkust) iseloomustav näitaja . 
Liigierisus on seda suurem, mida rohkem on koosluses liike ja mida ühtlasemalt nad on jaotunud. 
Ökoloogias on kasutatud paljusid liigierisuse indekseid, nt Shannoni liigierisus.
Pabeross

Pabeross on suitsetatav tubakatoode, mille peamine koostisosa on peenestatud tubakas, mida ümbritseb õhuke paberist hülss.
Paberossidel puudub filter, mistõttu suitsetatakse neid sageli sigaretipitsiga. See aitab vähendada suitsu kuuma otsese kontakti võimalust suitsetaja sõrmedega ja takistada tubakatükkide suhu sattumist. Samas võib paberossi otsa vajadusel kergelt lapikuks vajutada, et hõlbustada suitsu tõmbamist, kuid enamikul juhtudel saab neid kasutada ka ilma täiendava ettevalmistuseta.
Tuntud paberosside hulka kuuluvad näiteks Belomorkanal-tüüpi paberossid, mis on saanud kultuurilise sümboli staatuse. Neid seostatakse sageli nõukogudeaegse igapäevaeluga, olles kättesaadavad ja populaarsed erinevates sotsiaalsetes kihtides. Belomorkanal on ka disainilt iseloomulik, kuna tubaka hulk ja hülssi pikkus annavad neile unikaalse väljanägemise.
Paberossid on ajalooliselt olnud odav ja laialt levinud suitsetamistoode, mida on lihtne valmistada ja transportida. Nende populaarsus on siiski vähenenud, kuna suitsetajate eelistused on liikunud kaasaegsemate toodete, näiteks filtriga sigarettide ja e-sigarettide poole. Samuti on tervisekampaaniad ja tubakatoodete regulatsioonid mõjutanud paberosside kättesaadavust ja kasutamist.
Paberossid, kuigi vähem levinud, säilitavad oma koha suitsetamiskultuuris ja nostalgia sümbolina neile, kes hindavad nende lihtsust ja traditsioonilist välimust.
Keemiline ökoloogia

Keemiline ökoloogia ehk kemoökoloogia on keemia ja ökoloogia piiriteadus, mis uurib organismide omavahelisi ja organismide ja keskkonna vahelisi keemilisi mõjutusi ja seoseid.
Keemiline ökoloogia kasutab peamiselt keemilisi meetodeid.
Kemoökoloogia üks vanemaid harusid on geokeemiline ökoloogia, mis keskendub organismidele avaldatava Maa keemiliste tegurite mõju uurimisele. Lisaks sellele on kemoökoloogia olulisi harusid ka biokeemiline ökoloogia (uurib organismidevahelisi keemilise mõjutusi). Mürkained uurides puutub kemoökoloogia kokku biokeemilise toksikoloogiaga.
Strateegiline filantroopia

Strateegiline filantroopia (inglise keeles "venture philanthropy") on riskikapitali põhimõtetele toetuv heategevuse liik, mis pakub nii rahalist kui mitterahalist (oskusteave, vabatahtlik inimressurss) toetust sotsiaalsetele algatustele, mis tegutsevad ühiskonna edendamise nimel. Strateegilise filantroopia eesmärgiks on tõsta nende organisatsioonide tegevusvõimekust, mille kaudu suurendatakse positiivset mõju ühiskonnas nii sotsiaal-, keskkonna- kui ka kultuurivaldkonnas. Strateegiline filantroopia on filantroopia spetsiifilisem suund.
Eesmärgid.
Strateegilise filantroopia eesmärgiks on tõsta ühiskondlike organisatsioonide tegevusvõimekust, mille kaudu suurendatakse positiivset mõju ühiskonnas nii sotsiaal-, keskkonna- kui ka kultuurivaldkonnas.
Strateegiline filantroopia Eestis.
Eestis on strateegilise filantroopia mõtteviisi maaletoojaks Heateo Sihtasutus, mille juurde loodi aastal 2018 Eesti esimene strateegilise filantroopia fond - Heateo Mõjufond. Mõjufondi näol saavad ühiskondlikud algatused endale mitmeks aastaks pühendunud partneri, kellega koos organisatsiooni arendada ja lahenduse mõju-ulatust suurendada. Algatuste juhte ja meeskondi nõustatakse erinevates valdkondades: strateegia, kommunikatsioon, finantsid, juhtimine, mõju hindamine ja mõõtmine. Heateo Mõjufond töötab nii alustavate kui kasvufaasis olevate ühiskondlike organisatsioonidega.
Koevolutsioon

Koevolutsioon on kahe või enama vastassuhteis oleva liigi (või muu bioloogilise üksuse) üksteisest sõltuv evolutsioon. 
Koevolutsiooni võib täheldada mitmel bioloogilisel tasemel. Näiteks mikroskoopilisel tasemel on proteiinis toimunud korreleeruvad mutatsioonid aminohapete vahel; makroskoopilisel tasemel esineb eri liikidel omavahelisi korreleeruvaid tunnuseid.
Kometabolism

