Glasgow' kliimakonverents

 
Glasgow' kliimakonverents ("Glasgow climate conference") on 2021. aastal toimunud ÜRO kliimamuutuste konverents (COP26). Konverents toimus Suurbritannias Glasgow's 31. oktoobrist 13. novembrini. Konverents, mis pidanuks toimuma 2020. aastal, lükati koroonapandeemia tõttu aasta aega edasi. Konverentsi president oli Suurbritannia minister Alok Sharma.
Osalejad.
Konverentsil osales 120 riigipead. Kohal olid ÜRO peasekretär António Guterres, Ameerika president Joe Biden, Kanada peaminister Justin Trudeau, Hollandi peaminister Mark Rutte, Euroopa Komisjoni president Ursula von der Leyen, Prantsusmaa president Emmanuel Macron, Saksamaa kantsler Angela Merkel, Iisraeli peaminister Naftali Bennett, Jaapani peaminister Fumio Kishida, Nigeeria president Muhammadu Buhari, Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi jpt. 
Tippkohtumisel võttis sõna BBC loodusfilmide autor David Attenborough, kes nimetati COP26 rahva eestkõnelejaks.
Eestit esindas peaminister Kaja Kallas.
Läbirääkimised.
Eesmärgid.
Konverentsi peamiseks eesmärgiks oli kokku leppida Pariisi kliimakokkuleppe ja ÜRO kliimamuutuste alusleppe elluviimist kiirendavates sammudes. 
Eesmärgiks on saavutada sajandi keskpaigaks rahvusvaheline süsinikuneutraalsus ja hoida keskmise temperatuuri tõus alla 1,5 °C. 
Vahendid eesmärkide täitmiseks:
Tulemused.
Läbirääkimiste peamised tulemused:
Vaatamata Glasgow' kliimakokkuleppele tuleb lähiaastatel siiski teha täiendavaid jõupingutusi, et saavutada 1,5 °C eesmärk. 
Kriitika.
Transport.
Kommentaatorid ja kriitikud süüdistasid osalenud ärijuhte ja poliitikuid, kaasa arvatud Jeff Bezost, prints Charlesi, Boris Johnsonit, Joe Bidenit ja Angela Merkelit, kes saabusid konverentsile eralennukitega, silmakirjalikkuses, kuna konverentsi korraldajad rõhutasid, et konverents on süsinikuneutraalne. Küll aga saabus Glasgow'sse ligi 400 eralennukit.
Korraldus.
Üks osalejatest, Iisraeli energiaminister Karine Elharrar, pidi 1. novembril kodumaale tagasi pöörduma peale korduvaid katseid konverentsile siseneda, kuna hoone polnud ratastooliga ligipääsetav. 
Samuti kritiseeriti COP26 pakutud suure süsiniku jalajäljega toiduvalikut. Korraldajate kommentaaridest selgub tõsiasi, et 58% pakutud toitudest oli loomset päritolu, millest 41% oli loomaliha või kala ning 17% piimatooted. Ülejäänud 42% oli täielikult taimne. Küll aga on konverentsidelt elimineeritud kõik ühekordselt kasutatavad toidunõud ja muu plastik. 
Protestid.
1. novembril kogunesid kliimaaktivistid organisatsioonist Fridays for Future, eesotsas Greta Thunbergiga Glasgow's, kus Thunberg ütles: "See COP26 on nagu kõik eelnevad COPid ning need ei ole viinud meid mitte kuhugi. Need ei ole viinud meid mitte kuhugi."
6. novembril, mida tähistatakse ülemaailmse kliimamuutuste meetmete päevana, kogunes üle 100 000 inimese protestiks Glasgow's. Need protestid on suurimad, mis linnas toimunud alates Iraagi sõja vastastest protestidest 2003. aastal. Londoni protest meelitas ligi 10 000 inimest kohaliku politsei andmetel ning 20 000 inimest organiseerijate sõnul. Kohalik ajakirjandus The Times sõnas, et eeldatavasti oli protestil osalejaid kokku üle kahe miljoni. The Guardian kirjutas, et lisaks toimus Suurbritannias veel 100 protesti ning ligi 300 protesti rohkem kui 100 riigis.
Seotud konverentsid.
Konverentsi eelmine, 25. istung (COP25), toimus 2. detsembril 2019 Hispaanias Madridis. 2022. aasta ÜRO kliimamuutuste konverents (COP27) toimub 6.–18. novembrini Egiptuses Sharm El Sheikhis.