tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Laose Valgjärv

Valgjärv (ka Laose Valg(e)järv) on looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas.
Järve pindala on 4,2 ha, pikkus 510 m, laius 100 m, keskmine sügavus 2,4 m ja kõrgus merepinnast 61 m. Järv on põhja-lõunasuunaline. Lõunatipust voolab järve 400 m pikkune Mudajärvest lähtuv kraav, põhjatipust voolab välja Sooba oja. 
Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu hüpertroofne ehk ülirohketoiteline järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. 
Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Järvest 200 m kaugusel läänes asub Viljandi–Rõngu maantee.
Sooba oja

Sooba oja (ka Laidu oja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Sooba oja on 6 km pikk, valgla pindala on 12,9 km², langus 12,5 m ja lang 2 m/km. Oja saab alguse Mäeltküla külas 61 m kõrguselt Valgjärvest ja suubub Sinialliku ja Vardja küla piiril 48,5 m kõrgusel paremalt poolt Orika ojasse 1,9 km kaugusel suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Leho

Leho on eesti mehenimi.
Julius Mägiste esitas nime Leho 1936. aastal omaloodud kunstliku nimena. Nimel võib olla seos Henriku Liivimaa kroonikas mainitava Lembitu linnuse Leole 19. sajandi teise poole luulest tuntud kujuga Lehola (näiteks Jaan Bergmanni poeemis "Ustav Ülo").
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Leho 300 mehel. Leho oli populaarsuselt 358. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leho vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,01.
Pilvi

Pilvi on eesti naisenimi.
Mats Tõnisson esitas nime Pilvi 1894. aastal (nimepäevaks oli 4. juuni). Enne seda oli ta kümme aastast propageerinud nimekuju Pilve (nimepäev 15. september).
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Pilvi 354 naisel. Pilvi oli sageduselt 404. naisenimi. Pilvi oli keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Pilvi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,22.
Argo (eesnimi)

Argo on mehenimi.
Argo on ebaselge päritoluga eesnimi. 1962. aastal hakkas nimi Eestis ootamatult levima. Tõenäoliselt on tegemist Ardo variandiga. Võimalik on ka seos vana-kreeka mütoloogiaga (argonaudid).
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Argo 1363 mehel. Argo on Eestis populaarsuselt 131. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Argo vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,21 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 21,15. Argo on keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus on 40).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Argo 13 inimesel.
Neeme (eesnimi)

Neeme on eesti mehenimi.
Neeme on kirjandusliku algupäraga muistsena pakutud eesnimi. 1902. aastal ilmunud M. Morrissoni jutustuse "Eesti-rahwa vabaduse võitluse üle" peategelane on Neeme. Tõenäoliselt on nimi kas kavatsuslik või kogemata tekkinud teisend Henriku Liivimaa kroonikas mainitud vanema Meeme nimest.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Neeme 346 mehel. Neeme on esinemissageduselt 352. mehenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Neeme vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,60. Kõige populaarsem on eesnimi Neeme Saare maakonnas, kus seda esineb maakonna 10 000 elaniku kohta 7,52.
Orika oja

Orika oja (ka Everti oja) on oja Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.
Orika oja pikkus on 14,3 km, valgla pindala 44,4 km², langus 39 m ja lang 2,75 m/km. Oja saab alguse 81 m kõrgusel Viisukülas, voolab läbi Lolu ja Intsu küla ning Sinialliku ja Vardja küla piiril ning suubub Sinialliku külas 42 m kõrgusel vasakult poolt Raudna jõkke 56,5 km kaugusel selle suudmest. Oja läbib Vasila veehoidlat ja Kõlu järve, Sinialliku külas ületab oja Imavere – Viljandi – Karksi-Nuia maantee. Orika ojja suubuvad Tammemäe järvest lähtuv kraav, Lolu oja, Kulu järvest lähtuv kraav, Kondi kraav ja Sooba oja. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Holstre Linajärv

Linajärv (ka Holstre Linajärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas, Viljandi maakonna sügavaim järv.
Järve pindala on 1,9 ha, pikkus 190 m, laius 130 m, suurim sügavus 16,7 m ja kõrgus merepinnast 92 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline järv. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Järv kuulub kaitsealuse Loodi looduspargi koosseisu.
Kelechi Iheanacho

Kelechi Promise Iheanacho (sündinud 3. oktoobril 1996) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib ründajana Hispaania kõrgliigaklubis Middlesbrough ja Nigeeria jalgpallikoondises.
Klubikarjäär.
Aastatel 2015–2017 mängis Iheanacho Inglismaa kõrgliiga klubis Manchester City. Cityga tuli ta hooajal 2015–16 Football League Cupi võitjaks.
2017. aasta suvel liitus ta 25 miljoni naela eest Leicester Cityga. Seal mängis ta kokku seitse hooaega. Tema edukaim hooaeg oli 2020/21, kui ta lõi Inglismaa kõrgliigas 12 väravat. Leicester Cityga võitis ta 2021. aastal Inglismaa karikavõistlused ja Inglismaa superkarika ning 2024. aastal Inglismaa esiliiga. 2023. aastal valiti Iheanacho Leicester City aasta mängijaks.
Pärast lepingu lõppemist Leicester Cityga siirdus ta 2024. aasta juulis Sevillasse.
Koondisekarjäär.
Nigeeria kuni 17-aastaste koondise särgis võitis Iheanacho 2013. aasta noorte jalgpalli maailmameistrivõistlused. 
Nigeeria jalgpallikoondises debüteeris ta 2015. aastal. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. mail 2016 sõprusmängus Mali vastu.
Holstre Mustjärv

Mustjärv (ka Holstre Mustjärv) on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas.
Järve pindala on 1,6 ha, pikkus 300 m, laius 80 m ja kõrgus merepinnast 91 m. Limnoloogilise tüübi järgi on veekogu pehmeveeline miksotroofne ehk pehmeveeline segatoiteline järv. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Järv kuulub kaitsealuse Loodi looduspargi koosseisu. Järves on registreeritud järgmised liigid: valgelaup-rabakiil ja suur-rabakiil.
Node.js

Node.js on avatud lähtekoodiga mitmeplatvormne JavaScripti käitussüsteem, mille abil saab arendada mitmesuguseid rakendusi. Programm kasutab JavaScripti interpreteerimiseks Google V8 JavaScripti mootorit.
Node.js-il on sündmusjuhitav arhitektuur, mis võimaldab asünkroonset andmete sisestamist ja väljastamist. Selline disain optimeerib rohkete sisend- ja väljundoperatsioonidega veebirakenduste läbilaskevõimet ja skaleeritavust (näiteks brauserimängude puhul).
Node.js võimaldab JavaScripti abil luua veebiservereid ja võrgutööriistu. Programm sisaldab mitmeid mooduleid, mis on mõeldud erinevate põhifunktsioonide jaoks. Näiteks on mooduleid, mis tegelevad failisüsteemi sisendi ja väljundiga, võrguühendusega (DNS, HTTP, TCP, TLS/SSL, või UDP), puhvritega, krüptograafiaga ja andmevoogudega. Node.js moodulid kasutavad rakendusliidest, mis lihtsustab serverirakenduste kirjutamist.
Savikoti paisjärv

