tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Maastikusõiduk

 
Maastikusõiduk ehk ATV (inglise keeles "all-terrain vehicle") on Eesti liiklusseaduse järgi vähemalt kolmerattaline sõiduk, mille sisepõlemismootori töömaht on üle 50 cm3 ja mis on valmistaja poolt ette nähtud maastikul liikumiseks ja mis suudab liikuda raskesti läbitaval maastikul. 
Ameerika Standardiinstituudi (ANSI) kohaselt peavad maastikusõidukil olema järgmised omadused:
ATV juhtimine sarnaneb mootorratta juhtimisega, kuid neli ratast tagavad aeglasematel kiirustel mootorrattaga võrreldes suurema stabiilsuse. Enamik maastikusõidukeid on neljarattalised, kuid on ka kuuerattalisi erisõidukeid. Maastikusõidukite mootorite töömaht jääb vahemikku 49–1000 cm3.
Kasutusalad.
Maastikusõidukid on mõeldud eeskätt kasutamiseks põllumajanduses veokite ja traktorite asemel.
Maastikusõidukil on tänu kiirusele, manööverdusvõimele ja raskesti ligipääsetava maastiku läbimise suutlikkusele palju kasutusalasid. Võimalikud kasutusalad on
Keskkonnaprobleemid.
Enamikku maastikusõidukitest kasutatakse ajaviiteks, millega kahjustatakse keskkonda, eriti mulda ja kivipinnast. Samuti saavad kannatada puud. Keskmiselt on maastikusõidukite tahkete osakeste heitekogused 15 korda suuremad kui krossiratastel. Maastikusõidukite sügava mustriga rehvid on väga tõhusad kivise, porise ning juurikatega kaetud maastiku läbimisel, kuid need rehvid tekitavad roopaid ja kanaleid, mis võivad kuivendada rabasid, tõsta setteid vees ja kahjustada hooldatud teid. Nõuetekohased maastikuteed võivad neid probleeme leevendada.
Ohutus.
Vigastused ja surmajuhtumid on üks suuremaid maastikusõidukitega kaasnevaid probleeme, sest maastikusõiduk pole kuigi turvaline. 1970. aastate alguses võeti kasutusele moodne maastikusõiduk, mis sattus kohe kriitika alla, sest lastel ja noortel tekkis selle tõttu palju vigastusi. Riikliku traumaandmebaasi analüüsi põhjal on maastikusõidukid ohtlikumad kui mootorrattad, ilmselt sõiduki raskuse ja ohutusvahendite, näiteks kiivrite mittekasutamise tõttu. Suremuse ja vigastuste statistika põhjal on maastikusõidukid sama ohtlikud kui mootorrattad. Vigastada saab rohkem naisi ja lapsi, kes kasutavad kiivreid vähem.
Kaitsevahendeid kasutades on aga võimalik vigastusi vältida. Enamik maastikusõidukite tootjaid soovitab DOT-i (Department of Transportation, Ameerika Ühendriikide Transpordiministeerium) heaks kiidetud kiivrit, kaitseprille, kindaid ja sobivaid jalatseid. Nõuetekohastel rehvidel on vigastuste vältimisel samuti tähtis osa. Surmaga lõppevad õnnetused juhtuvad tavaliselt siis, kui sõiduk kukub juhile peale.
Ajalugu.
Royal Enfield ehitas ja müüs esimese mootoriga neljarattalise sõiduki 1893. aastal. Sellel oli palju jalgratta komponente, sealhulgas juhtraud ja pedaalid. Royal Enfield sarnanes stiililt tänapäevase ATV-ga, kuid sel ajal oli see hobuseta vanker, mis oli ette nähtud teedel kasutamiseks. 
Esimese modernse neljarattalise ATV ehitas ja tõi turule Suzuki. See oli 1982. aasta Quadrunner LT125 – vabaajasõiduk algajatele. Pärast selle mudeli edu töötas Suzuki välja ja tõi aastatel 1984–1987 turule esimese mini-ATV, LT50. Pärast seda müüs Suzuki esimese ATV koos CVT käigukastiga.
Telve Kuivarahu

Telve Kuivarahu (põhinimega Kuivarahu) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Tiirurahu

Tiirurahu on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Esivere küla alal asuv 0,1 hektari suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargi alal. Saare rannajoone pikkus on 234 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 600 meetrit Papilaiust põhja pool. Saar on kivise pinnamoega.
Unnikarahu

Unnikarahu (ka "Ummikurahu") on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Matsalu küla alal asuv 435 m² suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 135 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Valgerahu (Saunja laht)

Valgerahu on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja küla alal Saunja lahes asuv 0,12 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 146 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub Võnnu poolsaarest 1 km kagus Rannaküla poolsaare vastas.
Saar on kivise pinnamoega.
Saar kuulub Silma looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Varsarahu

Varsarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väinameres asuv 0,95 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 555 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ipurahu

Ipurahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Tagalahe lõunaosas asuv väike saar (rahu). Saare pindala on 7,63 hektarit ja rannajoone pikkus 1,3 kilomeetrit.
Rahu asub Väike Roograhust kagus. Rahu on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega.
Rahu kuulub Silma looduskaitseala Haapsalu lahe piiranguvööndi.
Rahu koordinaadid on .
Kustase rahu

Kustase rahu (ka "Härma rahu, Ärmarahu") on saar Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Allika külas.
Kübarrahu

Kübarrahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Suures viigis asuv 0,13 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 180 meetrit.
Rahu on pikliku kujuga, seda kasutatakse Haapsalu Uussadama kai osana. Rahu kuulub Silma looduskaitseala Haapsalu lahe piiranguvööndisse.
Haapsalu Jahtklubi on korraldanud Kübarrahu maratoni.
Rahu koordinaadid on .
Laiarahu

Laiarahu on väike saar (rahu) Saare maakonnas Saaremaa vallas Kihelkonna lahes.
Lambarahu (Hiiu maakond)

Lambarahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Orjaku külas Kassari lähedal asuv 945 m² suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 142 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Rahu asub 200 meetrit Orjaku säärest kagus. Rahu on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega.
Rahu kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Liivarahu

Liivarahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Nasvarahu

Nasvarahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Pilguse lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Punasekivirahu

Punasekivirahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi lähedal asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Mati Michelis

Mati Michelis (sündinud 9. märtsil 1958 Vändras) on eesti karikaturist.
Elab Sindis. Tema karikatuure on avaldanud Kehtna vallalehes Viiteleht, huumoriajakirjas Pilkaja. Koos Raimo Aasaga andsid 2016. aastal välja karikatuurikogumiku "Häirekell karikatuurides".
Padure vald

