tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Malo Gusto

Malo Arthur Gusto (sündinud 19. mail 2003 Décines-Charpieu's) on Prantsusmaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa Premier League'i klubis Londoni Chelsea ja Prantsusmaa jalgpallikoondises.
2016. aastal liitus ta Lyoni Olympique'i noortesüsteemiga. Lyoni põhimeeskonnas debüteeris ta Prantsusmaa kõrgliigas 24. jaanuaril 2021 mängus Saint-Étienne'i vastu. Alates järgmisest hooajast kuulus Gusto Lyoni põhikoosseisu.
2023. aasta jaanuaris sõlmis ta kuni 2030. aastani kehtiva lepingu Londoni Chelseaga, kuid hooaja 2022/23 lõpuni jäi ta veel Lyoni. Chelsea meeskonnas debüteeris Gusto Inglismaa kõrgliigas 13. augustil 2023 mängus Liverpooli vastu.
Prantsusmaa noortekoondistes mängis Gusto alates 2018. aastast. Prantsusmaa rahvuskoondises tegi ta debüüdi 13. oktoobril 2023 EM-i valikmängus Hollandi vastu.
Gusto on isa kaudu Portugali ja ema kaudu Martinique'i päritolu.
Kood/Jõhvi tehnoloogiakool

//kood on rahvusvaheline programmeerimiskool, mis annab haridust täiskasvanutele, kes soovivad õppida, end täiendada või karjääripööret teha.
Asutamine.
Tehnoloogiakooli loomise idee sai 2020. aastal alguse ettevõtjate Marek Kiisa, Taavet Hinrikuse, Martin Villigu ja Rainer Sternfeldi aruteludest, et kuidas leevendada tuhandete tarkvaraarendajate puudust ja pakkuda inimestele soodsat ning praktilist tehnoloogiaharidust.
Kool asutati riigi ja eraisikute koostöös, selleks saadi toetust Riigi Tugiteenuste Keskuse ja Rahandusministeeriumi loodud Ida-Viru maakonna ettevõtluse ning inimeste tööalaste oskuste mitmekesistamise voorust. Kooli arendusse andsid oma panuse kümned eraisikud ning sellised ettevõtted ja organisatsioonid nagu Bolt, Wise, SEB, LHV, Superangel, Astrec Data, Pipedrive, Asutajate Selts, Heateo Haridusfond ja Startup Estonia.
Õppetöö.
Koolis pakutakse praktilist täiendharidust üle 18-aastastele inimestele, kellel on põhiharidus ja kes läbivad koolis kolmenädalased sisseastumiskatsed. Tegemist on kaheaastase platvormipõhise intensiivõppega, kus iga õpilane liigub edasi oma tempos, lahendades süsteemi poolt etteantud ülesandeid, mis seovad omavahel teooria ja praktika. Koolis ei ole õpetajaid, vaid õpitakse gruppides ja grupitööna kontrollitakse ka teiste õpilaste esitatud projektide vastavust lähteülesandele.
2021. aastal kandideeris kooli üle 3000 inimese. Õppetööd alustati 2021. aasta sügisel Sillamäe Kutsehariduskeskuse ruumides. Samal ajal alustati Jõhvis oma koolihoone renoveerimist. Kooli asukohaks valiti just Jõhvi, et mitmekesistada Ida-Virumaa haridusmaastikku ja pakkuda kohalikele inimestele ja regioonile tervikuna uusi arenguvõimalusi.
Esimene lend lõpetas kooli 2023. aasta sügisel. Igal aastal võetakse kooli vastu 250–400 õpilast.
Kooli juhtimine ja koolihoone.
Kooli haldab MTÜ Tuleviku Tehnoloogiaharidus, mille asutajad on Taavet Hinrikus, Marek Kiisa, Mari-Liis Kitter, Maarja Pehk, Merlin Seeman, Rainer Sternfeld, Ede Tamkivi ja Martin Villig. 
Jõhvi õppehoone valmis 2022. aasta sügisel. Hoones on õppekohti 450 inimesele ja õpilaskodu 150 õppijale. Riigi ja erainvestorite toel vana maja moodsaks õppehooneks muutmine läks koos sisustusega maksma 5,3 miljonit eurot.
2021. aasta kevadel valiti koolijuhtideks Karin Künnapas ja Elle-Mari Pappel-Näks. 2024. aasta aprillist on tegevjuht Lauri Haav.
Staļi

Staļi on küla ("mazciems") Lätis Valka piirkonnas Ērģeme vallas.
Staļi on tekkinud endise Staļļumuiža karjamõisa juurde. Teise maailmasõjani asus seal Hoomuli raudteejaam.
Looduskaitse all on kaks külas kasvavat põlist tamme. Seal asub Dārziņi bussipeatus.
Stočkai

Stočkai (žemaidi "Stuočkā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Asula jääb Pievysi jõe kallastele.
Küla nimi tuleneb isikunimest Stočkus.
Stočkai riigimõisa on esmakordselt mainitud aastal 1791, mil seim selle müüki pani. Mõisa ostis Mstsisłavi vojevood Franciszek Ksawery Chomiński.
26. aprillil 1915 tegi saksa lennuk mõisas hädamaandumise. Sakslased põletasid selle maha ja jätsid pommid mõisa, keelates kohalikel neid puutumast. Kaks poissi vedasid need aga keelust hoolimata koju ja asusid neid avama, hukkudes seejärel plahvatuses.
Küla sai alguse aastal 1919, mil mõisa maad tükeldati. 
Muinsuskaitse all on küla vana kalmistu, mida piirab maakividest aed. Ka teine vana külakalmistu on muinsuskaitse all; seda piirav kiviaed on säilinud osaliselt.
Boguslavas

Boguslavas (žemaidi "Buoguslavs") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Küla nimi tuleb venekeelsest väljendist au jumalale (bogu slava).
Küla kohal asus varem Boguslavase mõis, mille hoonetekompleks on osaliselt ka säilinud. Selle esimeseks omanikuks oli Franciszek Ksawery Chomiński. Aastal 1880 valmisid mõisa rajatised. Küla sai alguse aastal 1925, mil mõisa maad tükeldati.
Meškeliai

Meškeliai (žemaidi "Meškelē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Asula jääb Pievysi jõe kallastele.
Küla on saanud nime karu (kohalikus murdes "meška") järgi.
Küla kohal asus algselt Kondratavičiustele või Kondratavičiustele kuulunud Meškeliai mõis. Pärast maareformi kujunes mõisa juurde ka küla. Kuni teise maailmasõjani tegutses seal väike tellisevabrik.
Kuuluud

Kuuluud on eesti hiphopiduo. 
Sõnad ja vokaalid: Põhjamaade Hirm
Muusika: Tatmo Savvo
Marijampolė küla

Marijampolė on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
XX sajandi alguses asus küla kohal väike Marijampolė karjamõis, mis kuulus Kapėnai mõisale. Aastal 1923 tükeldati selle alad uusmaasaajatele ja nii tekkis Marijampolė küla.
Küla kohal asus algselt Kondratavičiustele või Kondratavičiustele kuulunud Meškeliai mõis. Selle juurde kujunes maareformi järgselt ka küla. Aastal 1977 küla likvideeriti; sealsed elumajad hävitati, kuna need jäid maaparandustöödele ette. Küla taastati aastal 2018.
Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik

"Kummuli kaheksa, üheksanda maailma imelik" on Kuuluude esimene ja viimane album, mis anti välja 2008. aasta.
Rainer Ild

Rainer Ild (stiliseeritult ka rainer ild) on Eesti alternatiivroki ja elektroonilise muusika ansambel, mille liikmed on Rainer Ild ja Sven Seinpere. 
Ansambli plussina on esile toodud teatraalsust ja omapärast lavalist kohalolekut. Nende muusikat on nimetatud ka "anti-pop'iks".
Ansambel võitis 2017. aastal Noortebändi võistluse, mille auhinnaks oli leping EP avaldamiseks Taani plaadifirmaga No Angel Records. 2018. aastal esines duo Tallinn Music Weekil ning ilmus ka debüütalbum "Longero &amp; Cheap Chips". 2021. aastal andis duo välja vaimse tervise teemalise albumi "akimbo".
Ansambliga on filmitud mitu muusikavideot üsna ekstreemsetes oludes. Näiteks 2018. aasta singli "Feeble Mind" muusikavideo jaoks istus Ild riietega kolme soojakraadiga ruumis asuvas külmas vannis. 2021. aasta loo "Substance" muusikavideo filmimisel seoti ta hullusärki kandes lakke, mille käigus sai ta peatrauma. Seda videot ansambel ei avaldanud.
Žibikai

Žibikai (žemaidi "Žėbėkā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Žibikai asub Pievysi jõe kallastel; jõel on Žibikai paisjärv. Külas kasvab looduskaitsealune põlispuu Žibikai tamm. Selle ümbermõõt on 5,97, kõrgus aga 19 meetrit. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Venta keskjooks. 
Küla nimi on tulnud isikunimest Žibikas.
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1661. aastal ("Zubiki"). 1775. aastal oli seal ka kõrts. 1918. aastal avati külas algkool, mis suleti 2005. aastal. Kahe maailmasõja vahel jagunes Žibikai ala kahe küla, Žibikai I ja Žibikai II vahel. Kuni teise maailmasõjani tegutses külas telliselööv. 1947. aastal avati pärast renoveerimist selle kohal uus tellisetööstus, kus töötas hooajati kuni 70 inimest. Kolhoosiaegadel oli külas ka raamatukogu.
Üks kahest vanast külakalmistust on muinsuskaitse all. Seda piirab maakividest aed.
Michelle O'Neill

Michelle O'Neill (neiuna Michelle Doris; sündinud 10. jaanuaril 1977 Fermoys Corki krahvkonnas) on Põhja-Iirimaa poliitik, alates 3. veebruarist 2024 Põhja-Iirimaa esimene minister (sisuliselt peaminister). 
Ta sündis aastal 1977 Fermoy linnas Corki krahvkonnas Iirimaal. Ta on pärit Iiri vabariiklikust perekonnast Põhja-Iirimaal Tyrone'i maakonnas Clonoes. 
Ta on erakonna Sinn Féin liige. 
Isiklikku.
Ta jäi rasedaks 15-aastaselt ja sünnitas tütre 16-aastaselt. Ta lõpetas A-taseme õpingud oma katoliku gümnaasiumis ja õppis sotsiaalõiguste nõustajana. Ta abiellus Paddy O'Neilliga, kui oli 18-aastane ja neil on kaks ühist last. Ta läks abikaasast lahku aastal 2014. Aastal 2023 sai ta vanaemaks.
Nina Kennedy

Nina Kennedy (sündinud 5. aprillil 1997 Busseltonis) on Austraalia teivashüppaja, olümpiavõitja ja maailmameister.
Ta osales 2015. aasta maailmameistrivõistlustel Pekingis, kuid jäi kvalifikatsioonis tulemuseta.
2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis oli Kennedy tulemusega 4.60 kaheksas.
2021. aastal toimunud suveolümpiamängudel Tokyos hüppas ta kvalifikatsioonis 4.40 ja ei pääsenud lõppvõistlusele.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võitis Kennedy tulemusega 4.80 Katie Nageotte'i ja Sandi Morrise järel pronksmedali.
2023. aasta maailmameistrivõistlustel Budapestis tuli Kennedy maailmameistriks, jagades tulemusega 4.90 kuldmedalit Katie Mooniga.
2024. aasta suveolümpiamängudel Pariisis tuli ta olümpiavõitjaks, ületades finaalis ainsana 4.90.
Kennedy isiklik rekord on 30. augustil 2023 Zürichis hüpatud 4.91.
Isiklikku.
Kennedy on õppinud Notre Dame Australia Ülikoolis käitumisteadusi.
Don Murray

Donald Patrick Murray (31. juuli 1929 Los Angeles, California – 2. veebruar 2024 Goleta, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja.
Pärast teatrikooli American Academy of Dramatic Arts lõpetamist tegi ta 1951. aastal Broadwayl debüüdi lavastuses "The Rose Tattoo". Alates 1950. aastate algusest mängis Murray ka paljudes telesarjades.
Murray oli eelkõige tuntud tänu oma läbimurderollile filmis "Bussipeatus" ("Bus Stop"; 1956), kus ta mängis koos Marilyn Monroega. "Bussipeatuses" tegi Murary ühtlasi oma esimese filmirolli ning selle rolli eest oli ta nomineeritud parima meeskõrvalosatäitja Oscarile.
Tema teised tuntumad filmirollid olid filmides "A Hatful of Rain" (1957), kus ta mängis koos Eva Marie Saintiga, "Shake Hands with the Devil" (1959), kus ta mängis koos James Cagneyga, "Halastamatu kättemaks" ("One Foot in Hell"; 1960), "The Hoodlum Priest" (1961), "Advise &amp; Consent" (1962), kus ta mängis koos Henry Fonda ja Charles Laughtoniga, "Baby the Rain Must Fall" (1965), kus ta mängis koos Steve McQueeni ja Lee Remickiga, "Ahvide planeedi vallutamine" ("Conquest of the Planet of the Apes"; 1972) ning "Peggy Sue abiellus" ("Peggy Sue Got Married"; 1986).
Murray tuntumad telesarjarollid olid vesternisarjas "The Outcasts" (1968–1969), telesarjas "Knots Landing" (1979–1981) ja draamasarjas "Twin Peaks", kus ta lõi kaasa sarja kolmandal hooajal (2017).
1960. aastal sai Murray Hollywoodi kuulsuste alleele omanimelise tähe.
1956. aastal abiellus Murray näitleja Hope Lange'iga, kellega oli ta samal aastal mänginud filmis "Bussipeatus". Nad said kaks last. Abielu lõppes lahutusega 1961. aastal. Aasta hiljem abiellus Murray Elizabeth Johnsoniga, kellega sai kolm last.
Čekai