Savikoti paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Savikoti külas.
Järve pindala on 5,4 ha, keskmine sügavus 2,3 m, suurim sügavus 7,2 m, kaldajoone pikkus 1,479 km, kõrgus merepinnast 93,5 m ja maht 144 300 m³. Järv on paisutatud Sanga ojale, järve paisul kulgeb Savikoti–Pärsti tee. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Paide Hammerbecki Põhikooli staadion

Paide Hammerbecki Põhikooli staadion on mitmeotstarbeline staadion Paides.
Vastemõisa järv

Vastemõisa järv (ka Vastemõisa paisjärv ja Viinaköögijärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Vastemõisa külas.
Järve pindala on 4,2 ha, kaldajoone pikkus 1,455 km, kõrgus merepinnast 81,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,04 ha. Järv on paisutatud Vastemõisa ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Forsvarets forskningsinstitutt

Forsvarets forskningsinstitutt ('Norra kaitseväe uurimisinstituut'; eesti keeles on kasutatud nimetust "Norra kaitseuuringute instituut"; lühend FFI) on Norra kaitseministeeriumi alla kuuluv riiklik uurimisinstituut, mille ülesanne on täita Norra kaitseväe vajadused uuringute ja arenduste valdkondades. FFI hõlmab erinevaid teadusvaldkondi, ning selle töötajad on matemaatika, füüsika, informaatika, keemia, bioloogia, meditsiini, psühholoogia, ajaloo ja majanduse taustaga.
FFI asub Kjelleris, Lillestrømi kõrval, Oslost 25 km kaugusel. Instituudil on ka uuringute üksus Karlohansvernis, Hortenis.
Ajalugu.
FFI juured algavad FOTU-st ("Forsvarets Overkommandos Tekniske Utvalg") Londonis, mis tegi 1944. aastal ettepaneku asutada kaitseministeeriumi alla oma sõjaväeline uuringute instituut. Kuigi ettepanek leidis vastuseisu, oli sellel tugev pooldaja Jens Chr. Hauge ja 11. aprillil 1946 andis Storting nõusoleku kaitsejõudude uuringute instituudi rajamiseks.
Instituudi ülesanne on hoida valitsust kursis arengutega sõjaväetehnoloogias, arendada varustust ja toetada Norra tööstust sõjaväelise tähtsusega valdkondade arendamisel. Instituut asutati kõrgete ambitsioonidega, millega kaasnesid kõrged eraldised. Instituudil oli oma aatomiprojekt, mis kanti hiljem üle Norra energiatehnoloogia instituudile (IFA), ning instituut on uurinud uusi sonari-, radari-, raketi-, ja telekommunikatsioonitehnoloogiaid. Selle tulemused on saanud tähenduslikuks tsiviilvaldkonnas.
1950. aastatel sai Norra tehnoloogia- ja relvaabi NATO partneritelt, mistõttu vähenes vajadus relvi ise arendada, ning FFI sai võimaluse koondada tähelepanu kitsamatele valdkondadele, sageli koostöös teiste alliansi partneritega. 1953. aastast 10 aasta jooksul sai FFI palju rahastust Ameerika "Mutual Weapons Development Program" (MWDP) programmist, mille tulemusena arendati välja allveelaevatõrjerelv "Terne".
1960. aastate keskpaigast on FFI keskendunud tehnoloogiate arendamisele, mis koostöös USA-ga on lõiganud kasu Norra strateegilisest asukohast, et jälgida tegevust Nõukogude Liidus. Selle töö keskpaigas oli tuumaplahvatuste märkamise keskus. FFI on edaspidi arendanud välja süsteemianalüüsi, mille tulemusena sai instituudist peamine Norra kaitseväepoliitika varustaja olukorras, kus on puudus sõjaväelise kogemusega ohvitseridest.
Merle

Merle on eesti naisenimi.
Merle on tundmatu algupäraga eesnimi. Laialdasemalt hakkas nimi levima alates 1955. aastast. Kõigis soovitusnimestikes nimi puudus, samuti ka kõigis naaberrahvaste nimekalendrites.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Merle 2662 naisel. Merle on Eestis populaarsuselt 54. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Merle vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 65,53 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 27,08. Merle on keskmiselt 46 aasta vanune (mediaanvanus on 46).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Merle 3 inimesel.
Kardo

Kardo on eesti mehenimi.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kardo 231 mehel. Kardo oli populaarsuselt 426. mehenimi.
Valve (eesnimi)

Valve on eesti naisenimi.
Eesnimi Valve tuli kasutusele "Sirvilaudade" nime-ettepanekuna 1916. aastal. Oskar Kallase 1921. aastal ilmunud raamatus "120 uut ristinime" mainitakse Valvet juba pruugitava nimena. Suurima esinemissageduse saavutas Valve aastatel 1934–1935, seejärel muutus vähehaaval harvapruugitavaks eesnimeks.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Valve 795 naisel. Valve oli populaarsuselt 217. naisenimi. Valve oli keskmiselt 80 aasta vanune (mediaanvanus oli 81).
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Valve 2 inimesel.
Kalmer

Kalmer on eesti mehenimi.
1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Kalmer 792 mehel. Kalmer on Eestis levikult 204. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Kalmer vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,45, ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,43. Kalmer oli keskmiselt 48 aasta vanune (mediaanvanus oli 50).
Aserbaidžaani Rahvuslik Olümpiakomitee

Aserbaidžaani Rahvuslik Olümpiakomitee (aserbaidžaani: Azərbaycan Milli Olimpiya Komitəsi; lühendatult AMOK) on Aserbaidžaani rahvuslik olümpiakomitee.
Komitee loodi 1992. aastal ja ROK tunnustas seda 1993. aastal.
1997. aastast on Aserbaidžaani Rahvusliku Olümpiakomitee president İlham Əliyev.
Poolaka järv

Poolaka järv (ka Poolaka paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ivaski külas.
Järve pindala on 1,5 ha, kaldajoone pikkus 1,081 km, kõrgus merepinnast 53,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,03 ha. Järv on paisutatud Vastemõisa ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Aita