Kometabolism on raskesti muundatavate ühendite kasutamine mitme eritasemelise organismi järjestikuses talitluses.
Tavaliselt on ettevalmistavateks muundajateks mikroobid, kelle elutegevuse tulemusena muutuvad raskesti muundatavad ühendid kasutatavaks teistele organismidele (nt taimedele ja loomadele). 
Kometabolismi protsessid toimuvad ka inimese seedekulglas.
Firenze sinjoriia

Sinjoriia oli Firenze Vabariigi valitsusorgan.
Firenze sinjoriia 9 liiget, eestseisjad ehk "priorid", valiti linna gildide liikmete seast, 6 suurematest ja 2 väiksematest gildidest. Üheksas liige oli Õigluse gonfalonjeer ("Gonfaloniere di Giustizia").
Liikmete valimine.
Vähemalt 31-aastaste gildiliikmete nimed pandi kaheksasse nahkkotikesse ("borse"), mida hoiti Santa Croce basiilikas. Iga kahe kuu järel toodi kotikesed hoiupaigast välja ja igaühest loositi lühikese tseremoonia käigus üks nimi. Valitavaks loeti vaid neid mehi, kel polnud võlgu, kes polnud lähiminevikus sinjoriias olnud ja kes polnud juba väljaloositud meeste sugulased.
Teenistus sinjoriias.
Üheksa väljavalitut pidid kohe kolima Sinjoriia paleesse (tänapäeval tuntakse seda Vana palee ehk "Palazzo Vecchio" nime all), kuhu nad pidid jääma kogu oma kahekuise ametisoleku aja jooksul. Neile maksti mõõdukat tasu kulude katteks ja nende käsutusse anti rohelistes livreedes teenijad. Eestseisjate vormiriietuseks oli naaritsanahaga ääristatud ning naaritsanahksete krae ja kätistega karmiinpunane kuub.
Valitsemisel pidi sinjoriia nõu pidama kahe valitava nõukoguga, mida koosvõetuna nimetati Kolleegiumideks ("Collegi"). Neist esimeses ("Dodici Buonomini") oli 12 ja teises ("Sedici Gonfaloniere") 16 liiget. Teisi nõukogusid, nagu Sõja kümme, Julgeoleku kaheksa ja Kaubanduse kuus, valiti vajadusel.
Õigluse gonfalonjeer.
Õigluse gonfalonjeeri ametikoht loodi 1293. aasta. Tema juhtis sinjoriiat ja talle oli usaldatud linnriigi põhiseaduse kaitse. Gonfalonjeeril oli tema võimu sümboliseeriv erilise kuju ja värviga lipp "gonfalone", millest tuli ka ametinimetus.
Õigluse gonfalonjeer valiti esialgu kaheks kuuks loosi abil gildide vanemate liikmete seast. Kuid pikapeale muutus isikute ring, kelle seast gonfalonjeere valiti, järjest kitsamaks ja lõpuks hakati gonfalonjeere valima Firenze kõige mõjukamatest perekondadest. 1393 lisati tingimus, et gonfalonjeer peab olema vähemalt 45-aastane.
Gonfalonjeeri käes oli suur võim. Ta oli sinjoriia eesistuja, juhtis linna relvajõude, kutsus kokku kolleegiume ja tal oli õigus algatada seaduste vastuvõtmist. Kõige rohkem piiras tema võimu lühike ametiaeg (2 kuud).
1502. aastal muudeti õigluse gonfalonjeeri ametikoht eluaegseks ja sellele kohale valiti Piero Soderini. Soderini siiski ei olnud gonfalonjeer surmani: ta suri 1522, aga kukutati 1512. Medicite restauratsioon taastas 2 kuu pikkuse ametiaja. 1527 kehtestati ametiaja pikkuseks 1 aasta, kusjuures gonfalonjeeri tohtis kuni 3 korda tagasi valida. Ent juba 1532 õigluse gonfalonjeeri ametikoht kaotati ja selle ülesandeid hakkas täitma hertsog.
Konsument

Konsumendid ehk tarbijad on organismid, kes otse või kaudselt (teiste tarbijate vahendusel) toituvad muudest elusatest või surnud taimedest või loomadest. Konsumentidele vastanduvad produtsendid ehk tootjad.
Kõik heterotroofsed organismid on konsumendid.
Toiduahelas moodustavad konsumendid teise lüli ja sellele järgnevad lülid.
Krüobioloogia

Krüobioloogia on bioloogia haru, mis uurib äärmuslikult madala temperatuuri toimet organismidele ja kudedele. Krüobioloogia olulised valdkonnad on näiteks organismide allajahtumisseisundi ja külmumise uurimine.
Krüoloogia

Krüoloogia (inglise "cryology") on õpetus lumest, jääst ja igikeltsast.
Johannes Lipstok

Johannes Lipstok (13. september 1883 Valkla – 17. jaanuar 1961 Haapsalu) oli eesti baptisti vaimulik.
Ta õppis Valkla koolis. Aastatel 1904–1907 teenis sõjaväes. Aastal 1908 astus ta Baptisti Usuteaduse Seminari, hiljem õppis ta Lodzis ja Riias.
Ta oli aastatel 1911–1923 Rummu-Valkla baptistikoguduse jutlustaja, aastatel 1923–1961 Haapsalu baptistikoguduse jutlustaja. Lisaks sellele oli ta aastatel 1921–1934 Eesti Baptisti Liidu esimees ja aastatel 1934–1945 Eesti Baptisti Liidu aseesimees.
Aastast 1945 oli ta Eesti Baptisti Liidu esimees, Eesti NSV Evangeeliumikristlaste-baptistide vanempresbüter ja Üleliidulise EKB Nõukogu liige.
Ta oli Eesti Baptisti Liidu lastekodu asutaja, Eesti Baptisti Jutlustajate Seminari üks asutaja ja aastal 1956 EEKBL usuteaduslike kursuste algataja.
Isiklikku.
Tema poeg on pankur Andres Lipstok.
Püramiid (geomeetria)

Püramiid on hulktahukas, mille üks tahk (püramiidi põhi) on hulknurk ning ülejäänud tahud on kolmnurgad.
Täpsema kirjelduse puudumisel eeldatakse enamasti vaikimisi, et püramiidi põhi on ruut.
Püramiidid kuuluvad prismatoidide hulka.
Ruumala.
Püramiidi ruumala on antud valemiga
 formula_1
kus formula_2 on püramiidi põhja pindala ja formula_3 on püramiidi kõrgus.
Kauliflooria

Kauliflooria ehk tüveõiesus on õite arenemine puude jämedail okstel ja tüvedel olevaist uinupungadest. Viljade arenemist sealsamas nimetatakse kaulikarpiaks.
Tüvel arenenud viljad on sageli kogukad ja neil on suured seemned. 
Kauliflooriat esineb umbes 1000 peamiselt troopika puuliigil, näiteks leivapuul ja kakaopuul. 
Kauliflooria seostub sageli zoogaamiaga ehk loomtolmlemisega või zoohooriaga ehk loomleviga.
Rodentitsiid

Rodentitsiid ehk närilisemürk on näriliste tõrjeks kasutatav mürkkemikaal.
Rohurinne

Rohurinne on rohttaimedest koosnev rinne metsa-, soo-, niidu- või muus taimekoosluses. 
Metsakoosluste puhul ühendatakse rohttaimed ja puhmad enamasti puhmarinde alla.
Umbrohutõrje

Umbrohutõrje (inglise "weed control") on umbrohtudest vabanemise meetmete kogum, mille hulka kuuluvad kultuurtaimede seemne puhastamine umbrohuseemnest, agrotehniliste võtete kasutamine ja herbitsiidide kasutamine. 
Rohu- ja mitteharitaval maal on oluline tõrjeviis niitmine, köögiviljapõllul rohimine ja kõplamine.
Piirav tegur

Piirav tegur (inglise keeles "limiting factor") on isendi või populatsiooni arengut piirav keskkonnategur.
Piirav tegur võib olla näiteks temperatuur või teatud toiteelemendi puudus.
Jugoslaavia jalgpallikoondis

Jugoslaavia jalgpallikoondis oli Jugoslaavia rahvuskoondis jalgpallis.
Maailmameistrivõistlustel olid Jugoslaavia parimad tulemused kaks 4. kohta (1930. ja 1962. aastal).
Euroopa meistrivõistlustel saavutati 1960. ja 1968. aastal 2. koht, 1976. aastal 4. koht.
Tšehhoslovakkia jalgpallikoondis

Tšehhoslovakkia jalgpallikoondis oli Tšehhoslovakkia rahvuskoondis jalgpallis.
Maailmameistrivõistlustel saavutati 1934. ja 1962. aastal 2. koht.
Euroopa meistrivõistlustel jõuti 1960. aastal 3. kohale, 1976. aastal 1. kohale, 1980. aastal 3. kohale.
Tehiskeskkond

Tehiskeskkond on inimese loodud või inimtegevuse tagajärjel tekkinud keskkond; kultuurikeskkonna osa. Tehiskeskkonna vastand on looduskeskkonda.
Tehiskeskkond võib hõlmata näiteks kortereid, maju, linnu ja nendesse ehitatud infrastruktuuri (veevärki, elektrivõrke jne).
Ida-Saksamaa jalgpallikoondis

Saksa DV jalgpallikoondis oli Saksa Demokraatliku Vabariigi rahvuskoondis jalgpallis.
Koondis tegutses aastatel 1952–1990.
Koondise koosseisus kõige rohkem mänge mänginud mees oli Joachim Streich, kes lõi ka kõige rohkem väravaid.
Raudmetallid

Raudmetallid ehk mustmetallid (inglise "ferrous metals") on metallurgias termin, millega tähistatakse rauda ja tema rauasulameid.
Raudmetallidele vastanduvad mitteraudmetallid ehk värvilised metallid.