Turundus

Turundus (inglise keeles "marketing") on tegevuste süsteem, mille eesmärk on viia kokku ostjate soovid ja vajadused ning müüja eesmärgid. 
Turundust on eri allikates kirjeldatud kui erinevate tegevuste juhtimist, hõlmates (võimalike) tarbijate soovide ja vajaduste tuvastamist (või loomist) ning rahuldamist ettevõttele kasumlikul viisil. Turunduse tuum on mõista, et tarbijad kasutavad mingit toodet või teenust sellepärast, et neil on seda vaja (või nad arvavad, et on vaja), aga mitte lihtsalt soovist oma raha kulutada. 
Tihti peetakse turunduseks ekslikult vaid reklaami või müügitegevust, sest need on turunduse enim avalikkusele nähtavad turunduskommunikatsioonitegevused. Turkom ehk turunduskommunikatsioon on vaid hästi näha olev jäämäe tipp, kuid suurim ja tähtsaim osa turunduses on eri uuringud (st. nii kvalitatiivsed kui ka kvantitatiivsed, nii ajalooliste andmete uurimine kui ka põhjalikud arvamusuuringud) ja pidev andmete analüüsimine. Seega suurem osa turundusest on numbrid ja kriitiline analüütiline mõtlemine. 
Turunduse alus on turundatav toode või teenus ning kaks põhiaspekti on uute klientide värbamine ja olemasolevate klientidega suhete kinnistamine ja laiendamine.
Turunduse mõiste alla kuuluvad tegevused: keskkonna analüüsimine (sealhulgas tarbijarühmade ehk segmentide defineerimine), fookuse pidev seadistamine, toote (brändi) arendamine, teenuse disain, hinnakujundus, turustuskanali ja vahendajate valimine, müügi- ja reklaamitöö, suhtekorraldus ja kliendikogemuse haldamine, kliendiinfosüsteemi loomine ja haldamine. 
Konkreetse turundusmeetmestiku olemuse määravad otsused, milliseid vahendeid ja kuidas kasutada. Turundusjuhi ülesanne on otsustada, millistele kliendirühmadele millist turundusmeetmestikku rakendada. 
Sellel alal töötavaid inimesi nimetatakse näiteks turundusjuhtideks või turundusspetsialistideks.
Turundust võib jaotada mikro- ja makroturunduseks, kus esimene käsitleb nähtusi tarbijate, firmade ja majandusharude lõikes ja teine on terviklik õpetus turundussüsteemidest, nende mõjust ühiskonnale ning vastupidi.
Lisaks nimetatud jaotusele võib jagada turundust kommertsturunduseks ja kasumile mittesuunatud sotsiaalseks turunduseks ("social marketing").
Ajalugu.
Turunduse arengu võib mõtteliselt jagada viieks turunduskontseptsiooniks:
Turundusmeetmestik ja -mudelid.
Turundusmeetmestik (inglise keeles "marketing mix") on meetmete kombinatsioon, mida ettevõte rakendab sihtturu mõjutamiseks. 
Mõistet "turundusmeetmestik" hakkasid esimestena kasutama Neil Borden ja James Culliton pärast seda, kui James Culliton oli 1946. aastal kirjeldanud turundusjuhti kui eri komponentidest koosneva segu segajat ("mixer"), kes mõnikord järgis teiste koostatud valmisretsepte ja teinekord lõi uue segu, mida seni keegi pole veel kasutanud. 
Tootekeskne lähenemine.
4P.
1960. aastal pakkus E. Jerome McCarty välja 4P-lähenemisviisi, mida kasutatakse laialdaselt tänapäevani. Paraku on 4P-mõtteviis universaalne, mis ei sobi iga olukorra jaoks ega sisalda tänapäeva turunduse elemente. Klassikalise turundusmeetmestiku (ingl "Marketing Mix", vahel ka "4 P's" ehk 4 P-d) käsitleb turundustegevuste planeerimisel nelja vaatenurka: 
7P.