Čekai (žemaidi "Čekā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Čekai asub Venta jõe jõe kallastel. Külas asub Svirkančiai paisjärv. Külla jääb ka Žibikai mets, kus asub looduskaitsealune Must kivi. Selle pikkus on 5,59, laius – 3,76 m, kõrgus aga 1,98 m. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta keskjooks, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Osa külast jääb Venta regionaalparki. 
Küla nimi on tulnud isiku (kas Čekas, Čekis või Čekys) järgi.
Čekais on savikarjäär. Seal on ka kaks kalmistut.
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1661. aastal ("Czechy"). 1775. aastal oli seal ka kõrts. 1959. aastal hakati külla rajama katusekivisid valmistavat tehast, aga hiljem otsustati selle asemele teha Akmenė ehitusmaterjalide tehase Viekšniai kandlekombinaat. 1972. aastal ehitati see taas katusekivide tootmiseks ümber. Savi kivide tarbeks pärines Ignalinast. Tehas tootis ligi miljon katusekivi aastas.
Muinsusmälestised.
Muinsuskaitse all on Must kivi, mille kohta kohalik rahvas teab arvukalt legende jutustada.
Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist kannab ka nime Šarkiai kalmistu. 1936. aastal maeti sinna kaksikõed Vida ja Marytė Šarkytė, nende järgi nimetas rahvas ka kalmistu.
Teine kalmistu võeti kasutusele XIX sajandi algusaastatel. Kalmistul on arvukalt vanu kunstipäraseid hauatähiseid. Kõik küla muinsusmälestised jäävad Venta regionaalpargi aladele.
Tučiai I

Tučiai I (žemaidi "Tučē I") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Küla nimi tuleneb kohaliku loo järgi sellest, et seal asunud vanasti suured metsad. Kui teekäija seal kedagi kohtas, siis tervitas ta teda küsimusega: "Ar tu čia?" (Kas sa oled tõesti siin?). Sellest tulnud siis hiljem ka küla nimi. XIX sajandil oli seal neli Tučiai küla ja neli Tučiai mõisa, tänapäeval on neist järgi jäänud Tučiai II ja Nevarėnai valda jääv Tučiai. XX sajandi algusaastatel asusid piirkonnas kaks Tučiai küla, Tučiai mõis ja Tučiai karjamõis. 
Jaanuariülestõusu ajal organiseeris Kegriai mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas ise suri Šiauliai vanglas.
Muinsusmälestised.
Muinsuskaitse all on külas asuv votiivkabel aadressil Trimėsėdžio g. 6, mis püstitati aastal 1886. Kabel on varustatud metallist tuulelipuga, mis kujutab sarve puhuvat inglit. Kabelis asus ka skulptuur Pietà, mis nüüdseks on kadunud.
Kaitse all on kunstimälestisena ka aadressil Trimėsėdžio g. 19 asuv rist, mis püstitati aastal 1924. Risti püstitas sõjaväest naasnud Pranas Perminas.
Veel on kaitse all aadressil Trimėsėdžio g. 22 asuv ja Tučiai II küla piirile jääv tulpkabel. Kabeli frontooni kaunistab avatud silma kujutis. Kabelis asunud püha Jüri skulptuur varastati aastal 1991.
Ka sealsed vanad külakalmistud on muinsuskaitse all. Esimene neist on tegelikult Tučiai II küla kalmistu. Kalmistul on säilinud neli kunstipärast hauatähist. Üks hauatähistest on votiivkabel armulise neitsi Maarja skulptuuriga. Kabel asub maakividest alusel, kabelile nime andnud skulptuur kadus sealt aga juba aastal 1986.
Teise kalmistu kunstimälestiste hulka kuuluvad dekoratiivsed ristid, ka on seal mitmed skulptuurid. Eraldi on kaitse all sealne votiivkabel. Kabeli frontoonil on kujutatud avatud silma. See asub maakividest alusel, kabeli katusel on dekoratiivne rist.
Tučiai II

Tučiai II (žemaidi "Tučē II") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Küla nimi tuleneb kohaliku loo järgi sellest, et seal asunud vanasti suured metsad. Kui teekäija seal kedagi kohtas, siis tervitas ta teda küsimusega: "Ar tu čia?" ('kas sa oled tõesti siin?'). Sellest tulnud siis hiljem ka küla nimi. XIX sajandil oli seal neli Tučiai küla ja neli Tučiai mõisa, tänapäeval on neist järgi jäänud Tučiai I ja Nevarėnai valda jääv Tučiai. XX sajandi algusaastatel asusid piirkonnas kaks Tučiai küla, Tučiai mõis ja Tučiai karjamõis. 
Jaanuariülestõusu ajal organiseeris Kegriai mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas suri Šiauliai vanglas.
Muinsusmälestised.
Kaitse all on aadressil Trimėsėdžio g. 22 asuv ja Tučiai I küla piirile jääv tulpkabel. Kabeli frontooni kaunistab avatud silma kujutis. Kabelis asunud püha Jüri skulptuur varastati 1991. aastal.
Külla jääb kaitsealune vana külakalmistu, mis on tegelikult Tučiai I küla kalmistu. Kalmistut piirab maakividest aed. Seal on säilinud mitu kunstipärast hauatähist ja votiivkabel.
Dargužiškiai

Dargužiškiai (žemaidi "Dargužėškē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Küla nimi tuleneb isikunimest Dargužas või Dargis. Aastal 1919 asutati külla algkool. See oli tegelikult mõeldud Žalionė kooliks ja kui seal koolile ruumid leiti, kolis õppetöö ka sinna ümber.
Pavel Ploc

Pavel Ploc (sündinud 15. juunil 1964 Jilemnices) on Tšehhoslovakkia endine suusahüppaja, rahvuselt tšehh.
MK-sarjas saavutas ta kümme etapivõitu. MK-sarja üldarvestuses jäi tema parimaks tulemuseks 1987/88 hooaja teine koht.
Tema isa Pavel Ploc oli laskesuusataja.
Pavel Ploc (laskesuusataja)

Pavel Ploc (26. detsember 1943 Pardubice – 3. veebruar 2024) oli Tšehhoslovakkia laskesuusataja, rahvuselt tšehh.
Pavel Ploc osales kahtedel olümpiamängudel. 
1968. aasta taliolümpiamängudel Grenoble'is saavutas ta 20 km distantsil 15. koha ja 1972. aasta taliolümpiamängudel Sapporos sai ta 20 km distantsil 47. koha.
Tema poeg Pavel Ploc on endine suusahüppaja.
Aespa (ansambel)

Aespa (kor.에스파; "eseupa"; stiliseeritud æspa) on Lõuna-Korea tüdrukutebänd, mille plaadifirma on SM Entertainment. Rühma kuuluvad liikmed Karina, Giselle, Winter ja Ningning. Aespa avaldas 17. novembril 2020 oma debüütsingli "Black Mamba".
Hope Lange

Hope Elise Ross Lange (28. november 1933 Redding, Connecticut – 19. detsember 2003 Santa Monica, California) oli Ameerika Ühendriikide filmi- teatri- ja telenäitleja.
Broadwayl alustas ta näitlejakarjääri juba lapsena. Filmidebüüdi tegi ta 1956. aastal filmis "Bussipeatus" ("Bus Stop"), kus üht peaosa mängis Marilyn Monroe.
1957. aastal oli Lange nomineeritud Selena Crossi rolli eest filmis "Peyton Place" parima naiskõrvalosatäitja Oscarile ja Kuldgloobusele. Tema teised tuntumad rollid olid koos Robert Wagneriga filmis "The True Story of Jesse James" (1957), koos Montgomery Cliftiga filmis "Noored lõvid" ("The Young Lions"; 1958), koos Suzy Parkeri ja Joan Crawfordiga filmis "The Best of Everything" (1959), koos Elvis Presleyga filmis "Wild in the Country" (1961), koos Glenn Fordi ja Bette Davisega lavastaja Frank Capra viimases filmis "Pocketful of Miracles" (1961), õudusfilmis "" ("A Nightmare on Elm Street 2: Freddy's Revenge"; 1985) ning David Lynchi filmis "Sinine samet" ("Blue Velvet"; 1986), kus tema roll oli Laura Derni kehastatud tegelaskuju ema.
Alates 1960. aastate teisest poolest mängis ta paljudes telefilmides ja mitmes telesarjas. Aastatel 1969 ja 1970 võitis ta kahel aastal järjest Primetime Emmy auhinna Carolyn Muiri rolli eest situatsioonikomöödias "The Ghost &amp; Mrs. Muir".
Ta oli abielus kolm korda. Aastatel 1956–1961 oli ta abielus näitleja Don Murrayga ja 1963–1971 filmilavastaja Alan J. Pakulaga. Abielust Murrayga sündis kaks last.
Mathiesen

