August Rull

August Rull (vene keeles "Август Андреевич Рулль"; 13. juuni 1898 Tarvastu vald, Viljandi kreis, Liivimaa kubermang – 13. juuli 1968 Moskva) oli eesti päritolu Nõukogude Liidu meresõjaväelane, kontradmiral (1947). 
August Rull sündis 1898. aastal Viljandimaal Tarvastu vallas ning õppis aastatel 1909–1911 külakoolis, 1912–1914 kolm klassi kooli keskastmes. 
Septembris 1915 astus August Rull vabatahtlikuna mereväkke ja õppis 1915–1916 jungade kool Kroonlinnas. Oktoobrist 1916 määrati ta Kroonlinna galvanööride kooli suurtükiväe õpperühma juurde, kus õppis aastatel 1916–1917.
Nõukogude võimu kehtestamisel Venemaal jätkas teenistust Tööliste ja Talupoegade Punalaevastikus selle loomisest alates. Detsembris 1917 määrati ta teenima liinilaevale Gangut galvanööride (suurtükielektrikute) vanemana suurtükitornis, kus ta teenis kuni aprillini 1918. Veebruaris 1917 võttis Kroonlinnas osa Veebruarirevolutsioonist ja juunis 1917 osales Kroonlinna meremeeste rühma liikmena Petrogradis ajutise valitsuse vastasel demonstratsioonil.
1917. aasta Oktoobrirevolutsioonist võttis osa Kroonlinna meremeeste rühma koosseisus Petrogradi Balti vaksali ja linna telegraafi/telefonijaama hõivamisel. Osales ka Talvepalee vallutamisel, kus asus Vene Ajutine valitsus. 
Novembris-detsembris 1917 võttis osa lahingutest Aleksander Kerenski vägede vastu Krasnoje Selo all Gattšinas. 1918. aasta kevadel pani ennast vabatahtlikuna kirja kommunistide rühma, mis läks Kroonlinnast Põhjarindele. Oli juba varem bolševike partei liige. Aprillist septembrini 1918 tegutses Petrogradis seltsimees Utsinski korraldusel rühmas, mis võitles Petrogradis kontrevolutsionääride vastu. 
Sügisel 1918 astus vastavatud Mereväe Juhtivkoosseisu Leningradi M. V. Frunze nimeline mereväe juhtiva koosseisu kõrgem kooli, kus õppis 1918–1922. 
Aprillis-mais 1919 sõdis Põhja-Lääne rindel kuulipildurina kooli poolt moodustatud erirühmas Nikolai Judenitši vägede vastu Koporje rajoonis Jamburgis. Maist septembrini 1919 võitles inglise laevastiku vastu kaldakindlustuses "Hall hobune", mis asus Soome lahe ääres. Oli samaaegselt suurtükipatarei ülem ja komandör. Rühma kuulus 400 eri ametites mereväelast ja telefonside ülem.
Septembrist novembrini 1919 osales taas Põhja-Lääne rindel kooli kursantide löögirühma koosseisus kuulipidujakomandörina Gattšina all. Novembrist 1919 kuni veebruarini 1921 õppis taas Juhtivkoosseisu koolis, kust ta saadeti Kroonlinna mässu maha suruma. Veebruarist märtsini 1921 teenis kaldakindlustuses "Krasnaja Gorka" (praegu Krasnoflotiiski) suurtüki komandöri kohustes. Aprillist 1921 õppis taas Mereväe juhtivkoosseisu komandöride koolis, mille lõpetas juunis 1922 mereväe suurtükiväe punaste komandöride esimese lennu seas. Aastatel 1925–1926 osales Leningradis Kõrgematel spetsiaalsetel täiendõppekursusel. 1929. aastal osales ettevalmistuskursustel sisseastumiseks Kõrgemasse Mereväeakadeemiasse. 
Kõrgemaid komandöride kursuste lõpetamist suunati Musta mere sõjalaevastikku, kus teenis aastatel 1931–1937 rannapatarei komandörina, Sevastoopoli garnisoni ülemana. Aastatel 1938–1940 oli mereväekooli (vene k. "Училище Береговой обороны Морских сил Рабоче-Крестьянской Красной армии") õppejõud. Vahistati 1938. aasta juulis nõukogude võimu repressioonide käigus ning oli 1,5 aastat vahi all. Aastatel 1940–1948 Musta mere sõjalaevastiku suurtükiväe juhataja. 
Aastatel 1945–1947 töötas Moskvas NSV Liidu mereväe staabis, aastatel 1946–1947 osales mereväe koosseisu juhtivkoosseisu ohvitseride kursustel Leningradis K. E. Vorošilovi nimelise Mereakadeemia juures ja oli 1947–1953 NSV Liidu merejõudude õppeasutuste suurtükiväeinspektor (Johannes Greeni järglasena). 
August Rull suri 13. juulil 1968. aastal Moskvas.
Mälestuse jäädvustamine.
Eestis Mustlas oli August Rulli nimeline tänav ja Mustlas oli August Rulli nimeline Mustla keskkool.