Zoraida di Granata

"Zoraida di Granata" on Gaetano Donizetti ooper "(melodramma eroico") kahes vaatuses Bartolomeo Merelli libretole Jean-Pierre Claris de Floriani näidendi "Gonzalve de Cordoue ou Grenade Reconquise" (1791) ja Luigi Romanelli libreto Giuseppe Nicolini ooperile "Abenamet e Zoraide" (1805) järgi. 
Esmaettekanne toimus 28. jaanuaril 1822 Rooma Teatro Argentinas. Rollide esmaettekandjad olid Maria Ester Mombelli (Zoraida), Adelaide Mazzanti (Abenamet), Gaetano Rambaldi (Almanzor), Domenico Donzelli (Almuzir), Gaetana Corini (Ines) ja Alberto Torri (Alj Zegri). 
Ajalugu.
1821. aasta kevadel tellis Rooma Teatro Argentina impressaario Giovanni Paterni Donizettilt teatrile uue ooperi. Helilooja palus omakorda Bartolomeo Merellil libreto kirjutada. Kuid valminud libreto ei rahuldanud teda ning ta kurtis seda oma õpetajale ja mentorile Johann Simon Mayrile. Kui Donizetti Rooma jõudis, oli tal kaasas Mayri kiri poeedile ja libretistile Jacopo Ferrettile, et tema aitaks Merelli teksti sobivamaks muuta. Koostöö sobis ja tugevate Rossini mõjutustega ooperi partituur valmis kiiresti. Donizettil oli raske end maksma panna, sest tollase ooperipubliku tähelepanu oli keskendunud peaaegu eranditult Gioachino Rossini loomingule.
Tegemist oli Donizetti üheksanda ooperiga, kuid see oli alles viies, mis tuli esiettekandele soliidses Itaalia ooperiteatris. Ootamatu probleem tekkis peaosalise tenoriga. Abenameti rolli pidi esitama Amerigo Sbigoli, kuid tema suri esietenduse eelsel päeval. Uut tenorit polnud kuskilt võtta. Teatril oli pakkuda vaid kontraalt Adelaide Mazzanti. Donizetti tegutses operatiivselt ja kohandas tenori rolli kontraaldile, kuid jättis kolm muusikanumbrit välja. 
Kõigist raskustest hoolimata õnnestus esietendus hästi, aplaus oli üksmeelne ja kestev ning ka ajakirjandus oli positiivne, iseloomustades Donizettit kui uut ja lootustandvat heliloojat Itaalia ooperielus.
1822. aasta algversiooni pole kunagi nii esitatud, kui see oli algselt kavandatud ja komponeeritud. Tenori asemel oli kogu hooaja kontraalt. Sama aasta lõpus sõlmis Donizetti teatri impressaario Paterniga uue lepingu "Zoraida" korrigeerimiseks. Jacopo Ferretti töötas libreto ümber, kusjuures senise kontraaldi asemel tuli tagasi tenor, vahepeal välja jäetud muusikanumbrid pandi tagasi ning Donizetti kirjutas mõned uued lood juurde. Teine ​​versioon esitati samas Rooma teatris 7. jaanuaril 1824, kuid see pälvis publikult märksa jahedama vastuvõtu ning meedias vähem tähelepanu. Seda varianti esitati ka Lissabonis (1825).
"Zoraida di Granata" pole tänapäeval teatrilavadel esitamist leidnud, kuid Londoni Opera Rara tegi teosest 1998. aastal stuudiosalvestise.
Süžee.
Tegevus toimub 1480. aastal Granadas (Hispaania). Mõrvarlik ja kahepalgeline Almuzir on tapnud kuninga ja asunud ise troonile. Almuzir soovib abielluda tapetud kuninga tütre Zoraidaga. Zoraida armastab aga mauride kindralit Abenameti. Oma rivaalist vabanemiseks määrab Almuzir kindrali juhtima armeed, mis peab hispaanlastega võitlema. Kui Abenamet võidukalt naaseb, süüdistatakse teda riigireetmises, vangistatakse ja mõistetakse surma. Päästmaks Abenameti surmast, nõustub Zoraida Almuziriga abielluma. Järgmisel ööl avastab aga valvurite pealik Alj Zegri Zoraida kohtumas oma kallimaga. Abenamet peab Alj Zegriga duelli ja võidab. Almuziri mahhinatsioonid tulevad päevavalgele. Rahvas nõuab kuningas Almuziri surma. Suuremeelne Abenamet andestab talle ja Almuzir kahetseb oma tegu. Zoraida ja Abenameti tee abiellumiseks on vaba.