Lingala keel

Lingala keel ehk ngala keel (varasem eestikeelne nimetus "bangala keel") kuulub bantu keelte hulka ning on laialt levinud Kongo DV Bandundu provintsis, Ekvaatoriprovintsis ja Idaprovintsis (välja arvatud provintsi kaguosa) ja Kongo Vabariigis. Kõnelejaid leidub ka Kesk-Aafrika Vabariigis ja Angolas.
Rohkem kui kaks miljonit inimest räägib lingala keelt emakeelena, seitse miljonit inimest aga teise keelena. Kokku on üle kümne miljoni lingala keele kõneleja.
Keele struktuur.
Toon.
Lingala keel on toonikeel. Toon iseloomustab sõnapaare või fraase, mis erinevad teineteisest ainult ühe fonoloogilise elemendi võrra: nt "moto" (elusolend) ja "motó" (pea) või "kokoma" (kirjutama) ja "kokóma" (saabuma). On olemas kaks peamist tooni: kõrge toon ja madal toon. Olemas on ka kolmas, mis algab kõrgelt, muutub sügavamaks ja lõpeb uuesti kõrgena – kõik toimub sama vokaali hääldamise jooksul.
Tähestik.
Lingala kirjakeeles kasutatakse 35 tähte (nende hulgas seitse täishäälikut ja digraafi ehk häälikule vastavat mitme tähe ühendit, nt "ch"). Kõikidel digraafidel on tähestikus oma kindel koht.
Süntaks.
Tavaline sõnajärg lingala keeles on SVO ehk alus-verb-sihitis. Siiski võib alus järgneda verbile, kui viimast juhul rõhutatakse.
Ajad.
Lingala keeles on kolm aega: minevik, olevik ja tulevik.
Ainsus ja mitmus.
Enamik lingala nimisõnade mitmustest on moodustatud sufiksiga "ba", mis on paigutatud nimisõna ette.
Näiteks:
"kópo" (klaas), "ba kópo" (klaasid)
"nzeté" (puu), "ba nzeté" (puud)
"ndáko" (maja), "ba ndáko" (majad)
"nzúbé" (oga), "ba nzúbé" (ogad)
Kuid on ka erandeid. Osa nimisõnade mitmus, mis algavad "li"- või "lo"-ga, moodustatakse sufiksiga "ma", viimane asendab "li"-d või "lo"-d. Mõningate nimisõnade mitmus, mis algavad "mo"-ga, moodustatakse sufiksiga "mi", viimane asendab "mo"-d.
Näiteks:
"moyíbi" (röövel), "miyíbi" (röövlid)
"mobáli" (mees), "mibáli" (mehed)
"mokolo" (päev), "mikolo" (päevad)
"mondélé" (valgenahaline), "mindélé" (valgenahalised)
Väga väheste nimisõnade mitmus, mis algab "mwá"-ga, moodustatakse "ba"-ga, mis asendab sufiksi "mwá".
Näiteks:
"mwási" (naine), "bási" (naised)
"mwána" (laps), "bána" (lapsed) 
Isikulised asesõnad.
Lingala keele isikulised asesõnad:
"ngáí" – mina
"yó" – sina
"yé" – tema
"bísó" – meie
"bínó" – teie
"bangó" – nemad 
Keelenäited.
"Nkómbó na yó náni"? – Mis sinu nimi on?
"Nkómbó na ngáí" ... – Minu nimi on...
"Nsángo níni/Ndéngé níni"? – Kuidas sul läheb?
"Nazalí malámu. Na yo"? – Hästi. Ja sinul?
"Nalingí" ... – Ma tahan...
"Nalingí ... té". – Ma ei taha...
"Oútí wápi"? – Kust sa pärit oled?
"Nabúngí nzelá". – Ma olen eksinud.
Kirjaviis.
Lingala keelel on mitmeid erinevaid kirjasüsteeme, kuid see on rohkem kõneldav keel kui kirjalik keel, sest lingala keele kõnelejate kirjaoskuse tase on väga madal. 
Enamik nendest kirjasüsteemidest on mõeldud kindlaks otstarbeks, ortograafiad on paindlikud ja varieeruvad. Osa neist on oluliselt mõjutanud prantsuse keele ortograafia. 
Lingala keeles on kasutusel ladina tähestik.
Põhiarvsõnad.
Lingala põhiarvsõnad ühest kümneni:
üks – "mókó"
kaks – "míbalé"
kolm – "mísáto"
neli – "mínei"
viis – "mítáno"
kuus – "motóba"
seitse – "sámbó"
kaheksa – "mwámbe"
üheksa – "libwá"
kümme – "zómi" 
Muud huvitavat.
Lingala keelt on võimalik jagada neljaks erinevaks variandiks: standardne, kõnekeelne, Kinhasa lingala ja Brazzaville’i lingala keel.
Standardset lingalat kasutatakse enamasti uudiste ülekandmiseks raadios või televisioonis, religioosseteks teenistusteks katoliku kirikus ning keele õpetamiseks erinevatel tasemetel. See on laialdaselt kasutusel just formaalsetes situatsioonides.
Kõnekeelset lingalat kasutatakse tavaliselt oma igapäevavestlustes, st eelkõige mitteformaalsetes olukordades. Suurem osa lingala lauludest esitatakse kõnekeelses lingalas.
Kinhasa lingala ja Brazzaville’i lingala on mõlemad Kongo pealinnadest pärit dialektid, mis on mõjutatud teistest bantu keeltest ja ka prantsuse keelest (ametlik keel mõlemas riigis). 
Kinshasas kõneldav lingala keel sisaldab palju prantsuse sõnu, jäädes ometi truuks lingala grammatikale. See on tõenäoliselt Kongo DV kõige kiiremini leviv "lingua franca", sest seda kasutatakse nt sõjaväes ja samuti Sahara-taguse Aafrika popmuusikas.