Aita on naisenimi.
Eestis.
Eesnimi Aita tuli kasutusele Andres Saali jutustuse "Aita" (1891) peategelase nime järgi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aita 585 naisel. Aita on levikult 278. naisenimi.
Aita nime kandja oli keskmiselt 70 aasta vanune (mediaanvanus on 71). Kõige populaarsem on eesnimi Aita vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,3.
Kõige populaarsem on eesnimi Aita Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 10,57.
Vastemõisa oja

Vastemõisa oja (ka Poolaka peakraav) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Raudna jõe parempoolne lisajõgi.
Vastemõisa oja pikkus on 14,1 km, valgla pindala 27,9 km², langus 64 m ja lang 4,5 m/km. Oja saab alguse 91 m kõrgusel Vastemõisa külast, seejärel voolab läbi Ivaski ja Metsküla küla ning suubub Metskülas 27 m kõrgusel paremalt poolt Raudna jõkke 37,1 km kaugusel selle suudmest. Oja läbib Vastemõisa järve, Paistu järve ja Poolaka järve. 75 m Poolaka järvest allavoolu suubub ojja paremalt poolt Kääri peakraav. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Paistu järv

Paistu järv (ka Paistu paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Ivaski külas.
Järve pindala on 0,8 ha, kaldajoone pikkus 586 m, kõrgus merepinnast 64,5 m ja see on paisutatud Vastemõisa ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Pingu järv

Pingu järv on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Tõnissaare külas.
Järve pindala on 5,1 ha, pikkus 410 m, laius 190 m ja kõrgus merepinnast 65 m. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Pärsti järv

Pärsti järv on looduslik järv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas.
Järve pindala on 4,2 ha, pikkus 310 m, laius 180 m ja kõrgus merepinnast 92,5 m. Järves asub üks saar pindalaga 0,05 ha. Järve voolab sisse Pärsti Veskijärvest lähtuv kraav ja voolab välja Kuuni järve suubuv Kirjusilla oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Pärsti Veskijärv

Veskijärv (ka Pärsti Veskijärv, Pärsti paisjärv, Susi tiik ja Pärsti Väikejärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pärsti külas.
Järve pindala on 1,8 ha, kõrgus merepinnast 95 m ja selles asub kaks saart pindalaga 0,01 ha. Järvest voolab välja 120 m pikkune Pärsti järve suubuv kraav. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu. Järv on osaliselt Pärsti pargi kaitseala koosseisus.
Pärsti Riiska järv

Riiska järv (ka Pärsti Riiska järv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustivere külas.
Järve pindala on 1,6 ha, kõrgus merepinnast 77 m ja see on paisutatud Kavaku ojale. Järvest 100 m allavoolu asub Mandle järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Ole-Johan Dahl

Ole-Johan Dahl (12. oktoober 1931 Mandal – 29. juuni 2002 Askeri vald) oli Norra informaatik. 
Ta oli 1968. aastast esimene Norra professor informaatika valdkonnas. Rahvusvaheliselt teatakse teda ka objektorienteeritud programmeerimise arenduse pioneerina.
Ajateenistuse läbis Dahl Norra kaitseväe uurimiskeskuses Forsvarets forskningsinstitutt Jan Garwicki alluvuses. 1957. aastal kaitses ta "Candidatus realium"'i (võrdsustatud filosoofiadoktori kraadiga) väitekirja kõrgkeeles programmeerimise kohta arvutil FREDERIC. Edasi töötas Dahl Norra arvutuskeskuses (1962). Ta töötas koos Kristen Nygaardiga välja maailma esimese objektorienteeritud programmeerimiskeele Simula (1965). See viidi rahvusvahelisele turule 1967. aastal. Objektorienteeritud programmeerimist peetakse tänapäeval tõeliselt tähtsaks läbimurdeks informaatika ajaloos. Simula oli tänapäeva programmeerimiskeelte C++ ja Java eelkäija. 
Dahlist sai arvutusmatemaatika professor Oslo Ülikoolis (1968). Ta õpetas muuhulgas kursust tõestatavas programmeerimises, mis aitab parandada arvutiprogrammide kvaliteeti ja aitab vältida programmeerimisvigu.
Jaanuaris 2011 avati Oslo ülikoolis uus informaatikahoone Ola-Johan Dahli maja. Dahl oli üks Oslo Ülikooli informaatikainstituudi rajajaid ja töötas seal 31. detsembrini 1999.
Leida

Leida on eesti naisenimi.
Eesnimi Leida esineb juba 1886. aastal Mats Tõnissoni kalendris (nimepäevaks 16. jaanuar). Laialdasemalt hakkas nimi levima tänu Andres Saali jutustustele "Vambola" (1889) ja "Aita" (1891). Andres Saal ise seletab nime sõnast "leidma" (Leida-nimeline tegelane on tema jutustustes leidlaps). Nime pandi 20. sajandi algusaastatest alates kasvava hooga. Kõige rohkem pandi Leida nime Esimese maailmasõja ajal, seejärel langes nime kasutus pidevalt kuni 1940. aastani. Hiljem on nime antud harvadel juhtudel.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 1355 naisel. Leida oli Eestis populaarsuselt 138. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Leida üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 139,29, ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 24,08. Leida oli keskmiselt 81 aasta vanune (mediaanvanus oli 82). 
1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Leida 955 naisel. Leida oli populaarsuselt 195. naisenimi. Leida oli keskmiselt 82 aasta vanune (mediaanvanus oli 84).1. jaanuari 2024 seisuga oli eesnimi Leida 773 naisel. Leida oli populaarsuselt 235. naisenimi. 
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leida 9 inimesel.
Ureparapara

Ureparapara on saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. See on Banksi saarte kõige põhjapoolsem asustatud saar. Saare pindala on 39 km² ja selle poolest on Ureparapara Gaua ja Vanua Lava järel saarestiku kolmas saar.
Saar on mägine ja ringikujuline, kuid idaosas lõikab 3 km kaugusele maasse Diversi laht. Kõrgeim tipp on 764 m üle merepinna. Ureparaparal on troopiline kliima, aastane sademete hulk ületab 4000 mm.
Ureparapara elanike arv oli 2009. aastal 437. Saarel on kolm küla, neist suurim on Léar (Léséréplag). Väiksemad on Lehali (läänerannikul) ja Leqyangle.
Saarel räägitakse löjöpi ja lehali keelt.
Leili

Leili on eesti naisenimi.
Esimest korda leidub eesnimi Leili Mats Tõnissoni kalendris 1884. aastal (nimepäevaks 24. september). Olulist osa on nime levikus etendanud Andres Saal jutustus liivlaste muistsest vabadusvõitlusest "Leili – üks pagana naine" (1892–1893). Laialdasemalt tuli nimi kasutusele 20. sajandi esimesel kümnendil.
Kuninglik Hašimiidi Pärli Ordu

