Hans Wachtmeister (surnud 1590)

Hans Wachtmeister (surnud 3. mai 1590) oli vanast Eestimaa aadlisoost pärit Rootsi feldmarssal Kahekümneviieaastase sõja ajal.
Hans Wachtmeistri sõjateenistus algas varakult, 1550. aastal oli ta Liivimaa ordu teenistuses rittmeister), seejärel oli ta üks mõisameeste rittmeistreid Rootsi teenistuses. Pärast Klaus Kurselli mässukatse nurjumist 1570. aastal, oli ta ka Moskva tsaari vasalli hertsog Magnuse teenistuses, ent naasis Rootsi sõjateenistusse ilmselt pärast Tartu venelastelt vallutamise katse läbikukkumist 1571. aastal.
28. mail (t.a. 24. märts) 1578 tegi Rootsi kuningas Johan III tema kui Liivimaa aadlilipkonna rittmeistri naturalisatsiooni korras Rootsi aadlikuks, kuid teda ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Ta konfirmeeris samal aastal talle Jüri kihelkonnas asunud Lagedi mõisa. ning määrati lühemaks ajaks Eestimaal asunud vägede väliooberstiks.
1579. aastal võitles ta Kahekümneviieaastases sõjas mõne nädala koos Hans Erikssoniga (surnud 1608) Peipsi järve mõlemal kaldal venelaste vastu Kahekümneviieaastases sõjas.
1581. aastal määrati ta Rootsi vägede väliarmee ratsaväeülemaks Eestimaal ja 27. juunil 1582 sai temast feldmarssal.
Hans Wachtmeistrile anti pandile seni Heinrich Lievele kuulunud Liivi mõis Kullamaa kihelkonnas, kuna Lieven ei allunud Rootsi kuningale rootslaste võimu saabumisel, kuid 1582. aastal ostis mõisa tagasi Heinrichi poeg Eestimaa maanõunik ja ooberst Reinhold Lieve.
1588. aasta juunist kuni 13. oktoobrini oli ta kohusetäitjana ajutine Eestimaa asehaldur.
30. aprillil 1575 läänistas Johan III, Hans Wachtmeisterile Hiiumaal asuvad Waiferi, Suriküle ja Aunaka talud, kokku 24 adramaad, koos päraldistega, sõjaliste teenete eest, mis ta on osutanud mõisameestega sõjas moskoviidi vastu ning pealegi on tal palgavõlana saada 760 taalrit. Järgnevatel aastatel sai ta Hiiumaal nendele lisaks veel rea uusi lääne, kuid need ei moodustanud tervikut, vaid paiknesid mitmel pool Hiiu saarel. Ta sai lääniks ühe adramaaga Önigu vesiveski, endise Alliksaare mõisa ja ümbruskonnast talumaid (Vanamõisa, Prehnu, Jabuse, Kitsa), samuti Harju küla 3 adramaad, Vaemla vakuse 15 adramaad, maid vana Vahtrepa sadama juurest (Vahtrepa, Värssu, Püüste, Agaste) ja Suuresadama juurest Säärekülast 2 adramaad, kuhu püstitas sinna lubjaahju ning 1580. aastatel Suursadamasse omabimelise Wachtmeistri silla.
Talle kuulusid peale Hiiumaa Pühalepa kihelkonna Aunaku mõisa (Ounack) pärusmõisa ja Käina kihelkonnas Saulepa mõisa, 1578. aastast Harjumaa Jüri kihelkonna Lagedi mõisa ka Läänemaa Käina kihelkonna Vaemla ja Läänemaa Kullamaa kihelkonna Loodna, 1581. aastast Virumaa Viru-Jaagupi kihelkonna Põlula mõis.
Hans Wachtmeister maeti 8. mail 1590 Tallinnas.
Perekond.
Wachtmeistrite aadlisuguvõsast Hans Wachtmeisteri vanemad olid Aunaku mõisnik ja Liivimaa aadlilipkonna ooberst (1543–1550) Claes Wachtmeister ja Regina von Ahlefeldt, kes oli tõenäoliselt Taani oobersti tütar. Hansu vanaisa Axel Wachtmeister oli Aunaku mõisnik ja Saare-Lääne piiskopi residentsi Kuressaare linnuse komandant 1515–1520.
Ta abiellus Beata Stålarmiga (maetud 1610 Tallinnas), kes oli Soome asehalduri ja Rootsi riiginõuniku Erik Arvidsson Stålarmi (surn. 1566) ja Uusimaal Karjaas asunud Grabbacka mõisa pärija Beata Grabbe tütar. Abikaasa vend Arvid Eriksson Stålarm (1549–1620) oli aastatel 1592–1597 Narva asehaldur ning õde Christina oli abielus soomlasest Tallinna linnuse ja lääni asehalduri Hans Erikssoniga. Beata abiellus Hans Wachtmeisteri surma järel (1590), Otto Wrangeliga, kes 16. sajandi 90. aastate lõpul oli Narva asehalduri asemikuks.
Hans Wachtmeisteri abielust Beataga sündisid: