Klosterneuburg

Klosterneuburg, mida kohalikud elanikud sageli Kloburgiks lühendavad, on linn "(Stadtgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Tullni ringkonnas. Erilise ajaloolise tähtsusega on "Stift Klosterneuburg" (Klosterneuburgi klooster), mis rajati 1114. aastal ja anti varsti pärast seda augustiinlastele.
See asub Doonau paremkaldal, Austria pealinna Viini kesklinnast ligi 12 km põhja pool, millest seda eraldavad Wienerwaldi aheliku Kahlenbergi ja Leopoldsbergi mäed. See on eraldatud oma kaksiklinnast Korneuburgist Doonau vastaskaldal, sest hiliskeskajal muutis jõgi kurssi. Linnade vahet sõidab päevasel ajal kevadest hilissügiseni parvlaev. Territooriumil asub Donauinseli põhjatipp, samuti 515 m kõrge Exelbergi mägi ja selle telekommunikatsioonitorn.
Austria relvajõudude endise pioneerikooli asukohas on mitmesuguseid hooneid, mis on kavas 2030. aastaks arendada 12-hektariliseks uuslinnakvartaliks. Klosterneuburg on ka viinamarjakasvatuspiirkonna keskus, kus asuvad mitmed lugupeetud viinamarjakasvatajad, arvukad Heurigeri veinikõrtsid ning föderaalne viinamarjakasvatuse ja pomoloogia instituut Weinbauschule, kus Fritz Zweigelt aretas Zweigelti ja Blauburgeri punase veini viinamarju.
Oma künkliku asukoha tõttu koosneb Klosterneuburg mitmest geograafilisest piirkonnast. Selle kesklinnas on kaks peamist ostupiirkonda – Niedermarkt ja Rathausplatz, mida eraldab järsk küngas.
Linn on tihedalt seotud Austria pealinnaga ja arvatakse, et seal elavad mõned Alam-Austria kõige jõukamad kodanikud. Sellel on otsene juurdepääs Viinile "Klosterneuburger Straße" maantee (B14) kaudu, Viini S-Bahni võrgustiku kaudu, mis kulgeb Keiser Franz Josephi Raudteeliinil (S40) Franz-Josefs-Bahnhofist Tullni, ja piki EV6 jõeäärset jalgrattamarsruuti. Linn on kergetööstuse koht ja kuigi see ei kuulu Viini, on see peaaegu aguli tunne. Aastatel 1938–1954 määrati Klosterneuburg tõepoolest Viini 26. ringkonnaks ja viimasel ajal on tehtud ettepanek, et Klosterneuburg peaks taas Viini osaks saama. Linnas asuvad Essli kaasaegse kunsti muuseum ja 2006. aastal asutatud Institute of Science and Technology Austria. Linnas tegutseb Konrad Lorenzi Instituut.
Ajalugu.
Arheoloogilised leiud näitavad piirkonna asustatust juba neoliitikumi ajal. Rooma ajastul (1.–5. sajand) asus Pannoonia loodepiiril Klosterneuburgi kohas Doonau "limesi" kindlus. Pärast seda, kui Karl Suur oli avaare võitnud, võib vastloodud Avaari margis asunud Karolingide asula "Omundesdorf" vastata linna asukohale. Klosterneuburgi ennast mainiti esmakordselt kui "Nivvenburc" (Neuburg, "Uus linnus") 1108. aasta ürikus.
1113. aastal sai sellest (Melki järel) Babenbergist markkrahvi Leopold III, hilisema Austria kaitsepühaku elukoht. 1114. aastal laskis Saali keisri Heinrich IV väimees Leopold, kes oli abiellunud Agnesega Wailingenist, püstitada otse Doonau kaldal kõrguvale künkale vürstilinnuse koos kollegiaalkirikuga, mille ta 1133. aastal augustiini kanoonikutele loovutas. See ordu on üks vanemaid ja rikkamaid omataolisi Austrias; sellele kuulus suur osa maast, millel asuvad praegu Viini loodepoolsed eeslinnad. Hiljem elas seal osal valitsemisajast ka Austria hertsog Leopold VI (suri 1230. aastal). Siin ronis ka Leopold VI vanim poeg puu otsa, kukkus ja suri. Kloostrikompleksi kuuluvad 1318. aastast pärit vana kabel koos Leopoldi haua ja 12. sajandist pärit Verduni Nikolause altariga, varakamber ja säilmete kamber, raamatukogu 30 000 köite ja arvukate käsikirjadega, pildigalerii, mündikogu, teoloogiasaal ja veinikelder, sisaldades tohutut aami nagu Heidelbergis.
Turg jõe vasakkaldal arenes kiiresti koos kuulsa kloostriga paremkaldal. Kuigi Doonau oli oluline veetee kaubatee, mõjutas see kodanikke korduvalt ka üleujutustega. 13. sajandi lõpus olid linna kaks osa, "Klosterneuburg" (klooster) ja "Korneuburg" (turg) lahku kasvanud, misjärel andis Habsburgist Saksa kuningas Albrecht I 1298. aastal Klosterneuburgile eraldi linnaõiguse.
Kindlustamata "Untere Stadti" laastasid Osmanite väed 1529. aasta Viini piiramisel ja 1683. aasta Viini lahingus, samas kui kindlustatud "Obere Stadti" kaitsti mõlemal juhul edukalt. 18. sajandil tegi keiser Karl VI, kes ei suutnud Hispaania pärilussõda võita, plaani Klosterneuburgi kloostrikompleksi Escoriali eeskujul ümberehitamiseks. Barokkehitisi hakati ehitama 1730. aastal; algfaasi see siiski üle ei elanud.
Pärast Austria kaotust 1805. aasta Austerlitzi lahingus okupeerisid Napoleon I väed linna 1809. aastani. Veinivalmistajate linnast 19. sajandil arenes Klosterneuburg lähedalasuvas pealinnas töötavate Austria ametnike puhke- ja elupiirkonnaks. Pärast Austria anšlussi Natsi-Saksamaasse 1938. aastal liideti Klosterneuburg "Suur-Viiniga" 26. ringkonnana, mis kaotati Wien-Umgebungi ringkonna loomisega 1954. aastal.
2016. aasta lõpus Wien-Umgebungi ringkond kaotati ja Klosterneuburgist sai Tullni ringkonna osa.
Mündid.
Klosterneuburg valiti hiljuti suure väärtusega Klosterneuburgi mälestusmündi põhimotiiviks. Esiküljel on vaade Alpide Leopoldsbergi nõlvadelt kloostrile. Näha on nii romaani-gooti stiilis basiilika kui ka vaskkuppel keiserliku krooniga.