tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Stoke City FC

Stoke City Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb Stoke-on-Trentis. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Championship.
Klubi loodi 1863. aastal nimega Stoke Ramblers. Praeguse nime sai klubi 1925. aastal, mil Stoke-on-Trent sai linnaõigused. Klubi oli 1888. aastal üks Football League'i asutajaliikmeid.
Hooajal 2010-11 jõudis Stoke City FA karika finaali, kus kaotati Manchester Cityle tulemusega 0:1. Kuna Manchesteri meeskond oli juba saanud õiguse osaleda UEFA Meistrite Liiga hooajal 2011-12, jäi õigus osaleda Euroopa Liiga hooajal 2011–2012 Stoke Cityle. Stoke City jõudis Euroopa Liigas 1/32-finaali, kus kaotati kahe mängu kokkuvõttes Hispaania klubile Valencia tulemusega 0:2.
Klubi kodustaadion on alates 1997. aastast bet365 Stadium, mis mahutab 27 902 pealtvaatajat. Enne seda oli klubi kodustaadion alates 1878. aastast Victoria Ground.
Saavutused.
Inglismaa.
Football League Second Division / Football League Championship
FA Karikas
League Cup
Statistika.
"Seisuga 13. august 2017"
Sunderland AFC

Sunderland AFC on Inglismaa jalgpalliklubi. Hooajal 2021–2022 mängib klubi EFL League One'is.
Endised mängijad.
Danny Welbeck – Jordan Henderson – Anton Ferdinand – Nedum Onuoha – Steed Malbranque – John Mensah – Boudewijn Zenden – Paulo da Silva
West Bromwich Albion FC

West Bromwich Albion Football Club (tuntud ka kui West Brom; lühendatult WBA) on Inglismaa jalgpalliklubi, mis tegutseb West Midlandsi krahvkonnas West Bromwichis. Klubi mängib Inglismaa kõrgliigas Premier League.
Klubi loodi 1878. aastal. Klubi kodustaadion on alates 1900. aastast olnud The Hawthorns, mis mahutab 26 852 pealtvaatajat.
Klubi oli 1888. aastal Football League'i üks asutajaliikmeid. Suurem osa oma tegutsemisajast on klubi mänginud Inglise kõrgliigas. Klubi on tulnud korra Inglismaa meistriks (hooajal 1919–20) ning kahel korral teiseks (hooaegadel 1924–25 ja 1953–54). Viiel korral on võitnud Inglismaa karika (FA Cup). Esimest korda võideti Inglise karikas 1888. aastal ja viimati 1968. aastal. Ühel korral on võidetud ka liiga karikas (Football League Cup – 1966. aastal). Aastad 1949–1973 ja 1986–2002 märgivad klubi kõige pikemaid perioode Inglismaa kõrgliigas.
Klubi traditsioonilised rivaalid on olnud Aston Villa ja Wolverhampton Wanderers.
Praegune meeskond.
"Seisuga 29. september 2020"
Statistika.
"Seisuga 12. august 2018"
West Ham United FC

West Ham United Football Club on Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi kodustaadion on Londoni olümpiastaadion, kuhu koliti 2016 aastal. Klubi asutati aastal 1895 Thames Ironworks FC nime all. 1900. aastast on klubi nimi West Ham United FC.
Meeskond mängis algul Southern Football League'is ja Western Football League'is ning liitus The Football League'iga 1919. aastal. Inglise kõrgliigasse jõudis klubi esimest korda 1923. aastal. 1940. aastal võitis klubi Football League War Cup'i.
Viimati langes West Ham United Inglismaa kõrgliigast välja hooajal 2010/11, mil saadi 20. koht ja langeti Football League Championshipi. Alates hooajast 2012/13 mängib West Ham United taas Inglise kõrgliigas.
West Ham Unitedi parim koht Inglise kõrgliigas on kolmas (hooajal 1985–1986). West Ham United on üks kaheksast klubist, mis pole kunagi langenud Inglise teisest liigast madalamale. West Ham United on kolm korda võitnud Inglismaa karikavõistlused (aastatel 1964, 1975 ja 1980). 
1965. aastal võitis West Ham United UEFA karikavõitjate karika. Hooajal 2022/23 võitis West Ham United UEFA Euroopa Konverentsiliiga, kui finaalis alistati Itaalia klubi ACF Fiorentina tulemusega 2:1.
Kolm West Ham Unitedi mängijat kuulusid 1966. aasta maailmameistrivõistluste võidukasse Inglismaa meeskonda. Nendeks olid Bobby Moore, Geoff Hurst ja Martin Peters.
Klubi kodustaadion on Londoni olümpiastaadion. Enne seda oli klubi kodustaadion aastatel 1904–2016 Boleyn Ground.
West Ham Unitedi naiskond mängib Inglismaa naiste kõrgliigas Women's Super League.
Mängijad.
Praegune meeskond.
"Seisuga 2. veebruar 2024"
Endisi mängijaid.
Bobby Moore - Paul Ince - Rio Ferdinand - Paolo Di Canio - Joe Cole - Matthew Etherington - Teddy Sheringham - Carlos Tévez - Scott Parker
West Ham United on igavikustanud Bobby Moore'i numbriga 6 särgi ja Dylan Tombidesi numbriga 38 särgi.
Statistika.
"Seisuga 10. aprill 2024"
Wigan Athletic FC

Wigan Athletic FC on Inglismaa jalgpalliklubi. Klubi loodi 1932. aastal Suur-Manchesteri linnkrahvkonnas Wigani linnas.
Klubi kodustaadion on DW Stadium. Klubi mängib Inglismaa tugevuselt teises liigas Football League Championshipis.
Hooajal 2012–2013 võideti Inglismaa karikas, kui finaalis alistati Manchester City tulemusega 1:0. Lisaks on kahel korral võidetud EFL Trophy. Hooajal 2013–2014 osaleti esimest korda Euroopa Liigas.
Puise poolsaar

Puise poolsaar on poolsaar Lääne maakonnas Haapsalu linnas Matsalu lahe ja Tauksi saarterühma vahel.
Poolsaarest läänes asuvad Kakrarahu ja Kumari laid koos ümbritsevate saartega.
Puise poolsaare looderannikult eenduvad Sassi poolsaar, Jugassaare neem, Külanuka neem. Poolsaare edelatippu nimetatakse Puise ninaks.
Poolsaarel asuvad Puise, Põgari-Sassi, Koidu ja Kiideva küla.
Poolsaare lõunaosa puisniitu kutsutakse Puise metsaks.
Vesiroosilised

Vesiroosilised ("Nymphaeaceae") on sugukond vee- ja sootaimi vesiroosilaadsete seltsist. 
Vesiroosilised asustavad parasvöötme ja troopika mageveekogusid. Sugukonda arvatakse 8 perekonda umbes 70 liigiga. 
Iseloomustus.
Vesiroosilistel on mitmeid kohastumusi eluks vesikeskkonnas. Vesiroosilised on tugevasti kinnitunud veepõhja ja nende pikarootsulised suured nahkjad ujulehed laiuvad veepinnal. 
Vartes, lehtedes ja seemnetes on rikkalikult õhukambrikesi, mis aitavad pinnal püsida.
Õied on suured, üksikult varre otsas. Õiekate koosneb 4–6 tupplehest ja paljudest spiraalselt asetsevatest kroonlehtedest. Tolmukad, mida on arvukalt, asetsevad spiraalselt. 
Perekonnad.
Eestis leidub 4 liiki vesiroosilisi 2 perekonnast:
Friedrich von Sass