Tänapäeval on klassikalist 4P-turundusmeetmestikku täiendatud. Senise tootjakeskse mudeli asemele on loodud rohkem tarbijakeskseid mudeleid. B.H. Booms ja M.J. Bitner pakkusid välja teenindusfirmale sobiva 7P-kontseptsiooni, milles lisaks eelnevale loetakse meetmestiku olulisteks vahenditeks ka personali ("Personnel"), protsessi ("Process") ja portfooliot ("Portfolio, Physical evidence").
Tarbijakeskne lähenemine.
Väites, et 4P-meetmestik on pigem turundajakeskne, on kirjeldatud ka 4C-turundusmeetmestikku, mis lähtub pigem tarbijast.
4C.
4C-mudeli pakkus välja Robert F. Lauterborn 1993. aastal, mille tarbijakeskne orienteeritus pidi aitama turundamisel liikuda massiturgudelt nišiturgudele.
7C.
1973. aastal Koichi Shimizu pakutud 4C-mudel laiendati kiiresti 7C-mudeliks, et kajastada paremini 1981. aastaks turunduses valitsenud keerukust.
Turundusuuring.
Turundusuuring annab infot keskkonna kohta, milles soovitakse antud toodet või teenust turustada. Uuring koosneb järgnevatest osadest: infovajaduse ja eesmärkide täpsustamine, teabeallikate määramine, andmete kogumisviiside kindlakstegemine, valimi eraldamine, andmete kogumine, töötlemine ja analüüsimine, tulemuste tõlgendamine ning esitamine. Turundusinfoks nimetatakse plaanide koostamiseks vajalike turunduskeskkonna tegeliku seisundi ja arengu andmeid. Võidakse kasutada esmast infot, mis on spetsiaalselt hangitud käsiloleva probleemi lahendamiseks (näiteks küsitluse, tagasiside ankeedi, vaatluse või eksperimendi näol) või teisest infot, mis ei ole spetsiaalselt kogutud antud uuringu jaoks (firma dokumendid, andmebaasid, internet, era- ja riiklik teave). Alles siis, kui on kindlaks tehtud tarbija/klientide vajadused, saab tegeleda tootearenduse või teenuste struktureerimisega.
Internetiturundus.
Üks turunduse laialt levinud osa on internetiturundus (inglise keeles "online advertising)."
Internetiturundus (ka "online"-turundus või e-turundus) on kaupade või teenuste reklaamimine ja turundamine interneti teel. Näiteks kuuluvad internetiturunduse alla suunatud reklaamid otsingumootorite tulemuste lehel, bannerid, ajaveebid, interaktiivsed reklaamid, turundus sotsiaalmeedia kaudu, hüpikreklaamid, "online"-reklaamid, reklaamivõrgustikud ja e-posti turundus, sealhulgas ka rämpspostisõnumid.
Trendianalüüs turunduses.
Trendianalüüs on protsess, mille käigus hinnatakse ajaloolisi andmeid, et tuvastada mustreid ja teha prognoose tulevikutrendide kohta. See on strateegilise otsustamise oluline tööriist, mis võimaldab püsida konkurentsis ja mõista turumuutusi, kliendikäitumist ja valdkonna arengut. Lisaks annab ülevaate tehnoloogilistest uuendustest, mis võivad lähiajal kujuneda valdkonna standarditeks. Näiteks on tehisintellektil ja automatiseerimisel täna arvestatav roll tarbijakogemuse isikupärastamisel ning turundusprotsesside efektiivsuse tõstmisel. Trendianalüüs põhineb varasemate andmete uurimisel, visuaalsel esitamisel graafikute abil, mustrite ja tsüklite tuvastamisel ning statistiliste meetodite rakendamisel. Trendianalüüsi abil saavad ettevõtted prognoosida tulevikutrende, valmistuda turumuutusteks ja kohandada tegevusplaane vastavalt vajadustele. Analüüs toetab andmepõhiste otsuste tegemist, vähendades juhuslikkust ja suurendades strateegiate tõhusust. Samuti mängib see olulist rolli riskijuhtimises, tuvastades ohte ja pakkudes lahendusi nende ennetamiseks. Lisaks avab analüüs uusi võimalusi, tuvastada kasvavaid turge või muutuvat tarbijakäitumist, andes ettevõtetele konkurentsieelise. Trendianalüüsi tulemusi kasutatakse erinevates valdkondades, näiteks:
Trendianalüüs koosneb mitmest etapist:
Trendianalüüsi tulemused aitavad kujundada pikaajalisi strateegiaid, arendada uusi tooteid ja teenuseid ning optimeerida turunduskampaaniaid. Näiteks võib Google Trends prognoosida tarbijate nõudlust hooajaliste otsingumustrite põhjal. PESTEL-analüüs aitab mõista makrokeskkonna tegureid, mis mõjutavad turundusstrateegiat. Trendianalüüsi läbiviimiseks kasutatakse erinevaid strateegilisi meetodeid, näiteks:
SWOT-analüüs aitab hinnata organisatsiooni või projekti tugevusi (Strengths), nõrkusi (Weaknesses), võimalusi (Opportunities) ja ohte (Threats), et mõista nii sisemisi kui ka väliseid tegureid, mis võivad mõjutada eesmärkide saavutamist. Tulemuste põhjal saab luua paremaid strateegiaid, keskendudes tugevuste maksimeerimisele, nõrkuste parandamisele, võimaluste ärakasutamisele ja ohtude vähendamisele.
PESTEL trendianalüüs aitab ettevõtetel mõista turgu ja keskkonnategureid, mis võivad mõjutada nende äritegevust. Analüüsi esimene osa keskendub turutrendide uurimisele. Selle eesmärk on tuvastada turu dünaamika, näiteks kas turg kasvab, kahaneb või on stabiilne ja millised uuendused või trendid on valdkonnas esile kerkinud. Trendide jälgimine aitab kohandada äristrateegiaid ja tuvastada näiteks kontseptsioone või populaarseid toidustiile teistes riikides, mis võiksid konkreetsel turul olla edukad. Analüüsi teine osa keskendub makrokeskkonna teguritele, mida ettevõtted ei saa kontrollida, kuid mis võivad oluliselt mõjutada nende edu. Need tegurid hõlmavad poliitilisi, majanduslikke, sotsiaalseid, tehnoloogilisi, keskkonnaga seotud ja õiguslikke aspekte. Näiteks võib poliitiline ebastabiilsus või regulatiivsed muutused avaldada mõju ettevõtte strateegiale ja tegevusele. Lisaks on PESTEL analüüsi laiendatud, et arvesse võtta demograafilisi, kultuuridevahelisi ja eetilisi aspekte.
Tableau on visuaalne analüütikaplatvorm, mis aitab inimestel ja organisatsioonidel andmeid paremini mõista ja kasutada otsuste tegemisel. See võimaldab lihtsalt hallata, analüüsida ja jagada andmeid intuitiivse ja kasutajasõbraliku liidese kaudu.
Tuntuim ehk Google Trends on tasuta tööriist, mis võimaldab analüüsida Google'i otsingupäringute populaarsust erinevates piirkondades ja keeltes. See visualiseerib otsingutrendide muutusi ajas, kasutades graafikuid, mis aitavad paremini mõista mustreid ja võrrelda erinevaid andmeid. Google Trends on samuti kasulik SEO ja turunduse tööriist, pakkudes väärtuslikku teavet otsingupäringute populaarsuse, hooajalisuse ja seotud teemade kohta. See aitab ettevõtetel ja sisuloojatel paremini mõista sihtrühma huve, optimeerida turundusplaane ja luua asjakohast sisu. Lisaks saab tööriista abil uurida piirkondlikku huvi, leida seotud teemasid ja päringuid ning võrrelda mitut märksõna samaaegselt.