Mathiesen on perekonnanimi.
Taanis oli perekonnanime Mathiesen kandjaid 2014. aastal üle 4130 isiku. Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid üle 1850 ja Norras ligi 1500.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Mathiesen 58 inimesel: 24 mehel ja 34 naisel. Perekonnanimede levikult oli Mathiesen meeste puhul 5058. kohal ja naiste puhul 3737. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Mathiesen vanuserühmas 5–9, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,71. Nimi oli kõige sagedasem Põlva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,48 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Pärnumaal Pärnu-Jaagupi, Pärnu-Elisabethi ja Tõstamaa kihelkondades;
Järvamaal Ambla, Koeru ja Türi kihelkondades;
Virumaal Kadrina, Iisaku ja Simuna kihelkondades;
Läänemaal Kullamaa ja Ridala kihelkonnas ja Harjumaal Jõelaähtme kihelkonnas 14 korral nimeks Mathiesen. 
Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Mathiesen aastatel 1935–1940 39 juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Algmaa, Allikveer, Järve, Jõela, Kivila (2), Kraavi, Lehiste, Maamets, Maasalu, Maatee, Madar, Madissoo, Maiste, Maitla, Maldar, Malm, Malvet, Mandre, Matla, Matsalu (2), Meral, Meresmaa, Metsma (3), Metssalu, Murdalu, Murula, Mäe, Mägestik, Männilaan (2), Nurmik, Ojangu, Saare, Tatsi ja Väljamäe.
Perekonnanimi Mathiesen võeti 1935. aastal kasutusele isiku poolt, kes kandis varem nime Mattis.
Eadred

Eadred (ka Edred; u 923 – 23. november 955) oli inglaste kuningas 26. maist 946 kuni oma surmani.
Ta oli aastatel 899–924 valitsenud kuninga Edward Vanema ja tolle kolmanda abikaasa Kenti Edgiva noorim poeg, Alfred Suure lapselaps. Isa surma järel asus troonile Eadredi vanem vend Edmund I, kes hukkus 946. aastal Pucklechurch'is, püüdes kaitsta oma senešalli vägivaldse lindprii eest. Et Edmundi pojad olid veel liiga noored, asus troonile Eadred. Ta krooniti 16. augustil 946 Kingston upon Thamesis Canterbury peapiiskopi Oda poolt.
Troonile tõustes võttis ta teenistuses ka mitmed venna juhtivad nõuandjad: ema Edgiva, Canterybury peapiiskopi Oda ja Ida-Anglia võimuka aadliku Æthelstan Poolkuninga. Oluline nõuandja oli talle ka lähedane sõber Glastonburyi kloostri abt ja hilisem Canterbury peapiiskop Dunstan.
Nagu vend Edmund, päris ka Eadred valitsemiseks algselt ühtse Inglismaa kuningriigi, kuid peagi kaotas ta kontrolli Northumbria üle, kus kohalikud aadlikud valisid oma kuningaks viikingi Erik Verikirve. Eadred vastas sõjaga ning 954. aastal kukutasid Yorki magnaadid Eriku ja andsid end uuesti Eadredi võimu alla, kes nimetas piirkonna ealdormaniks anglosaksi päritolu Bamburghi valitseja Oswulf I. Lisaks jätkas Eadred venna valitsusajal alanud benediktlaste kloostrireformi toetamist, mis jõudis lõpuni küll alles vennapoja Edgari valitsusajal. Ta oli lähedane sõber kahe reformi juhtkuju Dunstani ja Æthelwoldiga, kellest viimase nimetas ta Abingdoni kloostri abtiks. Oma valitsusaja viimastel aastatel kimbutas teda kehv tervis ning ta suri lastetult 955. aastal, misjärel asus troonile tema venna Edmund I poeg Eadwig.
Kapėnai

Kapėnai (žemaidi "Kapienā") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Kapėnai asub Virvyčia jõe kallastel; jõel on Kapėnai paisjärv ja Skleipiai paisjärv. Külas suubuvad Virvyčiasse Trimėsėdis ja Būgenis. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org. Virvyčia eraldab küla selle ajaloolisest osast, mis kuulub samanimelise külana Papilė valda.
Kapėnais on hüdroelektrijaam, metskond, postkontor ja raamatukogu. Seal tegutseb põllumajandustehnikat tootev ettevõte UAB Western Fabrications.
Küla nimi tuleneb sõnast "kapas" (haud). Kohaliku legendi kohaselt tulenevat paiga nimi sellest, et üks Svirkančiai küla mees käinud kord seal seenel. Ühel hetkel avastab, et tema ümber on vanad hauad ja annab õudusega teada, et see paik on ju kalmistu. Tema hüüatuse mälestuseks saanudki paik nime.
Küla on kirjalikes allikates esmamainitud 1545. aastal, kuigi juba 1540. aastal on mainitud Kapėnai välja. Sealsed maad ostnud Franciszek Ksawery Chomiński rajas sinna mõisa, kuid see läks tema võlausaldajate valdusesse ja muudeti karjamõisaks. Esimese maailmasõja eel oli seal taas Grigoravičiustele kuuluv mõis, millele allus ka Kapėnai karjamõis. Pärast Leedu taasiseseisvumist ostis mõisa Kairiškiai mõisa omanik V. Sirutavičius, kes lasi jõele paisu rajada ja selle juurde kartongivabriku ehitada. Vabrik valmis aastal. aastal. 1931. aastal vabrik suleti, nõukogude perioodil rajati selle asemele hüdroelektrijaam. Mõisa häärberisse tehti kultuurimaja ja raamatukogu (raamatukogu avati 1977. aastal).
Külas oli ka teine mõis, kuid see kadus Leedu taasiseseisvumisel. Aastal 1903 oli ühes mõisas 39, teises 107 elanikku. Aastal 1923 oli mõisas elanikke 25. Aastal 1940 oli mõisal 98 hektarit maad. 
Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seal on säilinud vanad hauatähised, kalmistul kasvab ka üks põline tamm.
Melanie Safka

Melanie Anne Safka Schekeryk ( 3. veebruar 1947 – 23. jaanuar 2024 Nashville, Tennessee) oli Ameerika Ühendriikide laulja ja laulukirjutaja. Tema esinejanimed olid Melanie ja Melanie Safka.
Ta sündis ja veetis lapsepõlve New Yorgis Queensi linnaosas. Tema isa oli ukraina ja ema itaalia päritolu.
1960. aastate teises pooles hakkas ta esinema New Yorgi folgiklubides. Ta sõlmis lepingu plaadifirmaga Buddah Records ning 1968. aastas novembris ilmus tema debüütalbum "Born to Be". Melanie saavutas esmalt edu Euroopas, kus tema debüütalbum jõudis Prantsusmaa ja Hollandi plaadimüügi edetabelites esikümnesse.
1969. aastal esines Melanie Woodstocki festivalil. Ta astus üles festivali esimesel päeval, 15. augusti õhtul kell 11 ja esitas seitse laulu. Ta ei kuulunud algselt üldse festivali esinejate nimekirja, kuid pääses asendajana lavale, sest ansambel The Incredible String Band keeldus vihma tõttu esinemast. Melanie oli Joan Baezi ja Janis Joplini kõrval vaid üks kolmest naissoololauljast, kes Woodstocki festivalil esines.
Woodstocki festivalil esinemisest inspireerituna kirjutas ta laulu "Lay Down (Candles in the Rain)", mis ilmus 1970. aasta märtsis singilina ja millest sai tema läbimurdehitt. See jõudis paljude riikide singlite edetabelis kõrgele kohale ning Ameerika Ühendriikide edetabelis Billboard Hot 100 kuuendale kohale. See oli tema kolmanda stuudioalbumi "Candles in the Rain" nimisingel. Samal albumil kaverdas ta Rolling Stonesi laulu "Ruby Tuesday" ning tema esituses jõudis see Briti edetabelis esikümnesse. Singli "Ruby Tuesday" B-poolel oli Melanie enda kirjutatud laul "What Have They Done to My Song Ma", mis on samuti üks tema tuntumaid laule; seda on hiljem esitanud paljud teised artistid, teiste seas 1971. aastal The New Seekers.
1971. aasta oktoobris ilmus Melanie kõige edukam singel "Brand New Key". 1971. aasta detsembris jõudis see singlite edetabelis Billboard Hot 100 kolmeks nädalaks esikohale, lisaks jõudis see esikohale Kanadas ja Austraalias ning Suurbritannias esiviite. Mitmed raadiojaamad keeldusid seda mängimast, kuna arvati, et laul on seksuaalse alatooniga, kuid Melanie eitas neid väiteid.
1970. aastal ilmus tema kontsertalbum "Leftover Wine" ja kolm aastat hiljem kontsertalbum "Melanie at Carnegie Hall", mis mõlemad olid salvestised tema esinemistest New Yorgis Carnegie Hallis. 1973. aastal jõudis Melanie viimast korda Briti singlite edetabeli esikümnesse – 1960. aastate popmuusika hittloo "Will You Love Me Tomorrow" kaveriga, mis aasta hiljem ilmus ka tema albumil "Madrugada". Ta andis välja kokku 28 stuudioalbumit, millest viimane "Ever Since You Never Heard of Me" ilmus 2010. aastal.
1968. aastal abiellus ta Peter Schekerykiga, kes produtseeris tema kõik suuremad albumid ja singlid. Nad said kolm last. Abielu kestis kuni mehe surmani 2010. aastal.
Heldur Karmo on teinud eestikeelsed sõnad (1977) tema laulule "What Have They Done To My Song, Ma?" (eesti keeles "Kes teab, kus on minu laul nüüd").
Dauginėliai

Dauginėliai (žemaidi "Dauginielē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla asub Būgenise jõe ääres.
Küla nimi tuleneb isikunimest Dauginis.
Pabūgeniai

Pabūgeniai (žemaidi "Pabūgenē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla asub Būgenise jõe ääres.
Teise maailmasõja eel oli külas algkool, mis aastal 1946 liideti Kairiškiai algkooliga.
Birbiliškė

Birbiliškė (žemaidi "Bėrbilėškė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas. Küla asub Būgenise jõe ääres.
Sealse mõisa esimene teadaolev omanik oli Franciszek Ksawery Chomiński. Seejärel kuulus see Puttkameritele ja Kontrimastele. Pärast maade võõrandamist rajati mõisa häärberisse Tučiai II külakool, mis suleti aastal 1977. Pärast remonti aastal 1965 asus sinna ka Degimai algkool. 
Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seda piirab maakividest aed.
Carl Weathers

Carl Weathers (14. jaanuar 1948 New Orleans, Louisiana – 1. veebruar 2024 Los Angeles, California) oli Ameerika Ühendriikide näitleja ning ameerika ja kanada jalgpallur.
Enne näitlejakarjääri algust oli Weathers sportlane. Kodulinnas katoliku keskkoolis õppides tegeles ta paljude spordialadega, muuhulgas ameerika jalgpalli, poksi, judo ja maadlusega. Keskkooli lõpetas ta 1966. aastal California osariigis Long Beachis. Aastatel 1968–1969 mängis ta ameerika jalgpalli San Diego State University meeskonnas San Diego State Aztecs, kuid 1970. aastal teda National Football League'i (NFL) "draft"is ei valitud. Sellest hoolimata sõlmis ta 1970. aastal lepingu NFL-i klubiga Oakland Raiders. 1970. aasta hooajal jõudis ta Raidersi meeskonnaga konverentsi finaali, kus kaotati hilisemale Super Bowli võitjale Baltimore Colts. 1971. aasta hooajal mängis ta NFL-is veel vaid ühe mängu, kuni Raiders temaga 1971. aasta septembris lepingu lõpetas. Pärast seda liitus Weathers kanada jalgpalli liiga Canadian Football League'i klubiga BC Lions, kus mängis kuni 1973. aastani. Ameerika jalgpallurina mängis Weathers kaitsvatel positsioonidel ("defensive end" ja "linebacker").
Teatrikunsti alal lõpetas Weathers nii San Diego State University kui ka San Francisco State University. Pärast sportlaskarjääri lõppu keskendus Weathers näitlejakarjäärile. Tema esimesed suuremad rollid olid 1975. aastal "blaxploitation"-filmides "Bucktown" ja "Friday Foster".
Näitlejana sai Weathers tuntuks poksija Apollo Creedi rolliga spordifilmide sarja "Rocky" neljasest esimesest osast (1976–1985). Tema teised tuntumad rollid olid kolonel Al Dillon märuliulmefilmis "Kiskja" ("Predator"; 1987), Chubbs Peterson spordikomöödias "Happy Gilmore" (1996) ja Combat Carl joonisfilmide sarjas "Lelulugu" ("Toy Story"). Televisioonis mängis ta telesarjas "Street Justice" detektiiv Adam Beaudreaux'd ja väljamõeldud versiooni endast situatsioonikomöödias "Varajane sõgedus" ("Arrested Development"; 2004 ja 2013). "Star Warsi" ulmetelesarjas "The Mandalorian" (2019–2023) kehastas ta Greef Kargat ning selle rolli eest esitati ta Primetime Emmy kandidaadiks kategoorias "Outstanding Guest Actor in a Drama Series".
Weathers oli kolm korda abielus. Esimesest abielust oli tal kaks last.
Michael Cherry

Michael Cherry Jr. (sündinud 23. märtsil 1995 New Yorgis) on Ameerika Ühendriikide jooksja.
Ta tegi täiskasvanute tiitlivõistluste debüüdi 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Londonis, kui võitis Ameerika Ühendriikide teateneliku koosseisus 4x400 meetri teatejooksus Trinidadi ja Tobago meeskonna järel hõbemedali.
2018. aasta sisemaailmameistrivõistlustel Birminghamis võitis ta oma karjääri ainsa individuaalse tiitlivõistluste medali, kui oli 400 meetri jooksus tšehhi Pavel Masláki järel teine. 4x400 meetri teatejooksus võitis ta USA võistkonnaga Poola järel hõbemedali.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel Dohas võitis Cherry kaks kuldmedalit. 4x400 meetri teatejooksus tuli ta maailmameistriks koos Fred Kerley, Wilbert Londoni ja Rai Benjaminiga. 4x400 meetri segateatejooksus püstitas ta koos Londoni, Allyson Felixi ja Courtney Okologa maailmarekordi 3.09,34.
2020. aasta suveolümpiamängudel Tokyos tuli ta koos Michael Normani, Bryce Deadmoni ja Rai Benjaminiga 4x400 meetri teatejooksu olümpiavõitjaks. 400 meetri jooksus püstitas ta finaalis isikliku rekordi 44,21, kuid jäi Steven Gardineri, Anthony Zambrano ja Kirani Jamesi järel esimesena medalita.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel Eugene'is võistles Cherry 400 meetri jooksus ja sai 13. koha.
Pöialpoisi tänav

Pöialpoisi tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis. Pöialpoisi tänav algab Tondi tänavalt ja lõpeb Käo tänaval. Pöialpoisi tänav on lõunakagu-põhjaloodesuunaline ja ligikaudu 140 meetri pikkune.
Pöialpoisi tänav loodi Tallinna linnavalitsuse otsusega 9. septembril 2015. Pöialpoisi tänav moodustati Käo tänava kõrvalharust, mis ühendas Käo tänavat Tondi tänavaga ja mille ääres asusid nii Tondi kui Käo tänava aadressiga majad. Tänav sai nime Eesti ja Euroopa väikseima linnuliigi pöialpoisi järgi.
Tsütidiin

Tsütidiin (sümbol C või Cyd) on nukleosiidmolekul, mis tekib siis, kui tsütosiin on β-N1-glükosiidsideme kaudu seotud riboositsükliga (tuntud ka kui ribofuranoos). Valem: C9H13N3O5 
Tsütidiin on RNA komponent. See on valge ja vees lahustuv tahke aine, mis lahustub etanoolis vaid vähesel määral.
Toiduallikad.
Tsütidiini allikate hulka kuuluvad suure RNA (ribonukleiinhappe) sisaldusega toidud (nt siseelundid, õllepärm), aga ka pürimidiinirikkad toidud (nt õlu). Seedimise käigus lagunevad RNA-rikkad toidud ribosüülpürimidiinideks (tsütidiin ja uridiin). Inimestel muundatakse toiduga saadav tsütidiin uridiiniks, mis on tõenäoliselt tsütidiini metaboolse toime taga.
Geenide avaldumine

Geenide avaldumine ehk geeniekspressioon (inglise keeles "expression of genes") on organismi geneetilise info avaldumise protsess.
Organismi kõigis rakkudes on üldjuhul identne DNA. Samas koosneb organism paljudest erinevatest rakkudest, mis täidavad väga erinevaid ülesandeid. Nüüdseks on teada, et rakkude erinevused tulenevad geenide valikulisest avaldumisest. Geenide avaldumise lõppeesmärgiks võib olla organismile või rakule vajaliku valgu süntees
Garth Manton

Garth Owen Vaughan Manton (16. detsember 1929 Darling Point – 1. veebruar 2024) oli Austraalia sõudja.
Garth Manton võitis 1956. aasta suveolümpiamängudel Melbourne'is kaheksapaadil pronksmedali.
Kolli laht

Kolli laht on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas Asva, Mägi-Kurdla ja Saareküla lähedal. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus laht Laimjala valda. Laht asub Kahtla-Kübassaare hoiualas.
Lahes asuvad Kivinasu, Latikalaid, Lembrilaid, Rampsilaid, Ussipealaid, Tõõdilaid, Suur Viirelaid, Virmalaid, Väike Lembrilaid ja Väike Viirelaid.
Lahte suubuvad Vihu jõgi ja Kuke peakraav.
Veepeegli pindala on 507 hektarit.
Kõllupõhi

Kõllupõhi on laht Saare maakonnas Saaremaa vallas Muraja küla lähedal. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus laht Pöide valda. Laht asub Kahtla-Kübassaare hoiualas.
Lahes asub Püistenasu saar.
Veepeegli pindala on 149 hektarit.
Lalli laht

Lalli laht on laht Saare maakonnas Muhu vallas Lalli küla lähedal. 
Laht asub Suures väinas.
Lahte suubub Lõetsa jõgi.
Veepeegli pindala on 1102 hektarit.
Mädalaht

Mädalaht on laht Eesti põhjarannikul Soome lahes Käsmu poolsaarest põhjas Saartneeme ja Palganeeme vahel. Ta asub halduslikult Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas. 
Veepeegli pindala on 920 hektarit.
Zdeněk Pecka

Zdeněk Pecka (6. veebruar 1954 Litoměřice – 30. jaanuar 2024) oli Tšehhoslovakkia sõudja.
Zdeněk Pecka osales kahtedel olümpiamängudel. 1976. aasta Montréali olümpiamängudel võitis ta neljapaadil koos Jaroslav Hellebrandi, Vladek Lacina ja Václav Vochoskaga pronksmedali ja 1980. aasta Moskva olümpiamängudel võitis ta paarisaerulisel kahepaadil koos Václav Vochoskaga samuti pronksmedali.
Pärast sportlaskarjääri lõppu töötas treenerina, sealhulgas treenis ta 1992. aasta Barcelona olümpiamängude hõbemedalivõitjat Václav Chalupat.
Zdeněk Pecka oli abielus murdmaasuusataja Květa Jeriovága.
Suzu

Suzu (珠洲市) on linn Jaapanis Ishikawa prefektuuris Honshū saarel Noto poolsaarel. 
31. märtsi 2021. aasta seisuga oli linnas arvestuslikult 13 531 elanikku 6013 majapidamises ja rahvastikutihedus 54,6 inimest km² kohta. Linna pindala oli 247,20 ruutkilomeetrit.
Laipade vaatlemine

Laipade vaatlemine on budismis ja teistes idamaistes vaimsetes praktikates kasutatav meditatsioonitehnika, mille käigus silmitsetakse laibaväljadel lebavaid surnukehi erinevates lagunemise ja roiskumise staadiumites. 
Laipade vaatlemisel mõistetakse selgemini ka enda püsitust ja muutumist. Ühtlasi arendatakse vastumeelsust kehaliste ilmingute ja toimingute suhtes, mis aitab vähendada lõbujanu.
Meigas (perekonnanimi)

Meigas on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Meigas 106 inimesel: 42 mehel ja 62 naisel. Perekonnanimede levikult oli Meigas meeste puhul 2600. kohal ja naiste puhul 1774. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Meigas vanuserühmas 15–19, kus neid on 10 000 elaniku kohta 1,46. Nimi oli kõige sagedasem Lääne-Viru maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,40 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Järvamaal Järva-Jaani ja Järva-Madise kihelkonnas; Harjumaal Harju-Jaani ja Rapla kihelkonnas; Virumaal Simuna kihelkonnas ning Läänemaal Vigala kihelkonnas kuuel korral nimeks Meikas ja Meigas. 
Nimede eestistamisel võeti perekonnanimi Meigas aastatel 1935–1940 kasutusele isikute poolt, kes kandsid varem nime Maikovitsh, Meilbaum, Mendes, Mikfeldt, Mikker, Musso ja Siepan.
Maurer

Maurer on perekonnanimi (saksa keeles "Müürsepp").
Saksamaal oli perekonnanime Maurer kandjaid 2014. aastal üle 39 800 isiku. Ameerika Ühendriikides oli sellenimelisi isikuid üle 28 700, Šveitsis üle 9750 ja Austrias üle 8400.
Statistika Eestis.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Maurer 60 inimesel: 22 mehel ja 38 naisel. Perekonnanimede levikult oli Maurer meeste puhul 5584. kohal ja naiste puhul 3257. kohal. Kõige levinum oli perekonnanimi Maurer üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 0,99. Nimi oli kõige sagedasem Jõgeva maakonnas, kus sellist nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta 2,53 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Eesti kõigi maakondade (v.a. Saaremaa) erinevate kihelkondade eri mõisavaldades 28 korral nimeks Maurer. Sealhulgas kahel korral Virumaal Jõhvi, Kadrina ja Väike-Maarja kihelkondades; Harjumaal Rapla kihelkonnas ning Läänemaal Kullamaa kihelkonnas.
Nimede eestistamisel loobuti perekonnanimest Maurer aastatel 1935–1940 34 juhul isikute poolt, kes soovisid uueks nimeks Kase, Kirsipuu, Maarend (2), Madar (2), Maidla, Mandre (5), Mandri, Maran (2), Mardus, Marvet, Melts, Merendi, Metsa (2), Metsale (2), Metsar (3), Metssalu, Milvere, Murel, Müür (2), Nõmme ja Uibo.
Svirkančiai

Svirkančiai (ka Svirkončiai, žemaidi "Svėrkontē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Svirkančiai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatub külla Natura 2000 ala Virvytė org. Ka jääb asula osaliselt Virvytė maastikukaitsealale ja Venta regionaalparki. 
Küla nimi tuleneb isikunimest Svirkas. Svirkančiais on algkool.
Külas hakkas aastal 1921 tegutsema algkool, mis algselt oli mõeldud Kegriai algkooliks. Aastal 1928 viidigi kool Kegriaisse üle, ent toodi tagasi aastal 1933. Aastal 1949 moodustati külas kolhoos. Sinna rajati ka raamatukogu, mis suleti aastal 1992. Praegune koolihoone valmis aastal 1967. Aastal 1953 sündis külas leedu kirjanik Juozas Erlickas, kes ka õppis sealses koolis.
Muinsuskaitse all on vana külakalmistu. Seda piirab maakividest aed, kalmistu värav on aga tellistest ja kolmeosalise frontooniga. Säilinud on mitmed vanad hauatähised ja neitsi Maarja skulptuur.
Achau

Achau on vald "(Gemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas.
Ajalugu.
Pärast anšlussi 1938. aastal sai Achau Suur-Viini osaks, kuid naasis pärast sõda Alam-Austriasse.
Sport.
Achau golfiväljak on üks väheseid piirkonnas, mis teenindab kohalikku Mödlingi elanikkonda.
Kontreilervagun

Kontreilervagun (inglise keeles "contrailer car; huckepack car") on vagunplatvorm kombineeritud vedude ja intermodaalvedude tarvis veoautode, täishaagiste ja poolhaagiste veoks. Vagunid on varustatud kinnitusvahenditega veokite ja haagiste fikseerimiseks vagunplatvormil. Osa vagunitest võimaldab vedada ka konteinereid.  
Ülevaade.
Mandri-Euroopas kasutatakse madalapõhjalisi vaguneid ("low floor wagon), mille laadimine toimub tõstukite ja pukk-kraanadega. Tugevdatud konstruktsiooniga treilerid tõstetakse sildkraanade või konteinerivirnastitega spetsiaalsete haaratsite abil vagunitele. Seejuures „istuvad“ poolhaagise rattad selleks ette nähtud süvendites nii, et nende täiendav kinnitamine pole alati vajalik.
Soome raudtee veeremigabariit võimaldab kasutada tavapärase kõrgusega (u 1,2 m) spetsiaalseid siledapõhjalisi vaguneid, mille laadimine toimub estakaadilt (küljeplatvormilt). Kesk-Euroopas pole raudtee infrastruktuuri kõrguspiirangute tõttu niisuguste vagunite kasutamine võimalik. Maanteetranspordi veoühikute ja veovahendite veoks kasutatakse erineva kuju ja ehitusega vaguneid.
Autorongi vagun ("rolling-road car") on kombineeritud vedude (auto rongil vedu) tegemiseks mõeldud spetsiaalne, madala põhja ja väikeste ratastega vagun, mis kokku ühendatuna moodustavad nn veereva tee ("rolling road"). Vedukautod poolhaagistega ja veoautod täishaagistega sõidavad kaldteel viimasele vagunile ja kaldteed mööda maha esimeselt vagunilt, läbides nii liikudes kogu kokku ühendatud vagunite pikkuse tee.
Kinnine vagun

Kinnine vagun (ingl.k. "boxcar)" on ilmastikumõjude eest kaitstava kauba vedamiseks mõeldud suletud raudteevagun, mida kasutatakse erinevate kaupade ja kaubagruppide (kaubaalustel kaup, toidukaubad, erinevad tarbekaubad, paberirullid jms). transportimiseks. Kinnised vagunid on ette nähtud kauba tarvis, mis on tundlikud atmosfäärimõjudele. 
= Ülevaade =
Valmistatakse väga erineva ehituse, uste arvu, soojusisolatsiooniga (ta) ja kujuga kinniseid raudteevaguneid. Vagunid võivad olla varustatud ka teisaldatavate vaheseinte ja laadimist hõlbustavate mehhanismidega. 1520 mm rööpmelaiusega raudteel Balti ja SRÜ riikides kasutatakse peamiselt liugustega kinniseid vaguneid. Vagunid on neljateljelised ja enamjaolt täismetallkeredega. 
Peale- ja mahalaadimine toimub külgmiste uste kaudu. Tavalise kinnise vaguni pikkus on 14,7 m, uuemad ja laiendatud ustega vagunid on pikkusega 16,9 m. 14,7-meetrise kinnise vaguni kandejõud on 66 t, kaubaruumi maht 120 m3. Taarakaalud on kinnistel vagunitel vahemikus 22–26 t. 
Euroopa riikides toodetakse ka kinniseid vaguneid, mille katus on pehmest materjalist ja eemaldatav, laiad külguksed võimaldavad kaubale ligipääsu küljelt. On levinud ka kinnised vagunid, mille seinad ja lagi koosnevad kahest osast ning on teineteise suhtes liigutatavad. Üks vagunipool lükatakse teise peale ja korraga on pealt ning külgedelt avatud pool vagunist. 
Termotundlike kaupade vedamiseks raudteel valmistatakse ka köetavaid vaguneid. Köetav vagun  (ingl.k. "heated wagon") on soojustatud põhja, külgede ja laega kinnine, kütteseadmega varustatud vagun, mis on mõeldud külmakartlike kaupade (vajavad temperatuuri plusskraade) veoks. 
Raudteedel on kasutusel ka isotermilised vagunid. Isotermilisi ehk termosvaguneid kasutatakse kiirestiriknevate toidukaupade veoks. Vaguni kere on vooderdatud soojuskadude minimeerimiseks termoisolatsiooniga. Vaguni keresse ehk termosesse tekib madal temperatuur pealelaetud sügavkülmutatud kauba madalast temperatuurist. 
Kuna ainus külmaallikas on kaup ise ning kuna läbi termoisolatsiooni tekivad külmakaod, on isotermilise vaguni kasutamine võimalik ainult külmal ajal. Ka siis on määratud igale kaubagrupile vagunis olemise ajaline piirang. Tavaliselt lõpetatakse isotermiliste vagunite kasutamine, kui välistemperatuur tõuseb üle 100C kraadi. Isotermilise vaguni peamised tehnilised näitajad on järgmised: pikkus 22,08 m, kaubaruumi maht 126,0 m3, kandejõud 59,5 t, tühimass 33,5 t, maksimaalne lubatud kauba temperatuuri tõus ööpäevas 10C. 
Viited.
Kegriai

Kegriai (žemaidi "Kegrē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Kegriai asub Virvyčia jõe kallastel. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Virvytė org, Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Ka jääb asula osaliselt Virvytė maastikukaitsealale ja Venta regionaalparki. Looduskaitse all on külas kasvav Kegriai kask. 
Külas on kruusakarjäär. Kegriai nimi tuleneb isikunimest Kegrys.
Küla on kujutatud XVI sajandi lõpust pärineval kaardil ("Kedria"). Jaanuariülestõusu ajal organiseeris sealne mõisnik Jonas Leckus koos Tučiai mõisnik Feliks Kontrimasega ülestõusnute salga, mis asus tsaarivägedega Kamanose soo juures lahingusse. Jonas langes lahingus, Feliks taganes aga Kegriai metsa, kus ülestõusnud tapeti. Feliks Kontrimas ise suri Šiauliai vanglas.
Muinsuskaitse all on vana Kegriai külakalmistu. Seda piirab maakividest aed.
Biedermannsdorf

Biedermannsdorf on vald "(Marktgemeinde)" Austrias Alam-Austria liidumaal Mödlingi ringkonnas.
Biedermannsdorf asub Viini nõos "Autobahnist" A2 idas. Laxenburg-Biedermannsdorfi raudteejaam asub valla lõunaosas ja Viin–Pottendorf–Neustadti liin läbib idaosa.
Mödlingbach voolab läbi valla.
Ajalugu.
Esimene asula piirkonnas tekkis umbes 7000 aastat eKr ja arheoloogilisi tõendeid on leitud aastast 5000 eKr.
Rooma ajal kuulus Biedermannsdorf Vindobona ringkonda. Aastatel 1999–2000 avastati esimestest sajanditest pKr pärit maanteejaama jäänused.
Koha esmamainimine ajalooürikutes pärineb aastast 1170/80, mil see kuulus Liechtensteini ja Perchtoldsdorfi perekondadele.
Nagu kõik piirkonna omavalitsused, kannatas Biedermannsdorf ususõdade, Türgi okupatsiooni ja katku all. 1797. aastal ehitati Viini-Neustadti kanal koos haruga, mis viis Bedermannsdorfi tellisetehastesse.
Teise maailmasõja ajal piirkonda pommitati, kuna läheduses asus Ostmarki lennukitehas. Vald oli aastatel 1938–1954 Suur-Viini osa, pärast seda on see taas omaette vald.
Eestimaa rüütelkonna sekretär

Eestimaa rüütelkonna sekretär (saksa "Ritterschafts-Sekretär, Sekr. d. estl Ritterschaft") oli Eestimaa rüütelkonna ametnik.
Rüütelkonna sekretär pidas kirjavahetust, protokolle ja maanõunike kolleegiumi dokumentatsiooni. Alates 1723–1724, Justus Johann Riesenkampffi olid rüütelkonna sekretärid, ka Eestimaa ülemmaakohtu sekretärid. Rüütelkonna sekretär kuulus ka 1856. asutatud Eestimaa kubermangu ülemkoolikomisjoni.
Rüütelkonnal olid palgalised ametnikud, kes jagunesid valitavateks ja nimetatavateks ametnikeks. Valitavad ametnikud valis maapäev, nendeks olid Eestimaa rüütelkonna sekretär, majandussekretär, maavaeslastekohtu ja teedekomisjoni sekretär ning fideikommisside komisjoni juhataja, maamaksukomisjoni sekretär, tervishoiu- ja veterinaarkomisjoni sekretär, noorem rüütelkonna sekretär ning telefoniameti juhataja, Eestimaa rüütelkonna arhivaar.
Eestimaa rüütelkonna sekretärid.
Provintsi rüütelkonna telefonikeskjaama sekretärid:
Provintsi tervishoiukomisjoni sekretär
Eestimaa rüütelkonna arhivaarid:
Külmvagun

Külmvagun (ingl.k. "refrigerated boxcar") on soojusisolatsiooniga furgoonvagun, mis on mõeldud kergestiriknevate toiduainete veoks erinevatel temperatuuridel. Peamiselt veetakse külmvagunitega juur- ja puuvilju, mahlasid, piimatooteid, looma- ja linnuliha. Külmvaguneid jahutatakse jääga, tahkel kujul süsinikdioksiidiga (nn kuiv jää vedelal kujul) või jahutusseadmetega. Piimatoodete veoks mõeldud vagunid on varustatud riiulitega tagamaks külma õhu liikumist kõikjale vagunis.
Gustav Lorentz von Numers

Gustav Lorentz von Numers (surnud 1701) oli Numersite aadlisuguvõsast pärit Rootsi sõjaväelane ja kaptenleitnant, kes osales Põhjasõjas.
Elulugu.
Gustav Lorentz von Numers sündis Lorentz von Numersi ja Margaretha Focki perekonda. 
1672. aastal liitus ta piigimehena Ihukaitsekaardiväega ning kolm aastat hiljem oli ta lipnik Günthersbergi jalaväerügemendis. 1678. aastal sai ta Apoloffi juhitud aadlilipkonnas leitnandiks. 1689. aastal liitus ta Narva garnisonirügemendiga. 1700. aastal sai ta seal kaptenleitnandiks.
Gustav Lorentz von Numers suri 1701. aastal Narvas.
Abielu.
Gustav Lorentz von Numers abiellus Dorothea Leonetta von Knorringiga. Abielust sündis mitu last: Leonetta Dorothea, Lorentz jt.
Külmutusvagun

Külmutusvagun (ingl. k. "reefer boxcar; reefer wagon") on soojusisolatsiooniga kinnine vagun, mis on mõeldud nii külmutatud toiduainete (liha, kala jms) kui ka külmarežiimil kergriknevate kaupade veoks.
Külmutusvagunitega saavutatakse kaupade külmutatuna säilitamiseks vajalikud temperatuurid. Külmutusvagunid jaotatakse lähtuvalt külmutusseadme võimsusest ja tootlikkusest A, B ja C ja klassidesse. Välistemperatuuril +30°C peavad kaubaga täis laaditud A-klassi vagunis suutma külmutusseadmed tagada temperatuuri vahemikus +12°C – 0°C, B-klassi vagunis vahemikus +12°C – -10°C ja C-klassi vagunis +12°C – -20°C.
Külmutusvaguni seinad, uksed, põrand ja lagi sisaldavad termoisolatsioonmaterjali. Vagunid on varustatud autonoomse jõuallika ja külmutusseadmega, või saadakse külmutusseadmete käigushoidmiseks elektrienergiat spetsiaalselt vagunilt, mis varustab elektrienergiaga mitut külmutusvagunit.
Üks Baltikumi suurimaid ja ainulaadsemaid külmutusvaguni depoosid asus kuni 1990. aastate lõpuni Valgas (vt Valga depoo).