Friedrich von Sass (surnud 1689) oli Saaremaa aadlik. 
Friedrich von Sass sündis Sassi mõisniku Friedrich von Sassi ja Margaretha von Schaffhauseni pojana.
Ta oli Saaremaa maanõunik ning talle kuulusid Sassi ja Loode mõis.
Maanõunik Sass maeti Valjala kirikusse, kuhu paigutati ka tema vappepitaaf. Nüüdisajal on tema vappepitaaf eksponeeritud Saaremaa Muuseumis.
Perekond.
Friedrich von Sass oli abielus Gerdruta von Galeniga. Abielust sündisid:
Hiljem abiellus Friedrich von Sass Sophie Elisabeth von Buxhoevedeniga (1640–1704), kes oli Paadla, Oisu ja Türi-Alliku mõisniku Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophie Magdalene von Taube tütar. Abielust sündisid:
Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664)

Reinhold von Buxhoeveden (surnud 1664) oli baltisaksa päritolu Rootsi sõjaväelane (rittmeister), Saaremaa maanõunik ning mõisnik Saare- ja Eestimaal.
Reinhold von Buxhoeveden sündis Palivere ja Türi-Alliku mõisniku rittmeister Reinhold von Buxhoevedeni ja Sophia von Wehreni pojana.
1650. aastal võttis koos Matthias von Stackelbergi, Bertram von Billingshauseni ja Caspar von Bergiga osa kuninganna Kristiina kroonimispidustustest Stockholmis. Mehed esinesid kuninganna ees palvega kinnitada nende seisusliku privileegid ning seda kuninganna ka tegi.
Talle kuulusid Paadla ja Vennarti mõis Saaremaal ning Oisu, Kärevere ning Türi-Alliku mõis Eestimaal.
Kirjad Rootsi võimukandjatele.
Rootsi riigiarhiivis on säilinud mõned Reinhold von Buxhoevedeni kirjad Rootsi võimukandjatele.
Magnus Gabriel De la Gardiele saadetud kirjad:
Kantseleinõunik Peter Julius Coijet'le:
Perekond.
Reinhold von Buxhoeveden abiellus Sophie Magdalene von Taubega (surnud 1677), kes oli Eestimaa Haljava ja Saksimaa Rothnaußlitzi mõisniku Johann von Taube (1591–1629) ja Saksimaal pärit Agnes von Minckwitzi tütar. Abielust sündisid:
Bartholomäus Hoeneke

Bartholomäus Hoeneke (vahel ka "Bartholomeus Hoeneke") oli 14. sajandil elanud Liivimaa ordu preester ja Liivimaa noorema riimkroonika autor.
Hoeneket nimetab Johann Renner oma 16. sajandil kirjutatud Liivimaa kroonikas, kus teda kirjeldatakse preestri ja ühe kroonika, mida hiljem hakati kutsuma Liivimaa nooremaks riimkroonikaks, autorina. Konstantin Höhlbaumi arvates oli Hoeneke Liivimaa ordu Järva foogti juures teeniv ordupreester, kes kirjutas oma alamsaksakeelse kroonika eesmärgiga jätkata Liivimaa vanema riimkroonika autori tööd.
Mitmed ajaloolased (sh Sulev Vahtre) peavad teda kolme järjest ametis olnud 14. sajandi Liivi ordumeistri (Eberhard von Monheim, Burchard von Dreileben, Goswin von Herike) kaplaniks. Anti Selart aga rõhutab, et riimkroonika autori kohta esitatud arvamused on siiski vaid oletused. Kui Hoeneke oli pikka aega ordumeistrite kaplan, siis võiks Selarti arvates eeldada tema nime esinemist ka mõnel kaasaegsel dokumendil. Hiljuti avastatud tekstikatked, mida mõned autorid peavad noorema riimkroonika fragmentideks, näitavad, et selle tekst võis olla kirjutatud mitte alamsaksa, vaid idapoolses kesksaksa keeles.
Reinhold von Buxhoeveden (täpsustus)

Reinhold von Buxhoevedeni nimelisi isikuid oli mitu:
BMX

BMX (inglise keeles sõnadest "Bicycle Motocross)" on ekstreemspordiala, mille põhiline eesmärk on spetsiaalsete jalgratastega võidusõitmine krossirajal või takistuste läbimine ja trikkide tegemine.
Lühend BMX tähendab ka spetsiaalseid 20-tolliste velgedega jalgrattaid, millega harrastatakse nii krossi kui muid BMX-i stiile.
Sõiduliigid.
Aja jooksul on välja töötatud mitu BMX-i liiki. Lisaks krossile harrastatakse üha enam ka BMX "freestyle"'i alasid, nagu "street, park, dirt (trails), ramp" ja "flatland".
Ajalugu.
BMX-i sünnikohaks peetakse Ameerika Ühendriikide New Yorgi osariiki, kus poisikesed üritasid 1970. aastate alguses jäljendada jalgratastel oma iidoleid, kes trikitasid mootorratastel. Tol ajal olid krossimootorrattad väga populaarsed ning paljude unistus oli nendega sõita. Kuna see unistus täitus ainult üksikutel, siis hakati sõitma võidu tavaliste jalgratastega ja ise radu ehitama. Sõitjate arv kasvas kiiresti ja hakati korraldama võidusõite. Peatselt oli selline sõitmine levinud üle Ameerika ja samuti hakkas see levima ka Euroopas ja mujal maailmas. Korraldati meistrivõistlusi võidusõidus ning mõeldi välja uusi ja täiustati seniseid trikielemente. Sellest hakkas välja arenema "flatland" – trikkide tegemine siledal platsil. Eestisse jõudis BMX-kultuur 1990. aastate keskel või lõpus. Sõitjate arv oli aastatuhande vahetusel väike, kuid pärast seda on BMX-i sõitjate arv tormiliselt kasvanud. Tänapäeval on BMX populaarne spordiala.
Ratas.
BMX-ile on iseloomulikud 20-tollised veljed, mis on tehtud duralumiiniumist. Kõik terasest osad on reeglina tehtud kroommolübdeensulami terasest. Terasest on kindlasti tehtud raam (v.a "race"'i puhul alumiiniumist), lenkstang ja kahvel. Ratta geomeetria on igal sõitjal individuaalne ja kujuneb välja koos sõidustiiliga.
BMX Eestis.
Eestis hakati BMX-i-sõiduga tegelema 1990. aastate lõpus, mil trikiratturid võis üles lugeda vaid ühe käe sõrmedel. Nüüdisajal korraldatakse juba mitmeid võistlusi nii krossis kui ka "freestyle"'is, näiteks Simple Session, Kuldrula, King of Tallinn. Viljandis toimub alates 2012. aastast tänava- ja ekstreemspordifestival Bash .
BMX "freestyle"'i treeningud toimuvad näiteks Tartus – BMX Akadeemia (http://sisekas.rahinge.ee/bmxakadeemia) ja ka Tallinnas elamusspordikeskuses Spot of Tallinn.
Simple Session.
Iga aasta jaanuaris toimub Saku Suurhallis Simple Session, kus astuvad üles sõitjad üle maailma. Nad võistlevad "street"- ja "park"-sõiduks loodud kujundusega "skate"-pargis. Seda üritust peetakse üheks Euroopa suuremaks ja tähtsamaks võistluseks, sest kohale tulevad väga mainekad sõitjad. Simple Sessionil osalevad peale BMX-ratturite ka rulatajad ja alates 2016. aastast ka tõukeratturid.
2017. aastal toimus BMX-ratturite võistlus esimest korda kahes kategoorias: pargisõidus ja tänavasõidus . Eestist osales eelvõistlusel 27 ratturit, põhivõistlusele pääses neist 8: Roomet Säälik, Talis Viirpalu, Sander Saard, Kristen Põder, Silver Soonik, Rene Perzinski, Taavi Tarmas ja Enrico Orobko. Lisaks oli otsepääs kvalifikatsiooni Andres Lainevoolul, kellel polnud aga võimalik osaleda.
Hammarlandi vald