Trendianalüüs tugineb erinevatele infoallikatele, näiteks:
Trendianalüüs eeldab kvaliteetsete andmete kogumist. Kuigi traditsioonilised meetodid, nagu turu-uuringud ja ankeetküsitlused, on endiselt olulised, tuginevad tänapäeva ettevõtted üha enam struktureerimata andmete analüüsile. Sellised andmeallikad nagu sotsiaalmeedia postitused, tarbijate veebikasutus ja tagasiside annavad võimaluse reaalajas saada ülevaadet nende käitumisest, hoiakutest ja eelistustest. Sotsiaalmeedia postitused peegeldavad sageli uusi trende ja tarbijate ootusi, samas kui veebikasutuse mustrid näitavad, kuidas inimesed veebilehtede ja platvormidega suhtlevad. Tarbijate tagasiside, sealhulgas hinnangud ja arvustused, annavad infot klientide vajaduste ja arendusvõimaluste kohta. Nende andmeallikate analüüsimine aitab ettevõtetel paremini mõista turuolukorda ning kohandada oma strateegiaid vastavalt tarbijate ootustele.
Digiturunduse trendid.
Viimastel aastakümnetel on turunduse areng olnud tihedalt seotud tehnoloogia kiire arengu ja tarbijakäitumise muutustega. 2025. aasta digiturunduse trendid rõhutavad personaalsuse ja efektiivsuse suurendamist, tuginedes tehisintellektile, andmepõhistele lahendustele ning interaktiivsetele kogemustele. Suurenenud tähelepanu keskendub andmekaitsele ja eetilistele standarditele. Tehisintellekti ja automatiseerimise kasutamine turunduses on muutunud tavapäraseks. Statistikaameti andmetel kasutas 2024. aastal tehisintellekti tehnoloogiaid juba 14% ettevõtetest, võrreldes 5%-ga 2023. aastal. Peamised kasutusvaldkonnad on müük, turundus ja administratiivsete protsesside automatiseerimine. Tehisintellekt võimaldab analüüsida tarbijakäitumist reaalajas ning optimeerida reklaamikampaaniaid. Masinõppel põhinevad algoritmid pakuvad personaalseid soovitusi ja täiustavad klienditeenindust, näiteks vestlusrobotite abil. Rahvusvaheliselt on edukalt rakendanud neid lahendusi näiteks Netflix ja Amazon, mis on suurendanud klientide lojaalsust ja müügitulemusi. Kohalikul tasandil kasutab Telia Eesti tehisintellekti, et luua kohandatud kampaaniaid ja pakkumisi, tugevdades brändi lojaalsust.
Personaalsed pakkumised ja retargeting-strateegiad on olulised e-kaubanduses, kus sihitakse reklaame tarbijate ostukäitumise alusel. Tehisintellekti ja reaalajas andmete kasutamine võimaldab luua kohandatud turundussõnumeid ja tootesoovitusi. Näiteks hüljatud ostukorvide taastamine suurendab müügivõimalusi ja parandab kliendirahulolu, tuletades tarbijatele meelde neile huvi pakkuvaid tooteid. Sellised meetodid aitavad optimeerida turunduskampaaniaid ja pakkuda iga kliendi vajadustele vastavaid lahendusi. Interaktiivse ja kaasava sisu loomine tugevdab brändide ja tarbijate vahelist suhet. Virtuaal- ja liitreaalsuse tehnoloogiad avavad uusi võimalusi, nagu virtuaalsete poodide loomine või toodete proovimine enne ostu. Need lahendused on eriti populaarsed moe- ja sisustusvaldkonnas, kus tarbijad saavad visuaalselt hinnata toodete sobivust. Järgnevalt on toodud mitmed turundustrendid 2025. aastaks:
Näited.
Andmepõhine turundus ja innovatiivsed tehnoloogiad võimaldavad ettevõtetel pakkuda tarbijatele personaalseid ja kaasahaaravaid kogemusi. Järgnevalt on toodud näiteid, kuidas turundusstrateegiad saavad olla loovad ja tehnoloogiliselt kaasahaaravad, parandades kliendikogemust ning pakkudes tarbijatele väärtust.