Padure vald (läti keeles "Padures pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Ēdole, Rumba, Īvande ja Kurmāle vallaga ning Ventspilsi piirkonna Zlēkase vallaga.
Valla pindala on 113 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1127 inimest. Valla keskus on Padure küla, vallamaja asub aadressil Dārza iela 6. Vallavanem on Irita Riķīte.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli Padure valla pindala 89,53 km² ja seal oli 1403 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Padure ja Tiga külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1945 moodustati Kuldīga vallas Abava külanõukogu, millega aastal 1954 liideti likvideeritavad Padure ja Tiga külanõukogu, ent millest omakorda eraldati Abava kolhoosi maad ja liideti need Rumba külanõukoguga. Aastal 1960 liideti selle külanõukoguga ka Kurmāle külanõukogu kolhoosi Traktorists maad, mis aga aastal 1968 taas Kurmāle külanõukoguga liideti. Selsamal aastal nimetati Abava külanõukogu ümber Padure külanõukoguks. Aastal 1977 liideti osa selle külanõukogu maadest Kuldīga linnaga. Aastal 1990 muudeti Padure külanõukogu Padure vallaks. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Loodus.
Suurim jõgi on Venta jõgi. Valda jäävad Suur Naba järv (70,5 ha) ja Väike Naba järv (65 ha). Valla idaosa asub Kursi madalikul, lõuna- ja lääneosa aga Lääne-Kurzeme kõrgustikul. Valla kõrgeim koht 71 m asub Sausgaļciemsi lähistel.
Looduskaitse all on Padure Veclejase dendropark, Ķimale park ja Padure allee, lisaks veel arvukalt nimetuid põlispuid. Valla idaosa jääb Venta oru hoiualale.
Muinsusmälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Ķimale mõisa kaks ust, Padure vana koolimaja muinaskalmed, Lapsase muinaskalmed, Padure mõisa hoonetekompleks (sealhulgas ait, häärber ja mõisa park), Tigve ehk Tiga linnamägi, Ābelnieki muinaskalmed, Padure ehk Belte linnamägi koos selle juures asuva muinasasulaga ja Tigve muinaskalmed. 
Rahvastik.
Aastal 2011 elas vallas 936 lätlast, 17 venelast, 4 valgevenelast, 9 ukrainlast, 4 poolakat ja 14 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Olev-Andres Tinn

Olev-Andres Tinn (sündinud 14. jaanuaril 1973) on eesti roheliste vaadetega poliitik.
Ta on erakonna Eestimaa Rohelised juhatuse liige.
Ta oli 2013. aastal Tallinna linnapeakandidaat roheliste poolt.
Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 58 häält ning ei osutunud valituks.
Padure

Padure on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Padure valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 40 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 8 ja Riiast 160 kilomeetri kaugusel. Padures on postkontor ja raamatukogu.
Padure kujunes endise Padure mõisa ("Paddem") keskuse juurde. Padure mõisa hoonetekompleks (sealhulgas ait, häärber ja mõisa park) on riikliku kaitse all olevad muinsusmälestised.
Külas kasvav tamm ümbermõõduga 4.35 meetrit ja pärn ümbermõõduga 4.1 meetrit on looduskaitse all.
Aastal 2005 oli külas 241 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 230, aastal 2020 aga 227.
Elizabeth Catlett

Elizabeth Catlett (sünninimi Alice Elizabeth Catlett; 15. aprill 1915 – 2. aprill 2012) oli Ameerika graafik ja skulptor. 
Ta on tuntud oma mustade skulptuuride ning 1960. ja 1970. aastatel tehtud fotodega. Need kunstiteosed olid poliitiliste teemadega.
Tagarahu

Tagarahu (ka "Orarahu") on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas asuv 2,8 hektari suurune saar (rahu). Rahu jääb Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 0,8 km Puise Külanuka neemest põhja pool. Saare suurim kõrgus ulatub 1 meeter üle merepinna, saarel kasvab rohttaimestikku.
Cape'i lillepiirkond

Cape'i lillepiirkond (ametliku nimega Cape Floristic Region) on looduspiirkond Lõuna-Aafrika lõunaosas. 
Piirkond on looduslikult väga mitmekesine. Seal kasvab rohkem kui 9000 taimeliiki, millest 69 kasvukoht on ainult seal.
Lyndon Baines Johnsoni raamatukogu ja muuseum

Lyndoni Baines Johnsoni raamatukogu ja muuseum on Austinis Texase ülikooli kompleksis asuv raamatukogu ja muuseum, mis austab ja tunnustab USA presidenti Lyndon Johnsonit. 
Raamatukogu alustas tegevust 1971. aastal ja seal on hoiul 45 miljonit lehekülge ajaloolisi dokumente.
Vaherahu (täpsustus)

Vaherahu võib tähendada järgmist:
Ärmarahu

Ärmarahu on saar Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Lõpelahes. Saare pindala on 0,79 ha ja rannajoone pikkus 350 m.
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Villemer (Yonne)

Villemer on endine vald Prantsusmaal Yonne'i departemangus.
1. jaanuaril 2016 liideti Villemeri vald Valravilloni vallaga.
Remetea (Bihor)

Remetea (ungari keeles "Magyarremete") on vald Bihori maakonnas, Rumeenia lääneosas.
Strathmoor Village

Strathmoor Village on linn Ameerika Ühendriikides Kentucky osariigis Jeffersoni maakonnas.
Aschau im Zillertal

Aschau im Zillertal on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 567 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 20,27 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1820 inimest.
Aschau asub Zillertali kitsas kaelas jõe mõlemal kaldal.
Hakone (Kanagawa)

Hakone (箱根 町 Hakone-machi) on linn Jaapanis Kanagawa prefektuuris Honshū saarel.
Tänu kuumaveeallikatele ja Fuji mäe vaatele on linn populaarne turismisihtkoht.
Vladimir Zalipski