Hammarland on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Valla elanikest 96% räägib emakeelena rootsi keelt. Nii suurt rootsi keele ülekaalu pole üheski teises Soome omavalitsuses. Kuivõrd valla koosseisu kuulub ka pool Märketi saarest, siis on see Soome kõige läänepoolsem omavalitsus. Vallal on umbes 400 m maismaapiiri Rootsiga.
Külad.
Boda, Bovik, Bredbolsta, Byttböle, Djäkenböle, Drygsböle, Frebbenby, Hellesby, Kattby, Kråkböle, Lillbolsta, Mörby, Nävsby, Posta, Skarpnåtö, Strömma, Sålis, Torp, Västmyra, Äppelö
Serious Organised Crime Agency

Serious Organised Crime Agency (lühend SOCA) on 2006. aastal moodustatud Suurbritannias organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse keskasutus, mis allub Home Office'ile (siseministeeriumile).
Jomala vald

Jomala [jummala] on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas Ahvenanmanneri keskosas Maarianhaminast põhjas.
Jomala vald on Ahvenamaa maavaldade seas suurima elanike arvuga (30. septembril 2008 oli see 3912).
Pindala on 143,39 km² (sealhulgas 0,82 km² siseveekogusid). Lisandub 543,66 km² mereterritooriumi, millega koos on pindala 687,05 km².
Ametlik keel on rootsi keel, mis on 92,6% elanike emakeel.
Jomala vallas asub Ahvenamaa ainuke lennuväli.
Nimest.
Jomala nimi on iidne, pärinedes rootslaste asustuse eelsest ajast. Kohapeal võib tänini kuulda arvamust, et see on lihtsalt nimi, millel pole muud tähendust. Rootsikeelses Wikipedias on teisejärgulisena esitatud ka nime seletamise katse rootsi keele abil.
Kuulmise järgi on eestlastele ja soomlastele nime tähendus kohe selge – hääldus on "jumala". Soomlased tahaksid uskuda ja arukamad rootslased on seda ka valmis möönma, et Jomala nimi on kuidagi seotud jumalaga. Tegemist ongi iidse kultuspaigaga, Ahvenamaa südamega, mida tähistab ka Ahvenamaa vanim kivikirik. Nimi on kohale antud siiski lõuna, mitte ida poolt ehk nimi pole mitte soome, vaid eesti (saare) päritolu.
Jomala nime jumalikku päritolu kinnitab kaudselt ka naaberküla nimi Gottby (Jumalave(e)re). Valla külade nimistus on veelgi ilmselgelt eesti päritolu nimesid – Kila ehk küla.
Jomala nime ajaloolised kirjaviisid: "Jumala" 1351; "Jwmala" 1356; "Jomalum" 1414; "Jomala" 1486; "Jwmala" 1494.
Külad.
Andersböle, Björsby, Buskböle, Dalkarby, Djurvik, Gottby, Gölby, Hammarudda, Hinderböle, Ingby, Jomalaby, Karrböle, Kila, Kungsöby, Möckelby, Möckelö, Norrsunda, Rasmansböle, Ringsböle, Sviby, Södersunda, Torp, Ulvsby, Vargsunda, Västansunda, Västerkalmar, Ytterby, Ytternäs, Ödanböle, Önningeby, Österkalmar, Överby.
Vaatamisväärsused.
Jomala kirik on pühitsetud Ahvenamaa patroonile pühale Olavile. See on vanim kivikirik nii Soomes kui ka Ahvenamaal ja asub Prästgårdeni külas. Vanimad osad kirikust on pärit 1260.–1280. aastatest. Kirikul on 52 meetri kõrgune torn. Kirikut laiendati 19. sajandil.
Kirikuaeda on maetud Soome ja Ahvenamaa poliitik Julius Sundblom (22.06.1865–23.08.1945), kes taotles Ahvenamaa ühendamist Rootsiga.
Kumlinge vald

Kumlinge on vald ja saarterühm Soomes Ahvenamaa maakonnas. 93,5% valla elanikest kõneleb rootsi keelt.
Külad.
Björkö, Enklinge, Kumlinge, Seglinge
Lemlandi vald

Lemland on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt.
Külad.
Bengtsböle, Bistorp, Flaka, Granboda, Haddnäs, Hellestorp, Järsö, Knutsboda, Lemböte, Norrby, Nåtö, Rörstorp, Stackskär, Söderby, Vessingsboda, Västeränga
Lumparlandi vald

Lumparland on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt. 
Peamine küla Lumparlandis on Klemetsby, kus asuvad pank, kirik, postimaja ja kool. Klemetsby on 35 km kaugusel Maarianhaminast.
Valda on soomekeelsetes dokumentides nimetatud varem ka Lumparlanti, kuid nüüd on kasutusel Lumparland.
Külad.
Klemetsby, Krokstad, Lumparby, Lumpoby, Norrboda, Skag, Svinö
Vaatamisväärsused.
Andreasele pühitsetud Lumparlandi kirik on vanim säilinud puukirik Ahvenamaal.
Saltviki vald

Saltvik on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas. Vallas räägitakse rootsi keelt.
Külad.
Antböle, Bertby, Boksö, Borgboda, Daglösa, Främmanby, Germundö, Haga, Haraldsby, Hjortö, Hullby, Kuggböle, Kvarnbo, Laby, Lagmansby, Lavsböle, Lavö, Liby, Långbergsöda, Näs, Ovanåker, Rangsby, Ryssböle, Ryssö, Saggö, Sonnröda, Strömma, Syllöda, Sålis (Suolaksi), Tengsöda, Toböle, Vassböle, Åsgårda, Ödkarby
Sottunga vald

Sottunga on vald ja saarestik Soomes Ahvenamaa maakonnas. Sottungaks nimetatakse ka saarestiku suurimat saart.
Vallas on seisuga 31. jaanuar 2013 ainult 100 elanikku. See on kõige väiksema elanike arvuga vald Soomes. Kõige rohkem elas vallas inimesi 1920. aastatel (u 400). 90% valla elanikest räägib emakeelena rootsi keelt. Sottunga koosneb paljudest saartest, kuid ainult kolm (Husö, Finnö ja Storsottunga) on asustatud. Vald elektrifitseeriti 1959. aastal.
Valla pindala on 342,44 km², millest 28,04 km² on maismaad, 0,02 km² siseveekogusid ja 314,38 km² merealasid.
Valla vapp võeti kasutusele valla loomisel 1952. aastal.
Külad.
Finnö, Husö, Hästö, Mosshaga, Sottunga
Alma Kraas

Alma Kraas (sünninimi Preimann; 17. märts 1900 Märjamaa – 20. märts 2006 Riisipere) oli eesti pikaealine.
Kraas oli Vaimõisa kutsari tütar. Õppis Märjamaa kihelkonnakoolis. Läks pärast Esimest maailmasõda Tallinna kirikuõpetaja juurde teenijaks. Töötas ka müügiagendina Viru tänavas Gutkini kaubanduskontoris. 1929. aastal Alma abiellus ning asus koos mehe Jüriga elama Lillekülla.
Suviti elas ta kuni 80-aastaseks saamiseni maal, Riisipere lähistel. Oma pikaealisuse saladuseks pidas ta loodusearmastust. Talle on kogu elu meeldinud viibida looduses, teha aiatöid, käia seenel ja marjul. 
2006. aastal oli ta Tallinna vanim elusolev inimene ning Eestis vanuselt teine Elisabet Pärksoni järel. Et Kraas oli sundüürnik, elas ta oma viimased eluaastad (alates 2004. aasta sügisest) linna poolt antud munitsipaalkorteris.
Sundi vald