Kuninglik Hašimiidi Pärli ordu on loodud kõrgeima austusavaldusena isikutele, kellel on teeneid Sulu sultanaadi ees. Ordu asutas 2011. aastal ja juhib tänapäevani Sulu sultani seadusliku järeltulijana Ampuni sultan Muedzul Lail Tan Kiram.
Ordu liikmed.
Mõned tuntumad ordu liikmed:
Vaike

Vaike on eesti naisenimi.
Eesnimi Vaike on pärit Andres Saali jutust "Vambola" (1889), kus see on ühe naistegelase nimi. Vaike levik algas 20. sajandi esimese aastakümne lõpul ja teise algul, esialgu kaksiknimedes (Vaike-Rosalinde jt.), alates 1920. aastast aga esmajoones üksiknimena. Nime populaarsus kulmineerus 1920. aastate teisel poolel, ka 1930–1941 püsis Vaike laiatarbenimede seas. Hiljem on nime antud harvem.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vaike 1910 naisel. Vaike on Eestis populaarsuselt 91. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Vaike üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 102,11, ning Järva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 29,26. Vaike on keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus on 77). 
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Vaike 2 inimesel.
WebKit

WebKit on küljendusmootor veebilehtede visualiseerimiseks veebibrauserites. See on aluseks Apple brauserile Safari ning tarkvara edasiarendatud versiooni kasutavad ka Chromiumil põhinevad brauserid nagu näiteks Google Chrome ja Opera. WebKiti HTML ja JavaScript kood on teekide KHTML ja KJS edasiarendused.
WebKit on ka aluseks brauserile, mis on kaasas Amazoni Kindle e-lugeriga. WebKiti C++ rakendusliides sisaldab klasse, millega saab kuvada veebisisu ning teostada erinevaid brauseritoiminguid nagu näiteks linkidele suunamist, kui neile klikitakse ning vaadatud veebilehtede ajaloo haldamist.
Karl Dönitzi poliitiline testament

Karl Dönitzi poliitiline testament on kirjutatud Saksamaa tingimusteta kapitulatsiooni 30. aastapäeval, 8. mail 1975.
Erinevalt Adolf Hitleri poliitilisest testamendist ei sisalda see dokument poliitilist ega maailmavaatelist programmi, vaid määrab ainult Saksamaa riigipea ametijärgluse.
Pärast kapitulatsiooni jäeti Hitleri määratud ametijärglane riigipresident Karl Dönitz esialgu, kuni vangivõtmiseni 23. mail 1945, täitma Saksamaa riigipea ülesandeid. Nürnbergi protsessil kümneks aastaks vangi mõistetud Dönitz vabanes vangistusest 1. oktoobril 1956. Sel ajal eksisteeris kaks Saksa riiki, mis taotlesid taasühendamist. Saksa Demokraatlik Vabariik loobus sellest eesmärgist põhiseaduse muutmisega 7. oktoobril 1974. Kuna nüüd oli jäänud ainult üks Saksa riigimõtte kandja, Saksamaa Liitvabariik, tahtis Karl Dönitz loovutada Saksamaa riigipresidendi ülesanded Saksamaa Liitvabariigi presidendile: "Olles teadlik mitte lõppevast vastutusest saksa rahva ees, kannan ma Saksa Riigi viimase riigipea ameti sisu ja ülesande üle Saksamaa Liitvabariigi presidendile."
Testament jõustus Karl Dönitzi surmaga 24. detsembril 1980 ja selle saatis 30. detsembril 1980 SLV presidendile Karl Carstensile (oli ametis 1980–1984) Otto Kranzbühler, kes oli olnud Dönitzi kaitsja Nürnbergi protsessil. Presidendibüroo nimetas dokumenti õiguslikult tähtsusetuks, see pakkuvat huvi vaid ajaloolastele. Seejärel on Saksamaa Liitvabariigi presidendi ametis olnud Richard von Weizsäcker (1984–1994), Roman Herzog (1994–1999), Johannes Rau (1999–2004), Horst Köhler (2004–2010), Christian Wulff (2010–2012), Joachim Gauck (2012–2017) ja Frank-Walter Steinmeier (alates 2017). Ükski neist pole oluliselt suurema võimuga riigipresidendi omaaegseid ülesandeid vastu võtnud.
Bertel van Radiver

Bertel van Radiver oli Luua mõisnik 15. sajandil.
Ta maeti Palamuse kirikusse, hauaplaat mõõtmetega 180 × 111 cm ja tekstiga "begraven bertel van radiver bidd unsen herr got vor sine seele" on suuremas osas säilinud, daatum puudub, kuna nurk on ära löödud. Dateering on tuletatud stiili sarnasuse põhjal samasse maetud Anders Tuve (1460) ja Johannes Czoie naise Gertrudi (1458) hauaplaadiga. Hauaplaadil on kujutatud vapp: adratera roosiga kummalgi küljel, kilbi kohal palveränduri riietuses mees, kes toetub parema käega kepile ja vasakus hoiab haamrikujulist eset. Palamuse koguduse õpetaja August Westren-Doll pidas hauakivist ettekande Õpetatud Eesti Seltsis 4. veebruaril 1920. Hauaplaat eemaldati algsest asukohast 1929. aastal seoses Palamuse kiriku remondiga ja müüriti uue läänepoolse eeskoja põrandasse. Hauaplaat pole muinsuskaitse all.
Oletatavasti oli Bertel van Radiver Luua mõisnik enne selle nimetamist Ludenite järgi. Tänapäeval eksisteerib Raaduvere küla ("Dorf Raddofer").
Clemens Esto

Clemens Esto oli aadlik ja suurmaaomanik Taani kuningriigile kuulunud Eestimaal 13. sajandil.
Taani hindamisraamatu köite ühe osa, nn Suure Eestimaa nimistu (mis koostati Taanist saabunud munkade poolt 1219–1220) kuulusid Clemens Estole Vääna poolsaarel neli küla kokku 34 adramaaga: "Kienkylæ xii", "Seruueræ x", "Liqua vii", "waſal v" (Kiia, Sõrve, Liikva ja Vatsla), kust olid välja aetud Herbarth ja tema kaks venda ("concessos Clementi Estonis").
Lisanime Esto tõttu on väljaspool kahtlust, et Clemens oli eestlane. Väljaspool Taani hindamisraamatut tema kohta ajaloolised andmed puuduvad. Temast võib põlvneda kaks Eestimaa vasallisuguvõsa, kellel vapil on kujutatud hundipea: Like ja Watzel. Temast võib põlvneda veel Guldene suguvõsa.
Anton thor Helle (Tallinna kaupmees)

Anton thor Helle (sündis Lübeckis, suri Tallinnas) Tallinna kaupmees, samanimelise vaimuliku ja piiblitõlkija isa.
Vanemad Lübecki kaupmees ja kodanik Anton thor Helle ja Margaretha Brokes.
Sai Tallinna kodanikuks 26. novembril / 6. detsembril 1680, abiellus 30. novembril / 10. detsembril 1680 Wendula Oomiga (sündinud 1662), nende poeg Anton thor Helle (1683–1748) oli Jüri koguduse õpetaja.
Uno Ruus

Uno Ruus (28. veebruar 1926 Tallinn – 9. märts 2000 Toronto) oli eesti õigusteadlane.
Ta õppis aastatel 1943–1944 Tartu Ülikoolis matemaatikat, 1945–1949 Kieli Ülikoolis õigusteadust ("dr. jur."; "Die staatsrechtliche Stellung des Präsidenten der Republik Estland und ihre Entwicklung"), 1980–1983 Toronto Ülikoolis majandusteadust (M. B. A.), 1983–1991 samas haridusteadust (M. Ed.).
Põgenes Suure põgenemise ajal 1944. aastal Nõukogude okupatsiooni eest Saksamaale, siirdus sealt 1949. aastal Rootsi, 1951. aastal Kanadasse. 
Ta soovis kandideerida 1992. aasta Eesti presidendivalimistel, kuid ei saanud vajalikku 10 000 toetusallkirja kokku.
Mandle järv

Mandle järv (ka Riiska paisjärv, 2. Riiska paisjärv ja Handle paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mustivere külas.
Järve pindala on 2,6 ha, keskmine sügavus 1,16 m, suurim sügavus 1,56 m, valgla suurus 4,8 km², kaldajoone pikkus 0,977 km, vee maht 48 000 m³ ja kõrgus merepinnast 72,5 m. Järv on paisutatud Kavaku ojale, järvest 100 m ülesvoolu asub Riiska järv. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Kirikumõisa järv

Kirikumõisa järv (ka Kirikumõisa tiik) on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pinska külas.
Järve pindala on 3,2 ha ja kõrgus merepinnast 66,5 m. Järve läänekaldast voolab mööda Kavaku oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Hukkunud Hinged

Hukkunud hinged on Eesti raskemuusikaansambel. Ansambel asutati 2007.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Operatsioon Õ

Operatsioon Õ oli Eesti tantsumuusika ansambel. Ansambel asutati enne 1995.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Number Ö

Number Ö on Eesti ansambel. Ansambel asutati 2000.
Rakveres sündinud Number Ö idee juba algselt oli teha sellist muusikat, mis peod käima tõmbaks. Õige valem selleks tundus räpi ja roki kokkusegamine. Erinevates koosseisudes tegutseti mõned aastat, kuni ansambliga liitus uus vokalist ning liikmete vahetus lõppes. Praeguses koosseisus on Number Ö tegutsenud 2010. aasta sügisest.
Laiemalt sai bänd tuntuks tüüpilist eestlaste peoõhtut kirjeldava looga „Mis eile juhtus“. Dr. Koidu poolt „maksimaalseks peoräpprokiks“ ristitud loole järgnes üliedukas reaggepala „Minu Kuivatatud Sõber“, mille populaarsusele aitas kõvasti kaasa lahe rapsipõllul filmitud muusikavideo.
Endised liikmed:
Kavaku oja

Kavaku oja (ka Kurika oja ja Kurika peakraav) on peakraav Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Raudna jõe parempoolne lisajõgi.
Kraavi pikkus on 12,9 km, valgla pindala 40,5 km², langus 61 m ja lang 4,7 m/km. Kraav saab alguse 94 m kõrgusel Pärsti külas, voolab läbi Mustivere, Pinska ja Alustre küla ning suubub Alustre külas 33 m kõrgusel paremalt poolt Raudna jõkke 45 km kaugusel selle suudmest. Kraav läbib Riiska järve, Mandle järve ja Alustre-Päärna veehoidlat ning möödub Kirikumõisa järvest. Kraavi suubuvad Suki kraav ja Sanga oja. Kraav kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Poks 1924. aasta suveolümpiamängudel

8. suveolümpiamängude võistlused poksis peeti 15.–20. juulini Prantsusmaal Pariisis. Võistluspaik oli Vélodrome d’Hiveri näituse- ja spordihall.
Võistlejad.
Võisteldi kaheksas kaalukategoorias. Ühest riigist või võistkonnast võis olla kuni 16 võistlejat, seega kuni kaks võistlejat ühe kaalukategooria kohta. Kokku osales 27 riigist 181 võistlejat. Vanim võistleja oli Charles Jardine (Austraalia; sündinud 26. veebruar 1889) ja noorim oli Hubertus Baarsgarst (Holland; sündinud 12. jaanuar 1909). 
Esimest korda osales olümpiamängude poksivõistlusel Eesti, keda esindas kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) Valter Palm. 
Esimest korda osalesid olümpiamängude poksivõistlusel ka Läti, keda esindas kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Ernests Gūtmanis; Poola, keda esindas 5 võistlejat ning Ungari, keda esindas kergekaalus (kuni 135 naela 61,2 kg) Béla Lőwig.
Medalitabel.
Kokku sai medaleid 9 riigi võistlejad.
Punktitabel.
Kokku said olümpiasüsteemi punkte 16 riigi võistlejad.
Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg).
19 võistlejat 13 riigist
Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg).
21 võistlejat 15 riigist
Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).
24 võistlejat 17 riigist
Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg).
30 võistlejat 22 riigist
Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg).
29 võistlejat 19 riigist
Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg).
23 võistlejat 15 riigist
Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg).
20 võistlejat 14 riigist
Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg).
15 võistlejat 11 riigist
Tääksi järv

Tääksi järv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Tääksi külas.
Järve pindala on 3,6 ha, pikkus 400 m, laius 90 m, valgla suurus 17,82 km², kaldajoone pikkus 2 km, kõrgus merepinnast 48,5 m ja selles asub kolm saart pindalaga 0,58 ha. Järv on paisutatud Tääksi ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Harry Mitchell

Harold James Mitchell (5. jaanuar 1898 – 8. veebruar 1983) oli Inglismaa ja Suurbritannia poksija, olümpiavõitja (1924). 
Mitchell oli poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) kokku neljakordne harrastajate Suurbritannia meister aastatel 1922–1925.
Mitchell võitis 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.
Tanna saar

Tanna on saar Melaneesias, üks Vanuatu saartest. Kuulub Tafea provintsi. Saare pindala on 550 km².
Saar on mägine. Kõrgeim tipp on 1084 m üle merepinna ulatuv Tukosmera, mis on kustunud vulkaan. Aktiivne vulkaan on saare kaguosas asuv 361 m kõrgune Yasur.
Tanna elanike arv oli 2009. aastal 28 799. Suurim linn on läänerannikul asuv Lénakel. Tafea provintsi halduskeskus on umbes 1200 elanikuga Isangel.
Saarel räägitakse Austroneesia keelte Lõuna-Okeaania haru Lõuna-Vanuatu rühma kuuluvaid lenakeli, kvamera, tanna (põhja- ja edelatanna) ja napuanmeni keelt. Paljud elanikud oskavad ka bislama keelt.
Melaneeslased asustasid saare umbes 400 eKr. Eurooplastest külastas saart esimesena 1774. aastal kapten James Cook oma meestega.
Elanike seas on levinud kargokultus, milles kummardatakse John Frumi.
Saarel toodetakse kavat, kohvi, kookospähkleid ja koprat.
Bangalore'i torpeedo

Bangalore'i torpeedo koosneb ühest või mitmest lõhkeainega täidetud torust. Neid kasutavad lahingupioneerid, et hävitada ohutust kaugusest mitmesuguseid takistusi ja kaitserajatisi. Kõnekeeles kasutatakse selle kohta ka nimesid "Bangalore'i miin", "pauguti" või lihtsalt "Bangalore". 
Bangalore'i torpeedo leiutas 1912. aastal Indias Bangalore'i linnas Briti India Armee kapten McClintock. 
Nende pikkus võib olla kuni 15 m, koosnedes 1,5 m osadest.
Lõstvõn (Ovrutši rajoon)

Lõstvõn (ukraina keeles Листвин) on küla Ukrainas Žõtomõri oblastis Ovrutši rajoonis. Elanike arv on 1080. Pindala on 3 km².
Pavel Anissimov

Pavel Anissimov (15. august / 28. august 1904 Petrajeva-Gorka küla, Belozerski maakond, Vologda kubermang – 26. november 1981 Tallinn) oli Nõukogude Liidu partei- ja riigitegelane, siseteenistuse polkovnik (1964).
Haridus.
Aastatel 1913–1917 õppis ta kohalikus külakoolis, 1931–1932 Nadežda Krupskaja nimelises Leningradi Poliithariduse Instituudis (lõpetamata), 1945–1946 Üleliidulise Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee (ÜK(b)P KK) juures asuvas kõrgemas partorgide koolis (lõpetamata), Kõrgemas parteikoolis ÜK(b)P KK juures (lõpetas 1954 eksternina).
Teenistuskäik.
1924–1926 Jekimovski külanõukogu esimees Belozerski maakonnas Tšerepovetsi kubermangus, 1926–1928 4. suurtükiväebrigaadi reamees Leningradi sõjaväeringkonnas, 1928–1931 tehase "Krasnõi Putilovets" lihvija Leningradis, 1931–1932 Nadežda Krupskaja nimelise Leningradi Poliitharidusliku Instituudi üliõpilane. ÜK(b)P liige 1929. 1932–1933 ÜK(b)P veemajanduse töökollektiivi sekretär Belozerskis Leningradi oblastis, 1933–1936 Loode jõelaevanduse Laadoga-äärse piirkonna parteikomitee instruktor ja sekretär, 1936–1938 Loode jõelaevanduse Tšerepovetsi sadama partorg ja parteikomitee sekretär, 1938–1939 Tšerepovetsi rajoonikomitee 2. sekretär, 1939–1941 1. sekretär, 1941–1945 Vologda oblastikomitee kaadriala sekretär, 1945–1946 ÜK(b)P KK juures asuva Kõrgema partorgide kooli kuulaja Moskvas.
Aastatel 1946–1947 ÜK(b)P KK Eesti büroo vastutav töötaja, 1947–1948 Eestimaa Kommunistliku (bolševike) Partei Keskkomitee (EK(b)P KK) kaadriosakonna juhataja asetäitja, 1948–1952 EK(b)P KK administratiivosakonna juhataja. Tema parteilisele karjäärile mõjus halvasti parteiliikmemaksude juhtum, kui kaks kommunisti varastasid kuue aasta jooksul kümneid tuhandeid rublasid parteiliikmemakse. Anissimovi süüdistati kontrolli puudumises ja teda karistati valju noomitusega arvestuskaardile kandmisega.1952–1953 oli ta EKP Tartu oblastikomitee 2. sekretär, 1953–1954 ja 1957–1961 EKP KK tööstuse ja transpordi osakonna juhataja asetäitja, 1954–1957 Eesti NSV kalatööstuse minister, 1961–1962 Eesti NSV siseministri asetäitja, 1962–1967 Eesti NSV ühiskondliku korra kaitse ministri esimene asetäitja. Alates 1967 üleliidulise tähtsusega personaalpensionär Tallinnas.
Tegevus julgeolekuorganite juhtimisel.
1948. aastal loodi EKP KK juurde administratiivosakond, mille ülesannete juurde käis muuhulgas ka järelevalve julgeolekuorganite tegevuse üle. Aastatel 1948–1952 oli selle osakonna juhataja Pavel Anissimov. Need oli aastad, kui viidi läbi 1949. aasta märtsiküüditamine ja suruti maha relvastatud vastupanuliikumine Eestis.
Pavel Anissimov suri 26. novembril 1981 Tallinnas ja ta maeti 2. detsembril 1981 Metsakalmistule.
Nemunėlio Radviliškise vald

Nemunėlio Radviliškise vald (leedu keeles "Nemunėlio Radviliškio seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Vald piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 200 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1644 inimest. Valla keskus on Nemunėlio Radviliškise alev (aastal 2011 oli seal 566 elanikku). Vallamaja asub aadressil Biržų g. 5, vallavanem on Giedrius Kubilius. 
Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid.
Søren Petersen

Søren Peter Petersen (6. detsember 1894 Kolding, Taani – 1945 Belgia) oli Taani poksija.
Petersen oli kokku kahekordne Taani meister raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) aastatel 1920–1921.
Petersen sai raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Ronald Rawsonile (Suurbritannia) ning 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harold Mitchellile (Suurbritannia).
Petersen poksis oktoobrist 1924 kuni jaanuarini 1934 elukutselisena ning pidas kokku 30 kohtumist, millest võitis 16 (neist 8 nokaudiga), kaotas 10 (neist 8 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 3 kohtumist. Ühel kohtumisel jäi paremus mõlema võistleja diskvalifitseerimise tõttu otsustamata.
Sanga oja

Sanga oja (ka Arumäe oja ning ülemjooksul Viilupi oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Sanga oja pikkus on 8,5 km, valgla pindala 19,2 km², langus 37,5 m ja lang 4,4 m/km. Oja saab alguse 97 m kõrgusel Savikoti külas, voolab läbi Savikoti ja Alustre küla, samuti küla piiril, ning suubub Alustre külas 59,5 m kõrgusel paremalt poolt Kavaku ojasse 3,9 km kaugusel selle suudmest. Savikoti külas on ojale paisutatud Savikoti paisjärv. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Ronald Rawson

Ronald Rawson Rawson (17. juuni 1892 – 30. märts 1952) oli Inglismaa ning Suurbritannia poksija ja ohvitser (kapten). Ta hakkas harrastama poksi 1906. aastal.
Rawson sõdis Esimeses maailmasõjas aastatel 1914–1918 ning sai 1917. aastal kapteni auastme.
Rawson oli raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kokku kahekordne harrastajate Inglismaa meister aastatel 1920-1921.
Rawson võitis 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel raskekaalus (üle 175 naela ehk 79,4 kg) kuldmedali ning tuli olümpiavõitjaks.
Parovėja vald

Parovėja vald (leedu keeles "Parovėjos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Vald piirneb kirdes Lätiga.
Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1945 inimest. Valla keskus on Parovėja küla. Vallavanem on Gailutė Tamulėnienė. 
Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid.
Helletused

Helletused on Eesti ansambel. Ansambel on esitanud regilaule.
Koosseis.
Ansamblis on kaasa teinud:
Hübriid (ansambel)

Hübriid oli Eesti rokkansambel, Ansambel asutati 1980. aasta märtsis. Tegutseti Jaan Tombi nimelises kultuurimajas.
Koosseis.
Ansamblis on teinud kaasa:
Tõramaa jõgi

Tõramaa jõgi on jõgi Soomaa maastikurajoonis Viljandi ja Pärnu maakonnas, Raudna jõe vasakpoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 21,1 km, valgla pindala 26,4 km², langus 6,5 m ja lang 0,3 m/km. Jõgi saab alguse Viljandi maakonnast Tipu külast 24 m kõrguselt, voolab läbi Sandra küla ja suubub Sandra ja Riisa küla piiril 17,5 m kõrguselt vasakult poolt Raudna jõkke 2,2 km kaugusel selle suudmest. Jõgi kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda ning voolab täies ulatuses Soomaa rahvuspargis.
Ketikoerad

Ketikoerad oli Eesti rokkansambel. Ansambel tegutses aastatel 2009–2012.
Koosseis.
Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Kontakt (ansambel)

Kontakt oli Eesti ansambel. Ansambel asutati 1983. Ansamblit juhtis Mikk Targo ja lauljaks oli Marju Länik.
Koosseis.
Ansambli esimene koosseis:
Esialgu esitas Kontakt mitmeid tuntud Lääne hittide omi versioone, näiteks Mike Oldfieldi "Moonlight Shadow" eestikeelset varianti "Varjude mäng", kuid hiljem orienteeruti omaloomingule. 1984 ilmus ansambli esimene menulugu, Mikk Targo kirjutatud "Karikakar". 
1985 ansambel lagunes, kui Marju Länik ja Mikk Targo ühinesid ansambliga Mahavok. 1987 moodustasid Länik ja Targo Kontakti uue koosseisu. Ansamblis on teiste seas kaasa teinud:
Eesti NSV teeneline orkester

Eesti NSV teeneline orkester on Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium orkestritele eriti kõrge taseme, loomingulise tegevuse ja suurte teenete eest eesti nõukogude muusikakultuuri arendamisel.
Eesti NSV teenelise orkestri aunimetust anti välja 1967. aastast. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 5 orkestrit.
Lõunakroon

Lõunakroon (ladina "Corona Australis", CrA) on lõunataeva tähtkuju. See on kirjeldatud Ptolemaiose 48 tähtkuju hulgas ning kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Lõunakroon on pindalalt 88 tähtkuju hulgas 80. kohal, kattes 128 ruutkraadi.
Lõunakroonis on 21 palja silmaga nähtavat tähte, kuid ükski neist pole tähesuuruselt heledam kui 4. Heledaim täht on α CrA ehk Alphecca Meridiana ja heleduselt teine on Beta Coronae Australis (4,10 magnituudi). Tähtkujus asub kerasparv NGC 6541.
Tähtkuju on tervikuna nähtav lõuna pool 44° põhjalaiusest ja osaliselt 53° põhjalaiusest.
Ajalugu.
Babüloonia tähekataloogis MUL.APIN on Lõunakroon arvatavasti nimetuse MA.GUR all.
Vanakreeka legendi kohaselt asetas Lõunakrooni pärjana taevasse Dionysos oma ema Semele auks. Ptolemaios nimetas Almagestis seda tähtkuju Στεφάνος νοτιος (Lõunapärg), kaasates sinna ka α Tel. Hiina astronoomid nägid Lõunakroonis suurt kilpkonna. Lõuna-Austraalia "boorong"i hõim pidas seda tähtkuju bumerangiks Won, mille heitis taevasse Totyarguil. Kesk-Austraalia arandad pidasid seda lapsekandmisvahendiks kuulamoniks, mille taevanaised Linnuteel tantsides maha pillasid. Futuna saarel nimetati Lõunakrooni Tanuma ja Tuamotu saartel Na Kaua-ki-Tonga.
Tuukan (tähtkuju)

Tuukan (ladina "Tucana", lühend Tuc) on lõunataeva tähtkuju. See on pindalalt 48. tähtkuju, kattes 295 ruutkraadi.
Heledaim täht on α Tuc (tähesuurus 2,87). Tuukanis asub Väike Magalhãesi Pilv ja heleduselt teine tähistaeva kerasparv 47 Tucanae (NGC 104), mille näiv tähesuurus on 4,9.
Tuukan on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Svend Wad

Svend Wad (3. veebruar 1928; Bov, praegu Åbenrå vald, Lõuna-Taani piirkond, Taani – 4. detsember 2004; Haderslev, Haderslevi vald, Lõuna-Taani piirkond) oli Taani poksija.
Wad oli Taani meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1946. aastal.
Wad sai kergekaalus (kuni 62 kg) 1948. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Gerald Dreyerile (Lõuna-Aafrika Liit) ning saades 3. koha kohtumises võidu Wallace Smithi (USA) üle.
Wad sai kergekaalus (kuni 62 kg) 7. Euroopa meistrivõistlustel (Dublin, 1947), pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Roger Baourile (Prantsusmaa) ning saades 3. koha kohtumises võidu William Frithi (Šotimaa) üle. 
Wad poksis oktoobrist 1949 kuni septembrini 1958 elukutselisena. Ta pidas kokku 18 kohtumist, millest võitis 15 ja kaotas 2 kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki.
Paradiisilind (tähtkuju)

Paradiisilind (ladina "Apus", lühend Aps) on väike lõunataeva tähtkuju.
Paradiisilind katab 206 ruutkraadi (0,5% taevalaotusest) ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 67. kohal. Vaid 2 tähte on heledamad kui tähesuurus 4. Heledaim on Alpha Apodis, mis on 410 valgusaasta kaugusel asuv punane hiid.
Paradiisilind on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias" nime all "Apis Indica".
Avatud teadmus