Telia ja Kumu 5G Kunstinäituse Konkurss
Telia ja Kumu korraldasid 2022. aastal innovaatilise 5G kunstinäituse konkursi, mis sidus liitreaalsuse (AR) ja kunsti. Kampaania kutsus osalejaid looma teoseid, mis kajastavad nende kodukohta minevikus, olevikus või tulevikus. Parimad tööd eksponeeriti virtuaalses galeriis, ning üks võidutöö jõudis liitreaalsuse kaudu avalikku ruumi, mida sai QR-koodi abil vaadata. Kampaania näitas, kuidas 5G ja AR-tehnoloogiad saavad muuta turundusstrateegiaid, tuues esile loovuse ja kaasamise. Innovaatiline lahendus pakkus publikule unikaalseid elamusi ning sidus kunsti tehnoloogiaga.
Elisa Eesti – AI-teenindusrobot Annika
Elisa Eesti AI-teenindusrobot Annika on tehisintellekti edukas rakendus klienditeeninduses. Annika on automatiseerinud 10% klienditeenindusest, lahendades tuhandeid kliendipäringuid, tuvastades teenuste ja võrguprobleeme ning suunates keerukamad küsimused spetsialistidele. Annika illustreerib, kuidas tehisintellekt saab parandada kliendikogemust ja optimeerida ressursikasutust, pakkudes kiiret ja personaliseeritud teenindust. See on hea näide innovatsioonist, mis viib klienditeeninduse uuele tasemele.
Volvo: Virtual Reality Test Drive
Volvo pakkus innovaatilist Virtual Reality Test Drive kampaaniat, mis muutis autoesitluse interaktiivseks ja kättesaadavaks kõigile, seda olenemata asukohast. Kasutades Google Cardboardi ja nutitelefoni, said potentsiaalsed kliendid kogeda XC90 sõiduelamust virtuaalses keskkonnas. Rakendus viis kasutajad virtuaalsele mägiteele, pakkudes 360-kraadiseid vaateid ja detailset ülevaadet auto interjöörist ning tehnoloogilistest omadustest. Kampaania oli edukas ning rakendust laeti alla üle 20 000 korra ning uue mudeli vastu kasvas huvi märkimisväärselt. Volvo näitas, kuidas innovatsioon ja tehnoloogia võivad muuta autokogemuse kättesaadavaks ja elamuslikuks, suurendades brändi nähtavust.
McDonald’s – Happy Goggles
Rootsis tutvustas McDonald’s kampaaniat, kus Happy Meali karbid muudeti virtuaalreaalsuse peakomplektideks, mida kutsuti "Happy Goggles". Kasutajad said karbi voltida VR-peakomplektiks ja sisestada nutitelefoni, et nautida kaasahaaravat suusatamismängu "Slope Stars". Kampaania edendas taaskasutust ja pakkus lõbusat ning harivat kogemust lastele ja peredele. See oli näide, kuidas traditsiooniline bränd saab kasutada lihtsaid tehnoloogilisi lahendusi, et kaasata nooremat sihtrühma ja edendada jätkusuutlikkust. "Happy Goggles" suurendas klientide kaasamist ja näitas McDonald’si uuenduslikku lähenemist turundusele.
Netflix kui andmepõhise turunduse meister
Netflix on silmapaistev näide andmepõhisest turundusest ja personaliseeritud kasutajakogemuse pakkumisest. Kasutades keerukaid algoritme ja masinõpet, analüüsib Netflix kasutajate vaatamismustreid ja eelistusi, et soovitada neile sobivaid filme ja seriaale. Selline personaliseerimine suurendab kasutajate rahulolu ja hoiab tellijate püsivust kõrgel tasemel. Lisaks on Netflix suutnud edukalt kohandada oma andmekäitlust Euroopa Liidu GDPR-standarditele, mis on tõstnud tarbijate usaldust. See tasakaal andmepõhise personaliseerimise ja andmekaitse vahel muudab Netflixi eeskujuks, kuidas ettevõtted saavad pakkuda väärtust, säilitades kõrgeima privaatsuse ja turvalisuse standardid.