Sund on vald Soomes Ahvenamaa maakonnas.
Valla ametlik keel on rootsi keel, seda räägib 91% elanikest.
Külad.
Berg, Björby, Brändbolstad, Domarböle, Finby, Gunnarsby, Gästerby, Hulta, Högbolstad, Jussböle, Kulla, Lappböle, Lövvik, Mångstekta, Persby, Prästö, Rosenberg, Sibby, Smedsböle, Strömbolstad, Sundby, Svensböle, Tosarby, Tranvik, Träsk, Vivasteby
Ajalugu.
Sundi vallas asuvad Rootsi kuningriigi ajal ehitatud Kastelholmi linnus ning Vene keisririigi ajal ehitatud Bomarsundi kindluse ehitised, mis Krimmi sõja ajal 1854. aastal purustati Suurbritannia ja Prantsusmaa ühendväe poolt.
Askola vald

Askola on vald Soomes Uusimaa maakonnas.
Naabervallad on Myrskylä, Mäntsälä, Pornainen, Porvoo ja Pukkila.
Vallas räägitakse soome keelt.
2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.
Külad.
Askola, Huuvari, Juornaankylä, Korttia, Monninkylä, Nalkkila, Nietoo, Puhar-Onkimaa, Särkijärvi, Tiilää, Vahijärvi, Vakkola
Johannes Ambrosius Völcker

Johannes Ambrosius Völcker (umbes 1547 Eisenach Tüüringi – 23. september 1610 Braunsberg) oli jesuiit, kes töötas 16. sajandil Tartu jesuiitide seminaris.
Völcker astus ordusse umbes 1570. aastal, enne Tartusse tulekut oli ta Halli kolleegiumis kirikuprefekt. Varem oli ta olnud ka kooliõpetaja. 
Tartusse tuli ta esimeste jesuiitide seas 1583. aastal ja sai peagi eestlaste pihiisaks. Eesti keele õppis ta ära 1587. aastaks. 1592. aastal pühitseti ta preestriks. Enamasti tegutseski ta eestlaste jutlustajana. Ta kirjutas üles ka mitmeid eestikeelseid palveid ja jutlusi, koos Thomas Busaeusega tegi ta palju ära eestlaste harimiseks ja katoliiklusesse tagasipööramiseks. 
Edgar Oissari andmetel on Mainzi linnaraamatukogule kuuluvas raamatus «Regulae Societatis Jesu», mis ilmus Vilniuses 1582. a, lisalehtedel eestikeelseid tekste - meieisapalve, «Ave Maria», usutunnistuse, kümme käsku, viis kirikukäsku ja seitsme sakramendi loetelu Jo(h)annes Ambrosius Völckeri (Veltherus) käekirjaga. Katekismuse trükiarv on olnud ligi 1000 eksemplari, 150 eksemplari olevat Antonio Possevino endaga kaasa võtnud ja suurema osa neist tõenäoliselt ise Tartusse viinud. Seni aga pole ei seda lõuna-eesti-keelsetest katoliiklikest katekismustest koopiaid leitud. Kui rootslased 1601. aastal Tartu esimest korda vallutasid, hävitati enamik Tartu kolleegiumi jesuiitlikust kirjavarast, sealhulgas vististi suuremalt jaolt ka Vilniuse katekismus.
1600. aastal langes Völcker Tartu vallutamise järel rootslaste kätte vangi, kust vabanes 1605. aastal. Oma elu viimased aastad veetis ta Braunsbergi (praegu Poola linn Braniewo) jesuiitide seminaris.
Lapinjärvi vald

Lapinjärvi on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Suurem osa elanikest räägib soome keelt (65%), on ka rootsi keele kõnelejaid (33%).
2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.
Külad.
Aleksinmäki (Aleksibacken), Brännskogen, Gammelgård, Harsböle, Heikinkylä (Hindersby), Huhdanmaa, Ingermaninkylä (Ingermansby), Järvikunnas (Sjökulla), Kimonkylä (Kimoböle), Käkikoski, Lapinjärvi (kirikuküla), Lapinkylä (Labby), Lippo, Lindkoski, Mossabacken, Möyrynpää, Pekinkylä (Bäckby), Porlammi (Porlom), Pukaro (Pockar), Rutumi (Rudom), Suomenmäki (Finnbacken), Tuomala, Vasarankylä (Norrby)
Vaatamisväärsused.
Lapinjärvi vallas Tornikalliol asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().
Liljendali vald

Lijendal oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. 77% valla elanikest rääkis rootsi keelt ja 20% soome keelt.
1. jaanuaril 2010 liideti Liljendali vald Loviisa linnaga.
Liljendali varasem soomekeelne nimi on "Liljentaali", kõnekeelne nimi "Daali".
Külad.
Anteronkylä (Andersby), Embom, Eskelinkylä (Eskilom), Garpom, Hopom, Huomanninkylä (Hommansby), Kuckubacken, Kvarnbacken, Reimansbacken, Rumpila (Drombom), Sporrasbacken, Sävträsk, Söderby, Umpala (Mickelspiltom)
Antonio Possevino

Antonio Possevino (ladina keeles "Antonius Possevinus"; 1533 või 1534 – 26. veebruar 1611 Ferrara) oli itaalia vaimulik ja paavsti legaat Põhja-Euroopas.
Possevino astus 1559. aastal jesuiitide ordusse ja oli seejärel üks mõjukamaid kirikutegelasi. Tal olid väga head suhted paavst Gregorius XIII-ga, kes määras ta 1578. aastal Põhja-Euroopa legaadiks. Seega pidi Possevino juhtima sealset vastureformatsiooni. Oma suurima liitlasena nägi Possevino Rzeczpospolitat, eriti pärast seda, kui kuningas Stefan Bathory oli Moskva tsaaririiki Liivimaa sõja Vene-Poola sõjas võitnud.
1582. aastal aitas Possevino sõlmida Jam-Zapolski vaherahulepingut, millega Rzeczpospolita sai võimu kogu Liivimaa üle (Vana-Liivimaa põhjaosa ehk Eestimaa oli langenud juba rootslaste kätte).
Seejärel püüdis ta katoliiklust levitada nii põhja kui ka ida poole, toetades sel eesmärgil intensiivselt Liivimaale jesuiitide seminaride loomist. Tema, Poola jesuiitide provintsiaali Giovanni Paolo Campana ja nuntsius Alberto Bolognetti toel rajatigi Liivimaale Riia ja Tartu jesuiitide seminarid. Possevino toetas eriti Tartu seminari tööd, mida ta pidas täielikult enda looduks ja mida ta ka külastas.
Possevino käis ka Moskvas, kus püüdis Ivan IV-t mõjutada katoliku usku üle tulema. See siiski ebaõnnestus. Tema reisist Moskvasse on säilinud reisikiri. Oma tegevust Liivimaal kirjeldab ta aga kirjas Mantova hertsoginnale.
1586. aastal, kui Stefan Bathory suri, algasid Rzeczpospolitas troonitülid ja Possevinot süüdistati Zygmunt III vastaskandidaadi Austria Maximiliani toetamises. Seetõttu rikuti tema suhted Rzeczpospolita riigivõimuga ning ta ei omanud Põhja-Euroopa asjades enam mingit mõjuvõimu.
Myrskylä vald

Myrskylä on vald Soomes Uusimaa maakonnas. Suurem osa valla elanikest räägib soome keelt ja väiksem osa rootsi keelt.
Myrskylä naabervallad on Askola, Porvoo, Pukkila, Orimattila, Lapinjärvi ja Loviisa linn.
2011. aastani kuulus vald Ida-Uusimaa maakonda.
Külad.
Hallila, Hevonoja, Hyövinkylä, Jaakkola, Kankkila, Myrskylä (kirikuküla), Koukjärvi, Kreivilä, Kylmäsuo, Metsäkulma, Muttila, Myllykylä, Paavola, Pakila, Palostenmäki, Sopajärvi, Suntianmäki.
Tuntud myrskylälasi.
Myrskylä vallas on sündinud jooksja Lasse Virén.
Pernå vald

Pernå (soome keeles Pernaja) oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. Valla elanikud rääkisid suuremas osas rootsi keelt.
1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga.
Külad.
Bagarböle, Baggböle, Baggnäs, Bergby, Blybergs, Böle, Erlandsböle, Fasarby, Garpgård, Gerby, Gislarböle, Gislom, Greggböle, Grevböle, Haddom, Hartola (Hardom), Hormnäs, Horslök, Hämeenkylä (Tavastby), Härkäpää (Härpe), Idlax, Isnäs, Kabböle, Kinnarinkylä (Skinnarby), Kivisalo (Kjevsalö), Koskenkylä (Forsby), Kukumi (Kuggom), Kuuskoski (Kuskosk), Kärppä (Kärpe), Lapinkylä (Labby), Lappnor, Malmsby, Malmgård, Näse, Paavalinkylä (Påvalsby), Pernå (Pernaja; Kirkonkylä/Kyrkoby), Pernajan pappila (Pernå prästgård), Pitkäpää, Pålböle, Riikki (Rike), Rosendal (Pernå), Rösund, Sandvik, Sarvilahti (Sarvlax), Sarvisalo (Sarvsalö), Sjögård, Strömmen, Sundarö, Särkilahti (Särklax), Tervik, Tetom, Torsby (Torstila), Tjuvö, Trännäs, Tjusterby, Vanhakylä (Gammelby), Villmansgård, Våtskär, Österby
Ruotsinpyhtää vald

Ruotsinpyhtää oli vald Soomes Lõuna-Soome läänis Ida-Uusimaa maakonnas. Suurem osa valla elanikest rääkis soome keelt.
Valla naabervallad olid Anjalankoski vald, Elimäki vald, Kotka linn, Lapinjärvi vald, Loviisa linn, Pernå vald ja Pyhtää vald.
1. jaanuaril 2010 liideti vald Loviisa linnaga.
Külad.
Björnvik, Gäddbergsö, Haavisto (Västerhirvikoski), Jokiniemi (Ånäs), Keitala, Kulla, Kuninkaankylä (Kungsböle), Lappom, Marinkylä (Marby), Meriniitty (Sjöäng), Misinmäki (Smissbacken), Myllykylä (Kvarnby), Niemistö (Näsby), Petjärvi, Ruotsinkylä (Svenskby), Ruukki (Bruk), Suomenkylä (Finnby), Söderby, Tesjoki (Tessjö), Torpparinmäki (Torparbacken), Vahterpää, Vastila, Viirilä (Virböle), Vähä-Ahvenkoski (Lillabborfors)
Hyrynsalmi vald

Hyrynsalmi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas elab 2900 inimest ja rahvastiku tihedus on 2 in/km².
Naabervallad on Kuhmo linn, Puolanka vald, Ristijärvi vald ja Suomussalmi vald.
Vald on soomekeelne.
Külad.
Hyrynsalmi, Kytömäki, Luvankylä, Moisiovaara, Oravivaara, Tapanivaara, Väisälä, Teerijärvi, Haapolanvaara
Paltamo vald

Paltamo on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. naabervallad on Kajaani linn, Puolanka vald, Ristijärvi vald, Sotkamo vald ja Vaala vald. Vallas räägitakse põhiliselt soome keelt.
Külad.
Hakasuo, Härmänmäki, Kivesjärvi, Kontiomäki, Korpimäki, Melalahti, Mieslahti, Uura, Paltamo, Varankylä.
Puolanka vald

Puolanka on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt.
Puolanka vallas asub Soome kõrgeim juga Hepoköngäs.
Külad.
Aittokylä, Askankylä, Auho, Joukokylä, Kivarinjärvi, Kotila, Kongasmäki, Leipivaara, Lylykylä, Naulaperä, Puokio, Puolanka, Rasinkylä, Suolijärvi, Väyrylä, Yli-Oterma, Törmänmäki.
Ristijärvi vald

Ristijärvi on vald Soomes Oulu läänis Kainuu maakonnas. Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Hiisijärvi, Jokikylä, Karhulankylä, Koskenkylä, Mustavaara, Möttölänniemi, Peuravaara, Pihlajavaara, Pyhäntä, Ristijärvi, Tolosenjoki, Tuliharju, Uva
Vaala vald

Vaala on vald Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas. 2016. aastani kuulus Kainuu maakonda. Vallas elab 2016. aasta seisuga 3063 inimest ja rahvastiku tihedus on 2,35 in/km². Vaala naabervallad on Kajaani linn, Kestilä, Liminka, Muhos, Paltamo, Puolanka ja Utajärvi. Vallas räägitakse soome keelt.
Destilleerimine

Destilleerimiseks ehk destillatsiooniks nimetatakse vedeliku aurustamist keetmisel ja sellele järgnevat kondenseerimist vastuvõtjasse.
See on vedelate segude korral kasutatav lahutamise (puhastamise) meetod, mis põhineb keeva segu komponentide lenduvuse erinevusel. Destillatsioon on füüsikaline lahutusmeetod, mitte keemiline reaktsioon.
Seadet, mille abil vedelikke eraldatakse lahusest, nimetatakse destilleerimisseadmeks ehk destillaatoriks.
Selle protsessi puhul lahutatavat segu keedetakse. Aurufaas on kergemini lenduvate komponentide poolest rikkam kui vedel faas, tekkivad aurud kondenseeritakse ja kogutakse destillaadina, mille koostis sarnaneb aurufaasi omaga.
Eri ainetel on erinev keemistemperatuur. Aine hakkab keema temperatuuril, mille juures tema aururõhk saab võrdseks välisrõhuga. See kehtib ka ainete segu korral. Komponendi aururõhk sõltub tema moolkontsentratsioonist ainete segus. Raoulti ja Daltoni seadustest tuleneb valem:
PA = PA0 • X,
kus X on komponendi moolkontsentratsioon vedelas faasis; PA0 on puhta komponendi A aururõhk; PA komponendi aururõhk segus. Reaalsetes süsteemides kehtib see valem ligikaudu.
Keemialaborites ja keemiatööstustes on destillatsioon väga palju kasutatav protsess ning välja on töötatud erinevaid võimalusi pakkuvad meetodid. Destilleerida võib nii pideva (tavaliselt tööstuses) kui ka tsüklilise (tavaliselt laboris) protsessina.
Ristijärvi

Ristijärvi on küla Soomes Kainuu maakonnas Ristijärvi vallas.
Maakonnakeskus Kajaani on 43 km kaugusel. Külas on raudteepeatus Kontiomäki–Ämmänsaari raudteel, peatus avati 1939. aastal. Praegu seda reisirongid ei läbi. Jaamahoone on eraomanduses.
Ristijärvi luteri kirik on valminud 1807. aastal.
Vöötlihas

Vöötlihas koosneb kimpudeks koondunud vöödilistest lihaskiududest.
Vöötlihased on näiteks skeleti- ja südamelihased.
Südamelihas

Südamelihas ehk müokard ("myocardium") on lihas, mis ehituselt ja talitluselt sarnaneb skeletilihasega. Südamelihase talitlus ei allu inimese tahtele. Töötab automaatselt, st tõmbub rütmiliselt kokku välisärritustest sõltumata.
Kakspealihas

Kakspealihas (ladina "biceps") on lihas, millel on kaks otsa.
On lihaseid, mille on kolm või neli otsa.
Tuntumad kakspealihased on:
Jalavõlv