Vladimir Zalipski (18. jaanuar 1926 Tallinn – 23. veebruar 1997 Tallinn) oli Eesti õigeusu vaimulik.
Ta sündis aastal 1926 Tallinnas vene valge-emigrantide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1943 Tallinnas vene gümnaasiumi. Aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, sõja lõpus langes ta sõjavangi. Pärast sõjavangi langemist viibis ta kolm aastat filtratsioonilaagris. Aastal 1948 asus ta õppima Leningradi Vaimulikku Seminari, kuid paar aastat hiljem heideti ta seminarist välja. Seejärel töötas ta Naha- ja Jalatsitootmiskoondises "Kommunaar" ohutustehnika insenerina ja valmistus vaimulikuks saamiseks iseseisvalt.
27. septembril 1956 pühitses piiskop Joann ta Tallinna Neeva vaga õigeusulise suurvürsti Aleksandri peakirikus diakoniks, 30. septembril 1956 pühitseti ta preestriks.
Ta oli 30. septembrist 1956 kuni 14. augustini 1958 Jõhvi Jumalailmumise koguduse preester, lisaks oli ta 3. detsembrist 1957 kuni 26. veebruarini 1959 Alajõe Jumalaema Sündimise koguduse preester. 14. augustist 1958 kuni 15. juunini 1969 oli ta Tapa Ristija Johannese koguduse preester; 15. juunist 1969 kuni 25. veebruarini 1971 oli ta sama koguduse hooldajapreester. 15. juunist 1969 kuni 23. veebruarini 1997 oli ta Tallinna Aleksander Nevski stavropigiaalse koguduse preester, aastast 1990 ülempreester. 
Helilooja Arvo Pärt pühendas oma teose "Kanon pokajanen" viimase osa "Palve pärast kaanonit" 1997. aasta veebruaris lahkunud Vladimir Zalipski mälestusele.
La Chavatte

La Chavatte on vald Põhja-Prantsusmaal Hauts-de-France'i piirkonnas Somme'i departemangus.
ShKH vz. 77

ShKH vz. 77 (tšehhi keeles "Samohybná Kanónová Húfnica vzor 77") on Tšehhoslovakkia toodetud 152 mm liikurhaubits.
Charlotte Riley

Charlotte Frances Riley (sündinud 29. detsembril 1981) on inglise näitleja. 
Tema tuntumad rollid on Sarah Hurst filmis "Easy Virtue" ja Kate Hansen filmis "Entity".
DeWitt (Iowa)

DeWitt on linn Ameerika Ühendriikides Iowa osariigis Clintoni maakonnas. 
2010. aasta USA rahvaloenduse seisuga elas seal 5322 inimest.
Seitsemineni rahvuspark

Seitsemineni rahvuspark on rahvuspark Pirkanmaal Soomes. See asutati 1982. aastal. Rahvuspargi pindala on umbes 45,5 ruutkilomeetrit.
Mandariinpart

Mandariinpart ("Aix galericulata") on partlaste hulka kuuluv linnuliik, mis pärineb Ida-Aasiast.
Euroopas elab võõrliigina: 20. sajandi alguses jõudis Inglismaale, hiljem ka Iirimaale (1978), Prantsusmaale, Šveitsi. Nähtud ka Eestis.
Pohlern

Pohlern on omavalitsus Šveitsis Berni kantonis.
Hagenthal-le-Bas

Hagenthal-le-Bas on vald Ida-Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus.
Christoffer Andersson

Christoffer Tobias Andersson (sündinud 22. oktoobril 1978 Nybros) on Rootsi jalgpallur (kaitsja või poolkaitsja).
Ta on mänginud Rootsi klubides Helsingborgs IF ja Halmstads BK, Norra klubis Lillestrøm SK ning Saksamaa klubis Hannover 96.
Rootsi jalgpallikoondises mängis ta aastatel 2000–2006 kokku 24 korda.
Beinwil (Solothurn)

Beinwil on vald Šveitsis Solothurni kantonis Thiersteini ringkonnas.
Brandberg (Tirool)

Brandberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1082 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 156,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 359 inimest.
Brandberg asub Zillertali kõrvalorus Itaalia piiril.
Port Mòr

Port Mòr on sadamaga asula Mucki saarel Šotimaa rannikul Sise-Hebriidides. Seal elab paarkümmend inimest.
Bruck am Ziller

Bruck am Ziller on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 579 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,01 km², 1. jaanuaril 2021 elas seal 1132 inimest. Nimi tuleb Zilleri jõest.
Bruck asub Zillertali suudmes jõest idas madalal terrassil.
Buch in Tirol

Buch in Tirol on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 545 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,49 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2536 inimest. Juunini 2010 oli valla nimi "Buch bei Jenbach".
Buch asub Alam-Inntalis jõest lõunas.
Eben am Achensee

Eben am Achensee on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 940 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 196,56 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 3092 inimest.
Eben asub Achentalis Achensee kallastel Alam-Inntali kohal.
Finkenberg

Finkenberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 839 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 171,6 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1449 inimest.
Finkenberg asub umbes 3 km Mayrhofenist edelas Tuxertali suudmes.
Fügen

Fügen on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 545 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 6,64 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 4029 inimest.
Fügenberg

Fügenberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 681 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1363 inimest.
Turism.
Aastatel 1494–1497 ehitatud gooti stiilis Sankt Pancrazi kirikut tasub külastada. Fügen-Fügenbergi piirkonnas on kaks suusapiirkonda: Spieljoch ja Hochfügen. Tähtsa talispordikeskuse kõrval on Hochfügen aluseks ka arvukatele mägimatkadele, näiteks 2506 m kõrge Gilfert või 2762 m kõrge Rastkogel.
Oorahu

Oorahu (ka "Hoorahu") on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Matsalu rahvuspargis asuv 0,4 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 356 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 300 meetrit Puise poolsaare läänerannikust. Saar on liivase pinnamoega.
Linderahu

Linderahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Vilsandi lähedal asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Mallerahu

Mallerahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Haapsalu Eeslahes asuv 0,46 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 408 meetrit.
Saar asub Haapsalu Uussadamast 2 km kagus, kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on .
Merikajakarahu

Merikajakarahu on Lääne maakonnas Lääneranna vallas Esivere küla alal Matsalu rahvuspargis asuv 200 m² suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 67 meetrit.
Merikajakarahu on Eesti üks väiksemaid ametliku nimetusega meresaari.
Rahu koordinaadid on .
Mihkrahu

Mihkrahu (ka Mihklirahu) on Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Saunja lahes asuv 1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 469 meetrit.
Saar asub Silma looduskaitsealal ja on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on .
Sünkroondetekteerimine

Sünkroondetekteerimine on signaali s(t) detekteerimine (muundamine) tugisignaaliga juhitud alalduslülituse või kordistusseadme (analoogkordisti) ehk sünkroondetektori abil.
Matemaatiliselt vastab sellisele muundamisele signaali kordistamine tugisignaalile vastava ajalise matemaatilise funktsiooniga sref(t). 
Sünkroondetekteerimise matemaatiline kirjeldus vastab korrelatsiooni leidmisele nende kahe funktsiooni vahel, kuid paljudel juhtudel selle erinevusega, et integreerimise asemel on kasutatud keskmistamist madalpääsfiltri abil.
Siinuseliste signaalide või signaali siinuseliste (harmooniliste) komponentide puhul vastab see Fourier' teisendusele vastava siinuselise signaali sagedusel.
Sünkroondetekteerimist kasutatakse faasitundlike mõõtmiste ehk vektormõõtmiste juures. Sünkroondetekteerimisel põhinevad paljud vektorvoltmeetrid, sünkroonvõimendid ("lock-in amplifiers"), komplekstakistuse mõõturid (sh enamik L- ja C-mõõtureid), elektroonsed vattmeetrid ja muud elektroonsed mõõteseadmed.
Sünkroondetekteerimise sünonüüm on sünkroonne alaldamine, mis on tihti kasutusel alaldiga toiteseadmetes (toitealaldites).
Mustarahu (Kiirassaare laht)

Mustarahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiirassaare lahes asuv 0,37 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 320 meetrit.
Saar asub Vilsandi rahvuspargis 200 meetrit Papisaare sadamast loodes. Saar on kivise pinnamoega.
Rahu koordinaadid on .
Odrarahu

Odrarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Paasrahu

Paasrahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Sarve küla alal asuv 0,8 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 428 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Rahu asub 200 meetrit Kaevatsi lõunatipust.
Rahu on kolmnurkse kujuga, kivise pinnamoega ja seal kasvab võsa.
Paasrahu kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.
Paerahu

Paerahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Rannaküla küla alal Kõiguste lahes asuv 246 m² suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 60 meetrit.
Paerahu on Eesti üks väiksemaid ametliku nimetusega meresaari.
Rahu koordinaadid on .
Paerahu (Hiiu maakond)

Paerahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Pangarahu

Pangarahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Komplekstakistuse mõõtur

Komplekstakistuse mõõtur on vahend kaksklemmi elektrilise komplekstakistuse ehk vahelduvvoolutakistuse Ż parameetrite mõõtmiseks. Üldtuntud lahenduseks on vahelduvvoolu mõõtesild.
Analoogiline seade on kompleksjuhtivuse mõõtur, mis on mõõteseade komplekstakistuse Ż pöördväärtuse ehk kompleksjuhtivuse vektori Ý parameetrite väärtuste mõõtmiseks. Tihti on samas mõõteseadmes realiseeritud mõlema suuruse mõõtmise võimalus.
Enamikul juhtudel on komplekstakistuse ja -juhtivuse mõõturid realiseeritud elektroonse mõõtevahendina.
Elektroonses mõõtetehnikas on levinuim lahendus komplekstakistuse Ż=R+jX=ZejΦ reaalosa R ja imaginaarosa X mõõtmine faasitundlike vahendite abil, näiteks sünkroondetekteerimise teel. Vähem kasutatakse mooduli Z ja faasi Φ mõõtmist, näiteks voltmeetri ja fasomeetri abil.
Siinjuures on komplekstakistuse Ż kui vektorsuuruse parameetrite jaoks kehtivad järgmised üleminekuseosed:&lt;br&gt;
Z=sqrt(R2+X2) ja Φ=arctan(X/R);&lt;br&gt;
R=Z·cosΦ ja X=Z·sinΦ.
Komplekstakistuse parameetrid on reeglina sagedusest sõltuvad.&lt;br&gt;
Puhtalt kompleksne mahtuvustakistus sõltub sagedusest pöördvõrdeliselt:&lt;br&gt;
XC=1"/"ωC.&lt;br&gt;
Puhtalt kompleksne induktiivtakistus sõltub sagedusest võrdeliselt:&lt;br&gt;
XL=ωL.
Induktiivsuse L ja mahtuvuse C mõõtmise seadmete (LCR-mõõturid) puhul on tihti eeldatud, et teised takistuse komponendid (n-ö parasiitkomponendid) praktiliselt puuduvad. Reaalsete reaktiivkomponentide puhul see nii alati ei ole.
Reaalsete induktiivpoolide puhul on nendeks komponentideks pooli mähise aktiivtakistus, mis ilmneb pooli aseskeemis järjestiktakistusena r, ja parasiitne mahtuvus, mis ilmneb paralleelmahtuvusena Cp. Kondensaatorite puhul ilmub aseskeemi dielektrilist kadu iseloomustav paralleelne kaotakistus Rp. Kõrgetel sagedustel võivad nende aseskeemidesse lisanduda veel teisedki parasiitsed elemendid.
Analoogiliselt võivad reaktiivsed parasiitkomponendid põhjustada probleeme oma olemuselt aktiivtakistusliku komponendi R mõõtmisel.
Eestis on komplekstakistuse ja/või -juhtivuse mõõtureid projekteeritud ja valmistatud TRÜ (TTÜ) (Vello Reeben, u 1960) ja TPI (TTÜ) osakondades (valmistatud eksperimentaaltöökodades).
Pisukerahu

Pisukerahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Matsalu lahes asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Pudurahu

Pudurahu (ka "Podurahu"; ka "Põhja-Pudurahu") on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Liia saare lähedal Matsalu rahvuspargis asuv 1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.
Pudurahu kõrval lõuna pool asub Väike Pudurahu.
Rahu koordinaadid on . Rahu asub 500 meetrit Sõmerist idas. Pudurahu on kivise pinnamoega.
Pärispea rahu

Pärispea rahu on Harju maakonnas Kuusalu vallas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Pöia rahu

Pöia rahu on Lääne maakonnas Noarootsi vallas asuv 4,56 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,64 kilomeetrit.
Rahu koordinaadid on . Rahu asub 200 meetrit Hosgrunnest põhja pool ja on kaetud rohttaimestikuga.
Rahu kuulub Nõva-Osmussaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Rambirahu

Rambirahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kuri küla alal Väinameres asuv 2 hektari suurune saar (rahu). Rahu rannajoone pikkus on 745 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Rahu asub 200 meetrit Tähva ninast. Rahu on kruusase pinnamoega.
Saar kuulub Väinamere hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Raudrahu

Raudrahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Soela väinas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Ruserahu

Ruserahu on Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Esiküla alal Õunaku lahes asuv 13,1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 1,66 kilomeetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 1,5 kilomeetrit Õunaku poolsaarest edelas. Saarel kasvab võsa.
Ruserahu kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Võšgorod (kultuuriajakiri)

Võšgorod (vene keeles "Вышгород") oli aastatel 1994–2019 Eestis ilmunud venekeelne kultuuriajakiri. 
Ajakiri ilmus alates märtsist 1994, toimetus oli Tallinnas. 
Ajakirja peatoimetaja oli Ljudmilla Gluškovskaja. 
Ajakirja 2019. aasta viimane number teatas ilmumise lõppemisest.
Räimerahu

Räimerahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas asuv 0,2 hektari suurune saar (rahu) Matsalu rahvuspargis. Saare rannajoone pikkus on 191 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub Oorahust idas. Saar on liivase pinnamoega.
Saaparahu

Saaparahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Soela väinas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Separahu

Separahu on Saare maakonnas Saaremaa vallas Toomalõuka küla alal Lahetaguse lahes asuv 0,87 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 500 meetrit.
Rahu koordinaadid on . Saar asub 600 meetrit Hiriste ninast idas. Saar on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.
Saar asub Riksu ranniku hoiualal ja on looduskaitse all.
Sitarahu

Sitarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Tahu lahes asuv väike saar (rahu). Saar on looduskaitse all.
Rahu koordinaadid on .
Soolarahu

Soolarahu on Lääne maakonnas Vormsi vallas asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Reinu tee

Reinu tee on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Hariduse tänavalt, ristub Hiie puiestee, Kalmu ja Toome tänavaga, Riia maanteega, Vabriku, Tina, Metalli, Puidu ja Reinu põik tänavaga ning lõpeb Riia maanteel.
Tänava pikkus on 2850 m.
Reinu tee on ajalooliselt olnud ühendusteeks Viljandi mõisa ja Reinu kõrvalmõisa vahel.
Ljudmilla Gluškovskaja

Ljudmilla Gluškovskaja (17. märts 1937 Karabaš, Tšeljabinski oblast, Vene NFSV – 1. september 2023) oli Eesti ajakirjanik.
Ta õppis aastatel 1955–1960 Uurali Riiklikus Ülikoolis keeleteadust ja ajakirjandust (lõpetas).
Ta oli 1994–2019 ajakirja Võšgorod peatoimetaja. 
Alates 2016. aastast oli ta Eesti Kirjanike Liidu liige.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli luuletaja ja proosakirjanik Juri Zotov.
Väike Kakrarahu

Väike Kakrarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Matsalu rahvuspargi alal Kakrarahust 100 meetrit eemal asuv 0,1 hektari suurune saar (rahu). Saare rannajoone pikkus on 174 meetrit.
Rahu koordinaadid on .
Fjodor Ušakov

Fjodor Fjodorovitš Ušakov (vene keeles Фёдор Фёдорович Ушаков; 24. veebruar (vkj 13. veebruar) 1745 Burnakovo – 14. oktoober (vkj 2. oktoober) 1817 Aleksejevka) oli Venemaa kuulsaim mereväejuht ja admiral 18. sajandil.
Kanoniseerimine.
2001. aastal kuulutas Vene Õigeusu Kirik ta pühakuks kui "õiglase sõjamehe" ("праведный воин"). Ta on Venemaa sõjalaevastiku patroon-pühak. Aastast 2005 on ta ka Venemaa tuumarelvadega varustatud strateegiliste pommitajate patroon-pühak.
Väike Siimurahu

Väike Siimurahu on Lääne maakonnas Haapsalu linna halduspiirkonnas Siimurahu kõrval asuv väike saar (rahu).
Rahu koordinaadid on .
Mitte-elektrilised suurused

Mitte-elektrilised suurused on mõõtetehnikas kasutatava liigituse alusel need mõõdetavad füüsikalised, keemilised jm. suurused, mis ei ole oma olemuse poolest seotud elektriliste suurustega (pinge, vool, või nende parameetrid vahelduvsuurustena nagu sagedus, faasinihe, jt.) või elektriliste signaalidega.
Kõige enam mõõdetavad mitte-elektrilised suurused on temperatuur, jõud ja kaal, rõhk, geomeetrilised mõõtmed, liikumiskiirus, asend jt.
Elektriline suurus

Elektriline suurus on mõõtetehnikas kasutatava liigituse alusel selline mõõdetav füüsikaline suurus, mis on olemuselt elektriline (nt pinge või voolutugevus) või suuruse esinemisel vahelduvsuurusena selle parameeter (nagu sagedus, faasinihe jm). 
Elektriliste suurustena on käsitletavad ka elektrilised signaalid (elektriline signaal andurist, elektriliseks muundatud helisignaal, raadiosignaal antennis jms.). Nende suhtelise keerukuse tõttu iseloomustatakse neid tihti spektri kaudu (spektraalmõõtmiste abil).
Vastandiks elektrilistele suurustele on mõõdetavad mitte-elektrilised suurused, nagu näiteks temperatuur, jõud ja kaal, rõhk, geomeetrilised mõõtmed, liikumiskiirus, asend jt. Ka mitte-elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatavad mõõtevahendid võivad oma toimimise põhimõtte või väljundsignaali poolest olla elektrilised.
Elektriliste suuruste ja/või nende parameetrite mõõtmist käsitletakse elektrimõõtmistena.
Tänapäeval on elektrimõõtmiste vahendid põhiliselt elektroonsed, nagu seda on ka suur osa mitte-elektriliste suuruste mõõtevahendeid.
OT-810

OT-810 oli Tšehhoslovakkia toodetud poolroomiksõiduk, mis põhines SdKfz 251-l.
OT on lühend sõnapaarist "Obrněný transportér" ehk soomustransportöör.
Aseskeem

Aseskeem on elektrotehnikas lihtsatest elementidest koosnev skeem, mis näitlikult esitab tegelikus seadises (näiteks takistis, dioodis) või seadmes (näiteks trafos, võimendis) toimuvaid protsesse ja neid määravaid parameetreid.
Aseskeemi saamiseks asendatakse lähteskeemi elemendid neid iseloomustate suurustega, nagu takistus (või juhtivus), mahtuvus, induktiivsus, vooluallikas või pingeallikas. Nii saadakse seadme sisemiste parameetrite ja nendevaheliste seoste mudel. Aseskeemi elementide valikul arvestatakse uuritavate nähtuste iseloomu ja tulemuste vajalikku täpsust.
Aseskeeme kasutatakse elektri- ja elektroonikaseadmetes toimuvate protsesside analüüsimise ja arvutuse lihtsustamise eesmärgil.
Tüüpilisteks aseskeemi näideteks on takisti, induktiivpooli ja kondensaatori aseskeemid.
Induktiivpooli puhul lisandub lihtsaimas aseskeemis induktiivsusele "L" temaga järjestikune poolitraadi aktiivtakistus "R". Kõrgemate sageduste korral on vaja lisada pooli konstruktiivset mahtuvust arvestav paralleelne mahtuvus "C"p.
Kondensaatorite puhul lisandub aseskeemi dielektrikuskadu arvestav rööptakistus "R"p. Mõnel juhul tuleb lisada dielektriku leket arvestav paralleelne lekketakistus.
Sausgāļciems

Sausgāļciems või Sausgaļciems on küla ("mazciems") Lätis Kuldīga piirkonnas Padure vallas. Küla asub merepinnast 50 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 9,5 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusel.
Sausgāļciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Bergholcide pere elukoht. Hiljem rajati külla Sausgaļi karjamõis ("Sausgal" või "Saugal"). Külas asub Sausgaļi kalmistu.
Rumba vald

Rumba vald (läti keeles "Rumbas pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kuldīga linnaga ning Renda, Kabile, Pelči, Vārme ja Padure vallaga ning Ventspilsi piirkonna Ugāle, Usma ja Zlēkase vallaga.
Valla pindala on 226 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1636 inimest. Valla keskus on Mežvalde küla, vallamaja asub aadressil Riežupes iela 1. Vallavanem on Lija Šēle.
Ajalugu.
Vald asub suuremalt jaolt endise Kuldīga valla maadel. Aastal 1935 oli Kuldīga valla pindala 240 km² ja seal oli 2732 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Abava, Griķi, Kuldīga ja Rumba külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Rumba külanõukoguga likvideeritav Griķi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi Abava maad. Aastal 1977 korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Rumba vald Kuldīga piirkonda.
Loodus.
Suuremad jõed on Venta jõgi ja Abava jõgi. Valla põhiosa asub Kursi madalikul, kaguosa jääb aga Ida-Kurzeme kõrgustikule. Seal asub ka valla kõrgeim koht (58,6 m).
Looduskaitse all on Muižarāji pank, Ēdase lehis, Manģene dendropark, Polīši dendropark, Riežupe kärestikud ja sealsed paljandid ning Riežupe Liivakoobas. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valla aladele jääb 1657 ha suurune Manģene metsade hoiuala, valla lääneosa jääb Venta oru hoiualale. Rumba vallas asub Riežupe maastikukaitseala, valla põhjaosa jääb Abava ürgoru maastikukaitsealale.
Rahvastik.
Aastal 2011 elas vallas 1412 lätlast, 27 venelast, 4 valgevenelast, 10 ukrainlast, 4 poolakat ja 15 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Dragūnciems

Dragūnciems on küla ("skrajciems" ehk hajaküla) Lätis Kuldīga piirkonnas Rumba vallas. Küla asub merepinnast 30 meetri kõrgusel, valla keskusest Mežvaldest 13,5, piirkonna keskusest Kuldīgast 14 ja Riiast 156 kilomeetri kaugusel.
Dragūnciems on üks Kura kuningate vabaküladest, Vidiņšite ja Dragūnside elukoht.
Mežvalde

Mežvalde (vanasti ka Mežamuiža) on küla ("vidējciems") Lätis Kuldīga piirkonnas, Rumba valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 4 ja Riiast 144 kilomeetri kaugusel.
Küla tekkis Kalnmuiža mõisale kuuluva metsamajandi ("Ljesnitsch") juurde. See kujunes hiljem metsatööliste ja puidutöötlejate asulaks, mis ehitati nõukogude perioodil välja kui külanõukogu halduskeskus. Külas on raamatukogu.
Külas asub mälestusmärk natsirežiimi ohvritele, sealne natsirežiimi poolt hukatute matmispaik on tähistatud mälestustahvliga.
Mežvaldes kasvav mänd ümbermõõduga 2,95 meetrit on looduskaitsealal. Küla põhjaservast algab Riežupe maastikukaitseala.
Aastal 2015 oli külas 396 elanikku. Aastal 2018 oli elanikke 366, aastal 2020 aga 340.
Suutselaid

Suutselaid (ka Suutse laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Tumalaid

Tumalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kübassaare küla alal Muraja lahes asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 930 meetrit.
Laiu koordinaadid on . Saar asub 700 meetrit Udrikulaiust põhja pool. Saarel kasvab rohttaimestikku ja võsa.
Saar kuulub Kübassaare maastikukaitseala koosseisu ja on looduskiatse all.
Vahalaid

Vahalaid on Pärnu maakonnas Pärnu linna halduspiirkonnas asuv 3 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 836 meetrit.
Laiu koordinaadid on .
Saar asub Manija ja mandri vahel, 200 meetrit mandri rannikust. Saar on liivase pinnamoega.
Saar kuulub Pärnu lahe hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Viiluka laid

Viiluka laid (ka Papilaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Parasmetsa lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Andrzej Biegalski

Andrzej Biegalski (5. märts 1953; Gierczyn, Mirski vald, Lwówek Śląski maakond, Alam-Sileesia vojevoodkond – 14. märts 2017; Jastrzębie-Zdrój, Sileesia vojevoodkond) oli Poola poksija.
Harrastajana.
Ta pidas kokku 237 kohtumist ja võitis neist 201.
Poola meistrivõistlustel.
Ta oli kokku kolmekordne Poola meister – raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1974 ja 1978 ning üliraskekaalus (üle 91 kg) 1979. aastal.
Kaasaegsetel olümpiamängudel.
Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1976. aasta Montréali olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale John Tate'ile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Maailmameistrivõistlustel.
Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1. maailmameistrivõistlustel (Havanna, 1974), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Fatai Ayinlale (Nigeeria) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Euroopa meistrivõistlustel.
Ta võitis raskekaalus (üle 81 kg) 21. Euroopa meistrivõistlustel (Katowice, 1975) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. 
Ta osales üliraskekaalus (üle 91 kg) 23. Euroopa meistrivõistlustel (Köln, 1979), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Horen Indžjanle (NSV Liit) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Villemi laid

Villemi laid (ka Suurlaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kiudu lõpes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Virmalaid

Virmalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saareküla küla alal Saastna lahes asuv 2,6 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus omn 975 meetrit.
Laiu koordinaadid on .
Saar on kruusase pinnamoega, seal kasvab rohttaimestik.
Saar kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Ämmulaid

Ämmulaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Aavilaid

Aavilaid (ka Havilaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on . Laiu pindala on 4,17 hektarit ja ümbermõõt 1,1 km. Laid on põhja-lõuna suunas pikliku kujuga, laiul asub 2 maasäärt. Laiu taimkatte moodustab rohttaimestik.
Albilaid

Albilaid oli Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Muriste külas asunud väike saar (laid). Laiu pindala oli 1,03 hektarit ja rannajoone pikkus 1,17 kilomeetrit.
Laiu koordinaadid olid . 2020 andmete alusel laidu meresaarte nimestikus enam pole.
Renda vald

Renda vald (läti keeles "Rendas pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Kabile ja Rumba vallaga, samuti Ventspilsi piirkonna Usma vallaga ja Talsi piirkonna Abava ning Ģibuļi vallaga.
Valla pindala on 263 km². 2016. aasta seisuga elas seal 993 inimest. Valla keskus on Renda küla. Vallavanem on Kristīne Kuzmina.
Ajalugu.
Vald moodustati üheksa mõisavalla liitmisel. Selle algne saksakeelne nimekuju oli "Rönnen". Aastal 1935 oli valla pindala 226,6 km² ja seal oli 2437 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Renda ja Tīreļi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Renda külanõukoguga likvideeritav Tīreļi külanõukogu, aastal 1958 aga Abava külanõukogu kolhoosi Abava maad. Aastal 1975 korrigeeriti Abava, Renda ja Ģibuļi külanõukogu piire, kaks aastat hiljem korrigeeriti Rumba ja Renda külanõukogu vahelist piiri. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Renda vald Kuldīga piirkonda.
Loodus.
Suuremad jõed on Riežupe jõgi ja Abava jõgi. Valla loodepiiriks on Usma järv, mis jääb aga täielikult Usma valda. Vallas asuvad Sluja järv (53,7 ha), Segliņi järv (29 ha), Gulbis (24,6 ha), Dzilonis (16,4 ha), Mežmuiža järv (12,2 ha), Sviriņezers (10,5 ha), Mordaiķezers (6,8 ha) ja Linmārks (2 ha). Soodest on suuremad Ozoli soo (681 ha) ja Graudupe raba (222 ha); samuti valda jääva Kuradiraba ("Velna purvs") turbakihi paksus (12,5 m) on üks suuremaid Lätis. Vald asub Kursi madalikul, selle kõrgeim koht asub valla kirdeosas (71,7 m).
Looduskaitse all on Jāši pärn, Brasliņi tamm, Vilmaņi tamm, Lielrenda vaher, Tālejase künnapuu, Tālejase tamm, Tālejase vaher, Tālejase pärn, Strēļi tamm, Strēļi saar, Īvande kärestik ja Pērkoņi pärn. Lisaks jääb valla aladele arvukalt nimetuid põlispuid. Valda läbib Abava ürgoru maastikukaitseala.
Muinsusmälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Mežmuiža ait, Renda linnamägi, hiiepaik Māra kambri koobas, Avotiņi muinaskalmed ja Lielrenda Kuradilaeva muinaskalmed. Kohaliku kaitse all on Renda luteri kirik, selle kirikaed ja väravad, Usma luteri kirik, Slujase muinaskalmed, Zviedri muinaskalmed, Goskalnsi muinasasula, Mordaiķi linnamägi ja Krojase muinaskalmed.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 890 lätlast, 28 venelast, 12 valgevenelast, 12 ukrainlast, 3 poolakat ja 20 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Pinki järve looduspark

Pinki järve looduspark on kaitseala Lätis Kuramaal Kuldīga piirkonnas Ēdole vallas Pinki järve ja väiksemate ümbruskonna järvede kallastel. Kaitseala (läti keeles "Pinku ezers") loodi 2004. aastal, kaitsmaks järve, sinna voolavaid veekogusid ja selle ümbruskonda. Tegemist on Natura 2000 võrgustikku kuuluva märgalaga.
Pinki järv on üks kolmest järvest Lätis, kus kasvavad arvukalt silmjärvikas ja vahelduvaõiene vesikuusk.
Kaitseala asub Lääne-Kuramaa kõrgustikul, Pinki järv asub merepinnast 53,6 m kõrgusel. Kaitseala pindala on 161 ha. 29 ha võtab enda alla Pinki järv, lisaks jääb kaitsealale veel kaks väiksemat järve ja kaks tiiki. Sealse pealiskorra moodustavad liiv, kruus ja aleuriit. Metsade all on 46,03% looduspargist, veekogude all 23,21% ja põllumajanduslikud maad hõlmavad kaitsealast 23,12%.
Pinki järv on liigirikas, seal kasvavad harilik kalmus, laialeheline hundinui, vesi-kirburohi, silmjärvikas, järv-lahnarohi, vahelduvaõiene vesikuusk, samuti mitmed mändvetika liigid ja harilik vesisammal. Inimtegevuse tagajärjel on järv ilmutamas eutrofeerumise märke, mistõttu lahnarohtu on järves vähem ja sinna on ilmunud räni-kardhein. Kaldavööndis kasvavad kollane võhumõõk, ubaleht ja nokktarn. Bezdibenise järve floora on palju vaesem, seal on valitsevaks liigiks ujuv penikeel, seal kasvavad ka mitmed tarna ja turbasambla liigid. Vepri järves kasvavad harilik kalmus, nokktarn, liht-jõgitakjas, konnaosi, kanada vesikatk, ujuv penikeel, räni-kardhein ja ubaleht. Seal elab ka apteegikaan. Šarlote tiigis kasvavad tarnad ja vesiroosid, vesi-kirburohi, ujuv riktsia, harilik vesilehvik, hulgajuurine vesilääts, väike lemmel, harilik konnarohi ja vesimünt. Teises tiigis kasvavad ujuv riktsia, harilik vesilehvik, väike lemmel, Kanada vesikatk, ujuv penikeel, ubaleht, konnakilbukas ja laialeheline hundinui. Sealsetel veekogudel peatuvad must-toonekurg ja jäälind.
Sealsetes metsades kasvavad sookask ja arukask, sanglepp ja hall lepp, harilik mänd, harilik sarapuu ja harilik pihlakas, järvede kallastel ka harilik saar ja harilik pärn. Kaitsealalt on leitud sammaldest kännukatikut, harilikku valvikut, harilikku säbrikut. Samblikest kasvavad seal kuuse-nublusamblik. Kaitsealal kasvab ka kattekold. Lammidel kasvavad kahelehine käokeel, harilik puju, paiseleht, jusshein ja põldohakas.
Atjalaid

Atjalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Hassalaid

Hassalaid (ka Assalaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 0,86 hektarit ja rannajoone pikkus 534 meetrit.
Laiu pinnamood on kivine. Laid kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on .
Härjalaid

Härjalaid (ka Härglaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Iilaste laid

Iilaste laid (ka "Iilastelaid") on neem Saare maakonnas Saaremaa vallas Kasselaiu lääneosas. Iilaste laid oli varem väike saar (laid).
Illiklaid

Illiklaid (ka Illiku laid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Väikeses väinas asuv poolsaar.
Poolsaare koordinaadid on .
Poolsaarel toimuvad Illiku laiu päevad.
Oitmelaid

Oitmelaid (ka Kalmelaid) on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla alal Kiudu lahes asuv 3,34 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,3 kilomeetrit.
Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega.
Laiu koordinaadid on .
Oitmelaid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Kampsulilaid

Kampsulilaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Paatsalu lahes asuv väike saar (laid). Laiu pindala on 0,39 hektarit ja rannajoone pikkus 304 meetrit.
Laid on pikliku kujuga ja kruusase pinnamoega.
Laid kuulub Väinamere hoiualasse ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on .
Karjalaid

Karjalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Kindalaid

Kindalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Väikeses väinas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Kingissepalaid

Kingissepalaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,44 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 756 meetrit.
Laid on pikliku kujuga ja kivise pinnamoega. Laiu põhjarannikul asub 2 maasäärt.
Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on .
Kuuralaid

Kuuralaid (ka Kuura laid) on Saare maakonnas Muhu vallas asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Laasikse laid

Laasikse laid on Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste lahes asuv 1,59 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 539 meetrit.
Laid on pikliku kujuga ja kaetud rohttaimestikuga. Laid kuulub Väikese väina hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Laiu koordinaadid on .
Lammaslaid

Lammaslaid on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kõbajate lähedal asuv 1,2 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 850 meetrit.
Laiu koordinaadid on .
Laid kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Latikalaid

Latikalaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Saastna lahes asuv 1,6 hektari suurune saar (laid). Laiu rannajoone pikkus on 603 meetrit.
Laiu koordinaadid on .
Laid on pikliku kujuga ja liivase pinnamoega. Laiul kasvab rohttaimestik.
Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Lehmlaid

Lehmlaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Unguma küla lähedal asuv väike saar (laid).
Laiu koordinaadid on .
Lembrilaid

Lembrilaid on Saare maakonnas Saaremaa vallas Kahtla laiu lähedal asuv 3,8 hektari suurune saar (laid). Saare rannajoone pikkus on 1,1 kilomeetrit.
Laiu koordinaadid on .
Laid kuulub Kahtla-Kübassaare hoiuala koosseisu ja on looduskaitse all.
Aiavoolik

Aiavoolik on painduv toru, mida kasutatakse vee edasikandmiseks. Aiavoolikud jagunevad kaheks: tavalised ehk vett transportivad voolikud ning erivoolikud, mis võimaldavad mitmeid kastmisviise. Vooliku lõpu on võimalik kinnitada erinevaid liitmikke, nagu näiteks pihustid ja sprinklerid ja voolikud kinnitatakse tavaliselt voolikuklambri või toruliitmiku külge. Aiavoolikud on tavaliselt valmistatud sünteetilistest kummist või pehmetest plastist, mida tihti tugevdatakse sisemise kiudude võrguga. Nende materjalide tulemusena on aiavoolikud paindlikud ja kerged. Aiavoolikud on ka üldiselt tugevad, et püsida kivimite kriimustuste eest ja vältida lekkeid.
Erivoolikud.
Eri- ehk kastmisvoolikud jagunevad omakorda kolmeks:
Vihmutusvoolik.
On kujult lapik ning mitme kambriga. Seda saab kasutada ülevalt kastmiseks kui ka taime juurte kastmiseks (siis on voolik keeratud nii, et augud jäävad allapoole vastu mullapinda). Lühematest vihmutusvoolikutest võib kokku panna kuni üle 20-meetrise vooliku.
Imbvoolik.
On tehtud hästi poorsest materjalist, mis laseb vett kogu ulatuses läbi. Üksteise külge ühendatud voolikute kogupikkus võib olla kuni 30 meetrit
Tilkkastmisvoolik.
Tilkkastmisvoolik võimaldab doseerida taimedele vett täpsetes kogustes. Selline lahendus sobib eriti hästi näiteks äsjaistutatud hekkidele, et taimed esimesel kuumal kuul veepuudusest ära ei sureks.
A-222

A-222 Bereg on NSV Liidus ja Venemaal toodetud 130 mm rannikukaitse liikurhaubits.
Relvasüsteemi kuulub ka mobiilne komando- ja radarijaam.
Kabile vald

Kabile vald (läti keeles "Kabiles pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vārme, Renda ja Rumba vallaga, samuti ka Tukumsi piirkonna Vāne ning Matkule vallaga, Talsi piirkonna Abava vallaga ja Salduse piirkonna Šķēde vallaga.
Valla pindala on 179 km². 2016. aasta seisuga elas seal 786 inimest. Valla keskus on Kabile küla. Vallavanem on Elīna Ose.
Vallas asub 3 ha suurune Bezdibenise järv. Looduskaitse all on mõned nimetud põlispuud.
Ajalugu.
Vald moodustati Višļi mõisavalla ("Wischeln") ümber. Selle algne saksakeelne nimekuju oli "Kabillen". Aastal 1935 oli valla pindala 226,5 km² ja seal oli 3143 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Viesturi, Kabile ja Mežgaļi külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Kabile külanõukoguga likvideeritava Mežgaļi külanõukogu kolhoosi Dzirkstele alad. Aastal 1956 liideti Kabile külanõukoguga Viesturi külanõukogu kolhoosi Grauds maad, ent Dzirkstele kolhoos liideti Viesturi külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. 2009. aastast kuulub Kabile vald Kuldīga piirkonda.
Kultuurimälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kabile mõisakompleks (pesuköök, tall, ait, teenijate maja ("Ķēķis"), elumaja seal asuva ahju ja lae dekoratiivribadega, häärber, mõisavalitseja maja) ja Kabile kirik. Kohaliku kaitse all on Kabile linnamägi.
Rahvastik.
Aastal 2011 elas vallas 710 lätlast, 20 venelast, 13 valgevenelast, 15 ukrainlast, 1 poolakas ja 4 leedulast.&gt; 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Gallzein

Gallzein on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 825 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 10,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 646 inimest.
Gallzein asub Alam-Inntali terrassil Alpide jalamil.
Gerlos

Gerlos on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1247 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 118,7 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 800 inimest.
Gerlos asub Zilleri kõrvalorus.
Gerlosberg

Gerlosberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 1050 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 16,19 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 466 inimest.
Gerlosberg asub Rohrbergist idas. Valla lõunaosas voolab Gerlosi oja läbi sügava kuristiku. Põhjas on 2558 m kõrgune Kreuzjoch.
Hainzenberg

Hainzenberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Schwazi ringkonnas. Vald asub 910 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 21,5 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 727 inimest.
Hainzenberg asub Zell am Zillerist kagus Gerlostali suudmes.