Avatud teadmus (inglise keeles "open knowledge") on vabakultuuri teosed, millele pääseb vabalt ligi, mida saab vabalt kasutada, täiendada ning jagada, seadmata piiranguid muuks kui teadmuse allikapärasuse ja avatuse tagamiseks. Avatud teadmusesse võivad kuuluda eri tüüpi teosed alates muusikast kuni toorandmeteni ning avatuse määrab teadmuse üksusele omistatav litsents.
Avatud teadmuse definitsioon koostati 2005. ja avaldati 2006. aastal, et luua laiem määratlus infoühiskonna teoste ja praktikate jaoks kui senised vaba tarkvara, Creative Commons vm vabakultuuri litsentsid ja nende aluseks olnud definitsioonid.
Avatud teadmuse definitsioon on aluseks Open Knowledge Foundationi tegevusele.
Kilp (tähtkuju)

Kilp (ladina "Scutum", lühend "Sct") on tähtkuju, mis asub taevaekvaatori lähedal. See on pindalalt 84. tähtkuju, kattes tähistaevast ainult 109 ruutkraadi.
Selle lõi 1684. aastal poola astronoom Johannes Hevelius, kes nimetas selle Poola kuningas Jan III Sobieski Viini lahingus saavutatud võidu auks Sobieski kilbiks ("Scutum Sobiescii").
Heledaim täht on α Scuti, mis asub 174 valgusaasta kaugusel ja mille näiv suurus on 3,85.
Kilbi tähtkuju suunas on teel NASA kosmosesond Pioneer 11.
Tähtkujus asub kerasparv NGC 6712.
Scutum

Scutum ('kilp') on ladinakeelne sõna, millega väljendatakse mitut mõistet:
Kapsi oja

Kapsi oja (ka Piispa oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi linnas ja Viljandi vallas, Raudna jõe parempoolne lisajõgi.
Kapsi oja on 4 km pikk, valgla pindala on 5,3 km², langus 33,5 m ja lang 8,5 m/km. Oja saab alguse 76 m kõrgusel Pinska külast, voolab läbi Matapera küla ja Viljandi linna ning suubub Matapera külas 42,5 m kõrgusel paremalt poolt Raudna jõkke 62 km kaugusel selle suudmest. Oja on asukohajõeks Jaanuse paisjärvele. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Jaanuse paisjärv

Jaanuse paisjärv on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pinska külas.
Järve pindala on 1,7 ha, keskmine sügavus 1,55 m, suurim sügavus 1,7 m, valgla suurus 1 km², vee maht 28 000 m³ ja kõrgus merepinnast 77 m. Järve asukohajõgi on Kapsi oja. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Raudna tehisjärv

Raudna tehisjärv (ka Heimtali tehisjärv) on tehisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Raudna külas.
Järve pindala on 16,6 ha, kõrgus merepinnast 42,5 m ja selles asub üks saar pindalaga 0,07 ha. Järv asub Raudna ürgorus ja see on ehitatud endisse kruusakarjääri. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Raudna tehisjärv oli aastatel 1994–2019 kaitse all Raudna looduskaitseala koosseisus. Järv ja selle kallas on rändepeatuseks ning pesitsus- ja toitumiskohaks II ja paljudele III kategooria kaitsealustele linnuliikidele.
Karen Karapetjan

Karen Karapetjan (armeenia keeles Կարեն Կարապետյան; sündinud 14. augustil 1963 Stepanakerdis) on Armeenia poliitik (ta kuulub Armeenia Vabariiklikku Parteisse) ja majandustegelane. Aastatel 2010–2011 oli ta Jerevani linnapea, aastatel 2011–2016 töötas ta kontsernis Gazprom.
13. septembrist 2016 kuni 17. aprillini 2018 oli ta Armeenia peaminister, seejärel nimetati Serž Sargsjani valitsuses asepeaministriks. 23. aprillist 2018 asus ta Sargsjani tagasiastumise järel taas täitma peaministri kohuseid, kuni 8. mail valiti peaministriks Nikol Pašinjan.
Ta lõpetas aastal 1980 Jerevani 128. keskkooli ja aastal 1985 kiitusega Jerevani Riikliku Ülikooli rakendusmatemaatika teaduskonna. Aastal 1989 kaitses ta majandusteaduste kandidaadi väitekirja.
Wolfgang Sobotka

Wolfgang Sobotka (sündinud 5. jaanuaril 1956 Waidhofen an der Ybbsis) on Austria poliitik, ta kuulub Austria Rahvaparteisse. Ta oli 21. aprillist kuni 18. detsembrini 2017 Austria siseminister.
Alates 20. detsembrist 2017 kuni 23. oktoobrini 2024 oli ta Austria parlamendi Rahvusnõukogu president.
Ta õppis ajalugu Viini Ülikoolis, tšellot ja muusikapedagoogikat Viini Muusika ja Lavakunsti Ülikoolis ning dirigeerimist Anton Bruckneri Eraülikoolis Linzis.
Margit Saulep

Margit Saulep (sündinud 8. veebruaril 1968 Tallinnas) on eesti ooperilaulja (sopran).
Elulugu.
Aastatel 1975–1986 õppis Saulep Tallinna 20. Keskkoolis ja laulis lastekooris Ellerhein. Lauluõpinguid jätkas ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis aastatel 1986–1989 Hendrik Krummi lauluklassis. Eesti Muusikaakadeemia lõpetas ta 1994. aastal Ervin Kärveti lauluklassis. Ta on end täiendanud professor Gerhard Kahri kursustel ja professor Asta Krikščiūnaitė juures Leedus. 
Aastatel 1994–2008 oli ta Rahvusooper Estonia solist ning alates 1995. aastast olnud külalissolist Vanemuise teatris. Aastast 2009 on töötanud vabakutselisena. Ta on astunud üles ka kammer- ja kontsertlauljana, esinenud välisriikides nii ringreisidel kui ka soolokontsertidega.
Rollid.
Ta on esinenud ka paljudel kontsertetendustel:
Einar Kuusk

Einar Kuusk (sündinud 22. juunil 1989 Kuressaares) on eesti näitleja, režissöör ja endine juutuuber. 
Ta mängis peategelast Martinit Eesti mängufilmis "Ameerika suvi" ja on teinud Eesti esimese postapokalüptilise ulmefilmi "The Most Beautiful Day". Einar Kuusk on samuti olnud tegev Hollywoodi näitleja ja koomiku Tom Greeni veebisaidil ja teinud tema saates videoid. Tema hiljutised rollid on BBC seriaalis "The Capture", Netflixi filmis "" ja komöödia filmis "Vaba raha".