Jalavõlvi moodustavad kanna- ja pöialuud. 
Lampjalgsus.
Jalavõlvide lamendumist nimetatakse lampjalgsuseks, mis takistab jala normaalset vetrumist liikumisel. Seetõttu tekib valu ja väsimus pöias, hiljem sääres, põlves, reies ja ristluupiirkonnas. Ravitakse spetsiaalsete võimlemisharjutustega ja kantakse korrigeerivaid tallatugesid.
Sarvkiht

Sarvkiht (ladina keeles "stratum corneum") on marrasknaha kõige ülemisem pindmine kiht, mis on minetanud närvisüsteemi. See koosneb tihedasti kokku surutud rakkudest, mis on elutsüklite lõppedes kaotanud oma rakutuumad. Keratiinist eristuvaid ja lamenduvaid korneotsüüte sisaldav kiht jaguneb omakorda kaheks alamkihiks "stratum disjunctum" ja "stratum compactum". Organismi ei lase need endast läbi vett, tolmu ega mikroobe, kuigi higinäärmete avadesse ehk nahapooridesse sattuv bioloogiline saaste võib tekitada ummistusi ja põletikke.
Sarvkihi vahetumine.
Inimese suurim elund nahk vahetub pideva uuenemise ja välja kasvamise käigus umbes kuu ajaga. Sarvkihi lamedad rakud kooruvad pidevalt naha pinnalt lahti. Hõljuvalt sadenedes ja pindadele kogunedes tekkib nendest hallikas tolmukiht, mis on peamiselt söögiks mikroorganismidele, iseäranis tolmulestadele.
Silinderliiges

Silinderliiges on liiges, mis saab ainult pöörduda ümber oma telje ja seega võimaldab teha pööravaid liigutusi.
Silinderliiges on näiteks inimesel esimese kahe kaelalüli (kandelüli ja telglüli) vahel.
Vaktsineerimine

Vaktsineerimine ("vaccinatio") ehk immuniseerimine ehk kaitsepookimine on vaktsiini(de) viimine organismi (naha, suu, nina kaudu), näiteks immuunsuse esile kutsumise eesmärgil.
Vaktsineerimise all peetakse harilikult silmas vaktsiinide manustamist loomadele (sh inimestele, lindudele ja kaladele).
Vaktsineerimise all võidakse inglise keelt kõnelevates maades mõelda ka teatud vastumürkide manustamist.
Taimede immuunsuse modifitseerimist seletatakse teisiti, neile tõvekindluse geenide sisestamise tulemusel saadakse geenmuundatud organism.
Elusate (inaktiveerimata) vaktsiinidega vaktsineerimist ei soovitata lümfisüsteemi vaegtalitluse seisundite korral.
Roomajate vaktsineerimine.
Madude vaktsineerimise kohta on vähe andmeid. Eksperimendi käigus manustati teksase lõgismadudele ("Crotalus atrox" ) inaktiveeritud paromüksoviiruse suspensiooni – serokonversioon (seropositiivsus – veres määratavas koguses antikehi) oli alguses mõnedel katseloomadel tuvastatav, 296 päeva pärast vaktsineerimist olid enamiku madude proovid seronegatiivsed.
Inimeste vaktsineerimine.
Inimeste vaktsineerimise eesmärgiks on nakkushaiguste ennetamine ja seisneb antigeeni (aktiivne immuniseerimine vaktsiini manustamisega) või vastavate antikehade (passiivne immuniseerimine immuunglobuliini manustamisega) viimisega organismi.
Hattula vald

Hattula on vald Lõuna-Soomes Kanta-Häme maakonnas. Naabervallad on Hämeenlinna linn, Valkeakoski linn ja Pälkäne vald. Vallas kõneldakse peamiselt soome keelt.
Külad.
Hakinmäki, Halkkorpi, Hurttala, Hyrvälä, Ihalempi, Kalkkonen, Katinala, Kerälä, Kivijoki, Koski, Kouvala, Kärsälä, Leiniälä, Lepaa, Mervi, Metsänkylä, Mierola, Nihattula, Nummi, Parola, Parolannummi, Pekola, Pelkola, Pyhälahti, Rahkoila, Saari, Sattula, Takajärvi, Tenhiälä, Valtee, Ventola, Vuohiniemi
Hauho

Hauho on küla Soomes Kanta-Häme maakonnas Hämeenlinna linnas, 2008. aastani Hauho valla kirikuküla.
Hauho maakividest kirik on ehitatud 16. sajandi alguses.
Hauho vald

Hauho on endine vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elas enne liitumist 3900 inimest ja rahvastiku tihedus oli 9,2 in/km². Hauho naabervallad olid Hattula vald, Hämeenlinna linn, Janakkala vald, Lammi vald, Pälkäne vald ja Tuulose vald.
Vald oli soomekeelne.
2009. aasta alguses liitus vald Hämeenlinna linnaga.
Külad.
Aikkola, Ajoranta, Alvettula, Apoo, Eteläinen, Hahkiala, Hakkala, Hankala, Hauho, Hauhontausta, Heinäkangas, Hyvikkälä, Hyömäki, Ilmoila, Joki (Jokioinen), Juntula, Kalaila, Keso, Kokkala, Kokkila, Kukkola, Kyttälä, Lautsia, Lehdesmäki, Lehtelä, Matkantaka, Miehoila, Mustila, Okerla, Pappila, Porras, Porsoo, Rukkoila, Saha, Sappee, Sotjala, Torvoila, Tuittula, Tuulimylly, Uusikylä, Vihavuosi, Villantila, Vitsiälä, Vuolijoki
Hausjärvi vald

Hausjärvi on vald Soomes Lõuna-Soome läänis, Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 8700 inimest ja rahvastiku tihedus on 22.9 in/km². Hausjärvi naabervallad on Hyvinkää, Hämeenlinna, Hollola, Janakkala, Kärkölä, Mäntsälä ja Riihimäki.
Vallas räägitakse soome keelt.
Külad.
Erkylä, Haminankylä, Hikiä, Kara-Lavinto, Karhi, Kirikuküla, Kuru-Nyry, Maitoinen, Mommilankylä, Monni, Oitti, Puujaa, Ryttylä, Torhola ja Turkhauta
Humppila vald

Humppila on vald Soomes Lõuna-Soome läänis Kanta-Häme maakonnas. Vallas elab 2500 inimest ja rahvastiku tihedus on 17,1 in/km². Humppila naabervallad on Forssa linn, Jokioinen, Ypäjä, Loimaa, Punkalaidun ja Urjala. Vallas kõneldakse soome keelt.
Külad.
Huhtaa, Humppila, Koivisto, Murto, Taipale, Venäjä
Huvi

Huvi on emotsioon, mis põhjustab tähelepanu koondumist mingile objektile või protsessile. 
Huviks nimetatakse üldkeeles inimese hobi, millega ta hea meelega tegeleb. Sellise huvi vastandemotsiooniks on apaatia ehk huvi puudumine. 
Sotsioloogias (turunduses) saab inimesi, kes seob ühine huvi, nimetada huvigrupiks.
Juriidiliselt on kasutusel väljend "õiguslik huvi", mis väljendab seadusega ettenähtud seotust mingi objekti või protsessiga.
Biomolekul

