Noorsootöötaja

Noorsootöötaja on juhendaja ja eeskuju, kes aitab 7–26-aastasel noorel läbida erinevaid eluetappe ja osaleda ühiskonnaelus. Noorsootöötaja korraldab näiteks huviringe ja noorteprojekte.
Noorsootöö algus Eestis.
Noorsootöö seadus hakkas Eestis kehtima 1999. aastal. Samal aastal loodi noorsootöötajaid ühendav organisatsioon, mille eesmärk oli kujundada noorsoonõunike ühiseid seisukohti ja pakkuda partnerlust noorte valdkonna avalikele asutustele.
2005. aastaks oli organisatsioon saanud uue nime – Eesti Noorsootöötajate Ühendus. Selle nime all tegutseti järgmised üksteist aastat. Peamine tähelepanu oli suunatud valdkonna ja noorsootöötajate arengule ning ühenduse eesmärk oli parandada noorsootöö kvaliteeti.
2016. aastaks oli Eesti noorsootöös selginenud noorsootöötaja kutse mõiste. Samal aastal moodustati uue põhikirja ja ühiste tegutsemispõhimõtete otsusega ühine organisatsioon, mille nimeks sai Eesti Noorsootöötajate Kogu. Organisatsiooni kuulusid Eesti Noorsootöötajate Ühendus ja Eesti Huvijuhtide Liidu liikmed ning koolide huvijuhid.
Rahvusvaheline noorsootöö.
Üha mitmekultuurilisemaks muutuvas ühiskonnas on tähtsal kohal rahvusvaheline noorsootöö, mis aitab noortel ja noorsootöötajatel isikliku kogemuse abil avastada ja mõista erinevate kultuuride tavasid. Samuti loob see võimalusi edasiseks rahvusvaheliseks suhtluseks ja koostööks.
Rahvusvahelise noorsootöö võimalusi loovad ja toetavad Eestis peamiselt EL-i programmid Erasmus+ ja Euroopa solidaarsuskorpus.
Rahvusvahelise koostöö ja õpirände kaudu luuakse noorsootöötajatele võimalus arendada teadmisi, oskusi ja hoiakuid ning leida uusi lahendusi ja meetodeid, mida rakendada oma igapäevatöös noortega, sealhulgas rahvusvaheliste projektide läbiviimisel.
Pädevatel noorsootöötajatel on oluline roll noorsootöö kvaliteedi tagamisel. Rahvusvahelise noorsootööga tegelevad töötajad peavad lähtuma rahvusvahelise noorsootöö väärtustest, mille hulka võivad kuuluda mitmekultuurilisuse põhimõtetele vastavad väärtused, näiteks positiivne väärtustav suhtumine, mitmekeelsus, valmidus kultuuridevaheliseks dialoogiks. Lisaks võivad sinna kuuluda rahvusvahelise koostöö põhimõtted ja väärtused ning noorsootöö kutsealased väärtused, näiteks noorte aktiivne osalus ja mitteformaalne õppimine.
Rahvusvahelise koostöö kogemuste omandamine ja selle rakendamine on suurepärane võimalus eneseteostuseks, kuna õpirändel saab avastada maailma ja suhelda teise kultuuritaustaga inimestega.
Noorsootöötaja tööülesanded.
Enamasti töötab noorsootöötaja noortekeskuses. Ta võib seal olla noorsootöötaja, ringi- või huvijuht, laagrikasvataja, maleva rühmajuht, kohaliku omavalitsuse spetsialist või organisatsioonijuht.
Noorsootöötaja töö sisu oleneb sellest, kas ta tegeleb üksnes noortega või on tal vaja juhtida ka teisi töötajaid või planeerida asutuse arengut.
Näited noorsootöötaja tegevusaladest:
Töökeskkond.
Noorsootöötajate töökeskkond on väga mitmekülgne ning töö võib toimuda nii sise- kui ka välitingimustes. Peamiselt tegutseb noorsootöötaja koos noortega. Suurem töökoormus on noorsootöötajatel koolivaheaegadel ja suvel. Töö asukoht sõltub töötaja spetsiifikast. Järgnevas loetelus on esitatud mõni näide noorsootöötaja töö asukohtadest.
Haridus ja väljaõpe.
Noorsootööd tehes tuleb kasuks erialane kõrgharidus. Noorsootööd saab õppida nii rakenduskõrgharidus-, bakalaureuse- kui ka magistriõppekavadel. Noorsootööd on võimalik teha ka ilma erialase hariduseta, kuid sellel alal töötamine eeldab noortega töötamiseks vajalikke teadmisi, oskusi ja hoiakuid. Lisaks on võimalik taotleda kutsetunnistust, mis näitab, et spetsialistil on noortega tegelemiseks vajalikud oskused.
Laagrikasvataja, juhataja või maleva rühmajuhina töötamine eeldab noorsootöötaja osakutset. Osakutse taotlemiseks on vajalik läbida täiendkoolitus, mis on seotud esmaabikoolituse ning noorsootöötaja kompetentsidega.
Vajalikud teadmised ja isikuomadused.
Noorsootöötajal on vaja teadmisi eri valdkondadest, näiteks noortepoliitikast, noorsootöö korraldusest, inimõigustest, pedagoogikast, psühholoogiast ning juhtimise alustest. Noorsootöötaja puutub kokku erinevate noortega. Et luua noortega usalduslik suhe, on vaja head suhtlusoskust. Noorsootöötaja on pädev noort esmalt nõustama, olukorda tuvastama ning vajadusel spetsialisti juurde suunama. Töö nõuab sallivust, head enesevalitsemist ja oskust hoiduda läbipõlemisest. Mida parem on koostöö noorsootöötaja ja noore vahel, seda paremini õnnestub spetsialistil oma mõtteid ja ideid ellu viia.
Noorsootöötaja olulised isikuomadused on ausus, avatus, hea suhtlusoskus, koostöövalmidus, empaatia, loovus, pingetaluvus ja järjepidevus.
Vajalikud oskused.
Noorsootöötajal tuleb