Kernu vald

Kernu vald oli kohaliku omavalitsuse üksus Eestis Harju maakonna edelaosas, mis piirnes läänes Nissi vallaga, põhjas Vasalemma vallaga ja Keila vallaga, idas Saue vallaga ja lõunas Rapla maakonnaga (sealhulgas Kohila, Rapla ja Märjamaa vallaga).
Valla piiri pikkus oli 76,9 km.
Kernu vald oli üks hõredamini asustatud valdu Harjumaal.
Seisuga 1. jaanuar 2014 elas Kernu vallas 2022 elanikku.
Kernu ainus vallavanem oli Enn Karu.
2017. aasta haldusreformi tulemusel ühines Kernu vald Saue vallaga.
Ajalugu.
Mõisavallad olid maa-alalt väikesed ja koondati 1889 vallakohtute seadusega suuremateks. Ruila, Haiba, Kirna-Kohatu, Maidla, Adila, Kelba ja Ohulepa vald moodustasid Kirna-Kohatu valla. Vallamaja ehitati 1890 Kirna-Kohatusse. Kuid peagi leiti, et nii suure valla juhtimine ei ole otstarbekas, ja valitsuse otsusega moodustati juurde Hageri vald. Kirna-Kohatu vald jäi endiste Ruila, Haiba ja Kirna-Kohatu valla piiridesse. (Nime Kernu kasutatakse alates 1920). Kernu vald kujunes välja pärast 1939. aasta vallareformi, mil Kernuga ühendati 2/3 likvideeritud Laitse vallast. Kernu vald likvideeriti 1950, kui moodustati Keila rajoon. Aastatel 1954–1960 oli Kernu vald iseseisev külanõukogu, seejärel liideti ta Nissi külanõukoguga.
Kernu vald eraldati Nissi vallast augustis 1993. Iseseisva vallana alustas ta tööd 1. novembril 1993 pärast kohalike omavalitsuste valimisi.
Transport ja liiklus.
Valda läbivad Keila–Riisipere raudtee, põhimaanteedest Tallinna–Pärnu–Ikla maantee ja Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee. Kõrvalmaanteed on Ruila–Laitse tee, Kernu–Kohila tee, Riisipere–Kernu tee, Munalaskme-Laitse tee ja Ääsmäe–Kernu tee. Raudteel jääb valla piirkonda kolm raudteepeatust: Kibuna, Laitse ja Jaanika.
Loodus.
Allikad.
Valla territooriumile jäi kümme keskkonnaregistris registreeritud nimeta allikat:
Jõed.
Tähtsaim vooluveekogu on Vasalemma jõgi, mis voolab kagu-loode suunas läbi valla. Teised: Hingu oja, Haiba peakraav, Jutapere oja. Loodepiiril voolab Munalaskme oja, lõunapiiril Kasari jõgi.
Järved.
Suurim järv on Ruiljärv (ka Ruila järv või Kernu Mädajärv) Mõnuste külas (16,6 ha). Teised järved on Kernu paisjärv (ka Kirna järv) Kohatu külas, Paatre järv (ka Laitse järv) Pohla külas, Ruila paisjärv Ruila külas, Haiba veehoidla Haiba külas, Härgesoo tiik Allika külas ja Laitse veehoidla (ka Töökmani paisjärv) Laitse külas.
Sood ja rabad.
Valla põhjaossa jääb Suure-Aru soo, Ruiljärvest lõunasse Ruila raba. Soostunud on ka valla kagunurk, Kasari jõe kaldad.
Looduskaitse.
Ruiljärv ja Ruila raba koos ümbritsevate aladega moodustavad Ruila looduskaitseala. Kaitse alla on võetud veel Kernu mõisa park, Haiba mõisa park ja Laitse park. Valla kagunurka ulatub Kasari jõe äärne Linnuraba looduskaitseala. Vasalemma jõe ülemjooksu piirkonnas on loodud Lümandu maastikukaitseala, mis ulatub osaliselt Kernu valla territooriumile. Üksikobjektidest on kaitse alla võetud Ukukivi ja Kernu kadakas.
Haridus ja kultuur.
Arheoloogiamälestised.
Arheoloogiamälestiste hulka kuuluvad ja on kaitse alla võetud
Arhitektuurimälestised.
Arhitektuurimälestiste hulka kuuluvad ja on kaitse alla võetud
Ajaloomälestised.
Ajaloomälestiste hulka kuuluvad ja on kaitse alla võetud
Mõisad.
Kernu valla territooriumil on olnud järgmised mõisad:
Asustus.
Vallas oli 17 küla.
Inimesed.
Kustja külast Sipalt on pärit kahe Vene tsaari ihuarsti ning Eesti rahvusliku liikumise tegelase Philipp Karelli pärisorised vanemad, Kirikla külas on olnud maailmakuulsa paleobotaaniku Paul William Thomsoni kodukoht. Allika külas on tuntud arstiteadlase professor Lembit Allikmetsa kodu, Laitsest pärineb loomakasvatusteadlane professor Elmar Rätsep, Metsanurgas elab mullateadlane ja ökoloog akadeemik professor Loit Reintam, Ruilas luuletaja Leelo Tungal.