Biomolekul on molekul, mis moodustub ja avaldab toimet organismis valdavalt metabolismi käigus. Biomolekulid koosnevad enamasti süsinikust ja vesinikust ning lämmastikust, hapnikust, fosforist ja väävlist; teisi keemilisi elemente on biomolekuli inkorporeeritud märksa harvem. Biomolekulide hulka kuuluvad sahhariidid, lipiidid, valgud, nukleiinhapped, vitamiinid jt.
Bioloogiliste mikro- ja makromolekulide tänapäevane nomenklatuur, nimetused, klassifikatsioon ja struktuur ning omadused ja reaktsioonid võivad organismides erineda nii eluvormide kohaselt, kui liigiti aga ka indiviiditi.
Mitmeid biomolekule on võimalik sünteesida.
Biomakromolekulid.
Valgud.
", Valkude loend"
Polüsahhariidid.
", Polüsahhariidide loend"
Nukleiinhapped.
", Nukleiinhapete loend"
Lipiidid.
", Lipiidide loend"
Rasvad.
", Rasvade loend"
Rasvad loetakse lipiidide klassi kuuluvaiks ja mõnel pool jäetakse rasvad bioloogiliste makromolekulide rühmast välja.
Orgaanilised happed.
Orgaanilisi happeid taimedes loetakse kokkuleppeliselt ja vastavalt vajadusele nii primaarsesse ainevahetusse kui ka sekundaarsesse ainevahetusse kuuluvaiks.
Biomikromolekulid loomadel.
Vitamiinid.
ka glükoos, adenosiintrifosfaat, NADH, FAD, ROS, jpt.
Biomikromolekulid taimedel.
Taimedes olevad mikromolekulid on nn sekundaarsed ehk teisesed metaboliidid ehk sekundaarse biosünteesi saadused nagu:
Vägivald

Vägivald on teadlik ja sihilik kannatuste esilekutsumine. See on jõu kasutamine füüsilise või vaimse vigastuse tekitamise eesmärgil ja vastu vägivalla ohvri tahtmist.
Vägivald isiku elu ja isiku suhtes on igasugune mõrv, sandistamine, julm kohtlemine ja piinamine, samuti häbistav ja alandav kohtlemine.
Maailma Terviseorganisatsiooni määratluse järgi on vägivald tahtlik füüsilise jõu või võimu kasutamine kas iseenda, teise isiku, grupi või kogukonna vastu, mille tulemusena tekitatakse või mis suure tõenäosusega tekitab vigastuse, surma, psühholoogilise kahju või taandarengu. Vägivallaks loetakse ka jõu kasutamisega ähvardamine.
Lipiidid

Lipiidid on väga mitmekesise struktuuriga orgaaniliste biomolekulide, enamasti estrilise ehitusega vees mittelahustuvate ühendite rühm. Lipiidimolekul koosneb enamasti alkoholist ja rasvhappejääkidest, kuid neid rühmi võivad asendada ka teised molekulid.
Biofunktsioonid.
Organismides koosnevad lipiidid reeglina rasvhapete estritest ning baasalkoholi molekulidest (glütserool, sfingosiin, kolesterool ja mitmed steroolid).
Lipiidide biofunktsioonid on näiteks:
Lipiidid täidavad organismis eeskätt energeetilist funktsiooni, talletades ja vabastades energiat. Lipiidide oksüdeerumisel vabaneb kaks korda rohkem energiat (38,9 kJ/g) kui sama koguse sahhariidide või valkude lagundamisel. Lisaks sellele toimivad lipiidid siseelundite ümber amortisaatoritena ja osalevad mitmete bioaktiivsete ühendite sünteesis.
Biomolekulid.
Lipiidide retseptorid ja metabolismirajad esinevad enamikul hulkraksetel organismidel. Bioloogilise tähtsusega lipiidid on näiteks
ja paljud muud rasvlahustuvad ühendid.
Lipiidide klassifitseerimine.
Lipiidid jagunevad liht-, liit- ja tsüklilisteks lipiidideks. Lihtlipiidid on neutraalrasvad ja vahad, liitlipiidide hulka kuuluvad fosfo- ja glükolipiidid, tsüklilised lipiidid on tsükliliste alkoholide baasil moodustuvad lipiidid, näiteks kolesteriidid. Liipiidide rasvhapped võivad olla lineaarse või hargneva ahelaga ning küllastunud või küllastumata. Mida rohkem on lipiidis küllastumata rasvhappeid, seda madalamal temperatuuril see sulab.
Lihtlipiidid.
Lihtlipiidid on rasvad ja õlid, nad koosnevad rasvhapetest ja glütseroolist.
Fosfolipiidid.
Fosfolipiidid sisaldavad ühe rasvhappe asemel fosfaatrühma.
Tsüklilised lipiidid.
Tsüklilisteks lipiidideks nimetatakse tsüklilist tuuma ja hüdroksüülrühma sisaldavaid biomolekule, mille hulka kuuluvad näiteks kaltsiferoolid, sapphapped, südameglükosiidid, steroidhormoonid jpt.
Bioloogilise toime poolest võivad tsüklilised lipiidid olla hormoonid, kofaktorid, antioksüdandid jne.
LIPID MAPS klassifikatsioon.
LIPID MAPS süsteemi järgi klassifitseeritakse lipiidid kaheksasse kategooriasse:
Nukleiinhapped

Nukleiinhapped on biopolümeerid, mille monomeerid on nukleotiidid. Nukleotiidid koosnevad lämmastikalusest, suhkrust ja fosforhappejäägist. Üksikud nukleotiidid on ühendatud polünukleotiidahelaks fosfaat-suhkur sidemetega. Nukleotiidide järjestust on võimalik kindlaks teha sekveneerimise abil, mis annab tulemuseks märkidest koosneva tõlgenduse, mida nimetatakse sekventsiks. 
Eristatakse kahte tüüpi nukleiinhappeid: desoksüribonukleiinhape (DNA) ja ribonukleiinhape (RNA). Kui DNA ehituskomponendid on desoksüribonukleotiidid, kus suhkruks on desoksüriboos, siis RNA koosneb ribonukleotiididest, mille suhkruks on riboos. Nukleotiidide oluline koostisosa on ka lämmastikalus, mida on viit tüüpi: adeniin, guaniin, tsütosiin, tümiin ja uratsiil. Kui esimesed kolm esinevad nii DNA-s kui ka RNA-s, siis tümiin esineb ainult DNA-s ja uratsiil ainult RNA-s – see on teine oluline erinevus DNA ja RNA vahel.
Nukleiinhapped avastas Friedrich Miescher aastal 1869 valgelible rakutuumas. Ladina keeles on tuum "nucleus" – sellest tuleb ka nukleiinhapete nimetus.
Nukleiinhapete funktsioon rakus on säilitada ja edastada geneetilist informatsiooni, mis on kodeeritud DNA nukleotiidide järjestusse. Teine oluline nukleiinhapete funktsioon on geeniekspressioon RNA vahendusel.
Biopolümeerid

Biopolümeerid on elusorganismides tekkivad polümeerid, nagu polüsahhariidid (tselluloos, tärklis). 
Mitmed biopolümeerid, näiteks valgud ja nukleiinhapped, on keemiliselt polükondensaadid.
Biopolümeerid võivad moodustada ka komplekse (biopolümeer-kompleksid): lipoproteiidid, nukleoproteiidid, glükoproteiidid või lipopolüsahhariidid. Biopolümeerid lagunevad bioloogilises aineringes. Seega on biopolümeerid ühtlasi biolagunevad polümeerid.
Stipendium

Stipendium on rahaline toetus õpilasele, üliõpilasele või näiteks kunstnikule, et toetada tema hariduslikku või kunstilist tegevust. Stipendiumi saajat nimetatakse stipendiaadiks.
Eestis on seaduse järgi õigus saada stipendiumi:
Desoksüribonukleotiidid

Desoksüribonukleotiidid on keeruka struktuuriga orgaanilised molekulid, mis moodustuvad kolme keemilise ühendi – lämmastikaluse, desoksüriboosi ja fosfaatrühma – liitumisel.
Desoksüribonukleotiidide hulka kuuluvad dAMP, dGMP, dTMP ja dCMP.
Lämmastikalused

Lämmastikalus on nukleotiidi koostisse kuuluv lämmastikurikas aromaatne fragment. Lämmastikalused esinevad nii nukleiinhapete (DNA, RNA) koostises kui ka vabades nukleotiidides (nt makroergiline ühend ATP või sekundaarne virgatsaine tsükliline AMP). Lämmastikaluste oluliseks keemiliseks omaduseks on võime osaleda vesiniksidemete loomisel tänu lämmastikuaatomile, mis võib käituda nii vesiniksideme doonorina (juhul, kui see moodustab kovalentset sidet vesinikuaatomiga) kui aktseptorina (juhul, kui lämmastikul on olemas vaba elektronpaar). 
Lämmastikalused DNA ja RNA koostises.
Modifitseerimata olekus eristatakse DNA koostises nelja lämmastikalust ning RNA koostises samuti nelja lämmastikalust, millest kolm on identsed: 
Adeniin ja guaniin koosnevad kahest tsüklist ja kuuluvad puriinide alla; tsütosiin, tümiin ja uratsiil koosnevad ühest tsüklist ja kuuluvad pürimidiinide alla.
DNA struktuuri ja kahekordistumise (replikatsiooni) ning RNA sünteesi (transkriptsiooni) seisukohalt on oluline lämmastikaluste nn komplementaarsus ehk lämmastikaluse võime moodustada vesiniksidemeid eelistatult ainult üht tüüpi teise lämmastikalusega. Nii moodustavad omavahel vesiniksidemeid G ja C (kokku 3 vesiniksidet) ning A ja T (DNA struktuuris, kokku 2 vesiniksidet) või A ja U (RNA struktuuris ja RNA sünteesil DNA-st).
Muutused lämmastikaluste struktuuris.
Elusrakkudes võivad lämmastikalused esineda ka metüleeritud kujul: DNA puhul metüleeritakse enamasti tsütosiini (tekib 5-metüültsütosiin ehk 5-mC) ning RNA puhul lisaks ka adeniini (tekib N6-metüüladeniin ehk m6A). DNA metüleerimine ehk metüülimine on epigeneetiline modifikatsioon, mis mõjutab DNA poolt kodeeritud geenide avaldumist. RNA metüleerimine mõjutab RNA stabiilsust ning mRNA puhul ka translatsiooni.
Lisaks võib teatud lämmastikaluste puhul toimuda deamineerumine ehk aminorühma asendumine karbonüülrühmaga. Deamineerumine võib rakkudes juhtuda iseenesliku ehk spontaanse hüdrolüüsi tõttu, aga ka teatud stressi korral (nn nitrosatiivne stress) või teatud ensüümide (deaminaaside) anomaalselt kõrge aktiivsuse korral. Deamineerumisel tekib adeniinist hüpoksantiin ning tsütosiinist uratsiil. Mõlemad muutused viivad DNA replikatsiooni käigus mutatsioonini, sest hüpoksantiin seostub komplementaarselt guaniiniga (seega tekib A-T paardumise asemel Hx-G) ning uratsiil seostub komplementaarselt adeniiniga (seega tekib C-G paardumise asemel U-A). DNA mutatsioonid on ohtlikud, kuna muutused pärilikkusaines võivad põhjustada haigusi, sh vähki.
UV-kiirguse mõjul võivad DNA ahelas kõrvuti paiknevad tümiinid või tsütosiinid tekitada ka omavahel ristsidemeid, moodustades dimeeri. Pürimidiinide dimeeride tuvastamisel rakus käivitub DNA parandus, mis võib kulgeda kas nn valgussõltuva mehhanismi kaudu või nukleotiidi väljalõike-mehhanismi kaudu. Õigeaegselt tuvastamata jäänud pürimidiinide dimeerid võivad aga häirida replikatsiooni ja transkriptsiooni ning põhjustada samuti patoloogilisi seisundeid.
Melbourne shuffle

Melbourne shuffle on tants, mis loodi 1980. aastate lõpus Austraalias Melbourne'is.
Riietus.
Melbourne shuffle’i riietusse kuuluvad hoodie, phatt pantsid ja suspendersid. Hoodie on sügava kapuutsiga pusa, phatt pantsid ehk phattsid on eriti laiade jala-avadega ja värviliste helkuritega disainitud tantsupüksid ning suspendersid ehk eesti keelde mugandatuna "suspenderid" on värviliste helkuritega kaunistatud traksid. 
Pärast Melbourne shuffle'i levimist maailma muudesse paikadesse asutati Malaisias ka üks reiviriietusele spetsialiseerunud firma Heatwave, mis ka Melbeni riietust valmistas.
Tantsu kirjeldus.
Melbourne shuffle kui tants põhineb enamasti muusika järgi rütmilisel jalgade liigutamisel. Kogenud tantsijatel on tippvormi saavutamiseks kulunud aastaid. Pealtvaatajale jääb tantsijast mulje, nagu hõljuks ta mööda tantsupõrandat. Melbourne shuffle on jagunenud kaheks põhistiiliks – OldSchool ja Stomp ehk Hardstyle Shuffle.
Põhilised liigutused on keerutused, T-step ehk T-kõnd ja Running Man ehk "jooksev mees", kuid nende liigustuga ei piirduta, sest neid mõeldakse pidevalt juurde. Näiteks mõeldi välja tagurpidi Running Man. Viimased 20 aastat ei huvitunud sellest keegi seni, kuni YouTube'i ja muudesse portaalidesse hakati postitama selle tantsuga videoid. Tasapisi nende populaarsus kasvas ja varsti oli põhjust hakata tegema ka tantsu õppevideoid.
Melbourne shuffle (old school) on põhiliselt T-step kombineerituna breaksi liigustega, kuid Hardstyle shuffle's kasutatakse põhiliselt Running Mani. Hardstyle on agressiivsem, tantsitakse kiirema muusika saatel ja visuaalselt jätab tants jalgade vastu maad tagumise mulje.
Magnus von Baer

Magnus Johann von Baer, ametlikult Magnus Johann Baer Edler von Huthorn (vene keeles "Магнус фон Бэр") (27. mai (ukj 7. juuni) 1765 Piibe mõis – 31. august (vkj 19. august) 1825 Königsberg, Ida-Preisimaa) oli baltisaksa põllumees ja rüütelkonnategelane, Karl Ernst von Baeri isa.
Elulugu.
Päritolu ja haridus.
Põlvnes Eestimaa aadlisuguvõsast. Tema isa oli Lasila, Piibe, Selli, Sutlema ja Kiidjärve mõisnik Heinrich Johann Baer Edler von Huthorn (1723–maeti 1776), ema Nursi mõisast pärit Anna Louise von Freymann (1734–1814). Hariduse omandas Erlangeni ülikoolis, kus ta immatrikuleeriti 1783. aastal.
Sõjaväeteenistus.
Naasis pärast ülikoolistuudiumi lõppu 1785. aasta suvel Eestimaale. Järgnevalt astus Venemaa keisririigi sõjaväeteenistusse, kus teenis välja alamporutšiku auastme.
Rüütelkonnategelane.
Pärast sõjaväest erruminekut oli tegev Eestimaa rüütelkonna teenistuses. Valiti meeskohtu assessoriks, kellena oli 1802. aasta talurahvakorralduse komisjoni liige. Hiljem oli meeskohtunik. Aastatel 1815−1818 oli ta ühe ametiaja Eestimaa rüütelkonna peamees, seejärel oli kuni surmani Eestimaa maanõunik.
Mõisavaldused.
1787. aastal päris pärast isa surma emale langenud Piibe ja Selli mõisad. Viimase pantis ta küll 1788. aastal ära, kuid sai pandilepingu lõppedes tagasi. Kuni 1787. aastani oli ta koos ema ja vanema vennaga Kiidjärve mõisa omanik. Aastatel 1794−1798 kuulus talle Liivimaal Visusti pandimõis.
Isiklikku.
Abiellus 1787. aastal Vohnja mõisas oma onutütre Juliana Louise von Baeriga (1764–1820). Abielust sündisid: