tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tegusõna pöördelised vormid

Tegusõna pöördeline vorm ehk finiitvorm ehk finiitne vorm on tegusõna vorm, mis võib esineda lauses iseseisvalt öeldisena ja milles avalduvad tegusõna morfoloogilised kategooriad. Finiitne verbivorm on lause tuum(sõna) – lause esindaja, millest olenevad lause kui terviku omadused ja mis võib ka üksi lausena toimida, näiteks nagu "Mängib" või "Tulen".
Eesti keel.
Näiteks lauses "Ma hüppasin üle müüri" on sõnavorm "hüppasin" 
ja väljendab 
Finiitsed lihtvormid.
Pöördelised verbivormid võivad olla ühesõnalised ehk lihtvormid: "Ta elas korteris".
Finiitsetes lihtvormides avalduvad pöörde-, tegumoe- ja kõneviisikategooria ning osa ajakategooria liikmeid.
Sõnavormis on tunnuste üldine järjestus selline: tüvi + tegumood + aeg + kõneviis + pööre. Finiitsed lihtvormid on näiteks "ela/t/i (tüvi + tegumood + aeg), "ela/si/me (tüvi + aeg + pööre).
Ajatunnus võib teatud tüüpi sõnades tüvega ühte sulada: "tuli/me" (tüvi-aeg + pööre).
Kõige keerulisem tegusõna lihtvorm saab eesti keeles sisaldada aja-, kõneviisi- ja pöördetunnust: "ela/nu/ksi/me".
Finiitsed liitvormid.
Mitmesõnalisi pöördelisi verbivorme nimetatakse liit- ehk analüütilisteks vormideks. Liitvormid on 
Perifrastiline verb.
Perifrastiline verb on sõnade ühend, mis koosneb tegusõnast ja 
Lausemalli ei määra mitte tegusõna, vaid ühend tervikuna. 
Perifrastilised verbid on lauses ahel-, ühend- või väljendverbid. 
Kaksikverbi moodustab liikumist väljendav tegusõna koos mõne muu tegusõnaga: "Ta jookseb toob ise poest piima. Ma lähen annan talle raha. Tule tee kassile pai. "
Raivo Tamkivi

Raivo Tamkivi (21. märts 1953 Tallinn – 22. november 2012) oli eesti füüsik ja teadusparkide rajaja.
Ta lõpetas aastal 1971 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1976 Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal. Aastal 1982 kaitses ta füüsika-matemaatikakandidaadi väitekirja.
Isiklikku.
Tema isa Paul Tamkivi (1927–2012) oli elektrotehnikateadlane, poeg Sten Tamkivi on infotehnoloog, onupoeg Jaanus Tamkivi on poliitik.
Aitioloogia (üldmõiste)

Aitioloogia (ka etioloogia; kr sõnast "aitia" 'põhjus') on õpetus millegi või kellegi tekkimisest ja päritolust. 
Meditsiinis ja veterinaarias tähendab aitioloogia haigusepõhjuseõpetust ehk etioloogiat. Usundiloos, mütoloogias ja folklooris nimetatakse aitioloogiliseks nähtuste, asjade, isikute (aitioloogiline isik) tekkimisega seonduvat.
Oleviku kesksõna

Oleviku kesksõna ehk oleviku partitsiip on tegusõna käändeline vorm. See väljendab tegevust, mis iseloomustab suhtelises olevikus tegevussubjekti või tegevusobjekti.
Eesti keel.
Oleviku kesksõna tunnus on "v", mis liitub tüvele ("põle/v) või umbisikulise tegumoe tunnusele: "põle/ta/v. Kaashäälikuga lõppeva tüve järel tekib oleviku kesksõna tunnuse ja tüve vahele "e" ("laul/ma : laul/ev").
Oleviku kesksõnad on
Umbisikulises tegumoes saab esineda ainult sihilise tegusõna oleviku kesksõna: "põlev: põletav", "jooksev: joostav", aga ainult "lehkav", "hõljuv".
Oleviku kesksõna süntaktilised funktsioonid kattuvad täiesti omadussõna süntaktiliste funktsioonidega. See võib esineda lauses
Oleviku kesksõna seostub nagu ka omadussõna käände- ja arvukategooriaga: tilkuv kraan" : tilkuvast kraanist" : tilkuvaid kraane". Võrdluskategooriaga seostuvad vaid need oleviku kesksõnad, mille tähendus on algsest protsessi tähendusest eemale nihkunud: helisev hääl" : "helisevam hääl".
Süvapsühholoogia

Süvapsühholoogia (saksa keeles "Tiefenpsychologie") on mitme 20. sajandi psühholoogiavoolu ühisnimetus, mis ravile ja uurimisele psühhoanalüütiliselt lähenedes arvestavad ka alateadvusega. 
Süvapsühholoogia hulka kuuluvad Sigmund Freudi psühhoanalüüs, neofreudism, Alfred Adleri individuaalpsühholoogia, Carl Gustav Jungi analüütiline psühholoogia, egopsühholoogia.
Mõnikord räägitakse ka süvapsühholoogia koolkonnast, millele pani aluse Sigmund Freud.
Shin Joon-sup

Shin Joon-sup (koreapäraselt 신준섭; sündinud 17. juunil 1963 Namwonis Põhja-Jeolla provintsis) on Lõuna-Korea endine poksija.
Shin võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Shin oli esimene Lõuna-Korea poksija, kes võitis olümpiamängudel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Moolisuhe

Moolisuhe (inglise "mole ratio") näitab lahuses oleva aine kontsentratsiooni; see on lahustunud aine moolide ja teiste lahuses olevate ainete moolide arvu suhe (dimensioonita suurus; mõõtühikud mol/mol).
Komponendi i moolisuhe ("ri") avaldub: 
"ri = ni / (ntot - ni)"
kus "ni" on aine moolide hulk (ainehulk) ja "ntot" on kõikide komponentide summaarne moolide hulk. Ühe lahuses oleva aine korral on moolisuhe aine ja lahusti moolide suhe.
Karmo Tüür

Karmo Tüür (sündinud 5. juunil 1967 Pärnus) on eesti politoloog, õlleentusiast ja ettevõtja.
Koolihariduse omandas Tüür Pärnu Ühisgümnaasiumis, seejärel õppis ta Tartu Ülikoolis ajalugu ja politoloogiat. 2001. aastal kaitses ta bakalaureusekraadi (väitekiri "Piiriülene koostöö: Eesti-Vene näide", juhendaja Kaido Jaanson).
Tüür on Akadeemilise Balti ja Vene Uuringute Keskuse asutaja (aastast 1997) ja juht, samuti töötab ta Tartu Ülikooli riigiteaduste instituudis. Varem on ta töötanud Riiklikus Kultuurimälestiste Projekteerimise Instituudi Pärnu grupis ja Sütevaka Seltsis.
Ta on olnud Rahvusvaheliste Suhete Ringi akadeemiline juhendaja ning toimetanud selle artiklikogumikke alates 2005. aastast, samuti ABVKeskuse lühiajalisi prognoose Venemaa teemal alates 2000. aastast.
Karmo Tüür on Pärnu õlleklubi Gambrinus asutaja (aastal 1991) ning selle esimene ja ka praegune president.
2012. aastal avas Tüür Tartus Rüütli tänaval õllepoe Gambrinus.
Gambrinus (kauplus)

Gambrinus (täisnimega Õllepood nr 1 Gambrinus) on Tartus Rüütli tänaval tegutsev Tartu esimene ja Eesti teine õllepood, mille 2012. aastal asutas politoloog Karmo Tüür. 
Pood on spetsialiseerunud õlle, õlletarvikute ja õllepruulimistarvete müügile. Õllevalikusse ei kuulu laiatarbeõlled, seevastu on esindatud mitmed väiketootjad, näiteks Šoti BrewDog, Soome Huvila, Belgia Lindemans ja Taani Mikkeller. Lähimad analoogsed poed asuvad Tallinnas, Peterburis ja Riias.
Gambrinus

Gambrinus on legendaarne Flandria kuningas, õlle leiutaja ning õlle ja õllepruulide mitteametlik kaitsepühak. Tavaliselt kujutatakse Gambrinust Euroopa kuninga, keskaegse Inglise rüütli või (harvemini) tüseda vanamehena. Väidetavalt oli Gambrinuse sünnipäev 11. aprill.
Tõenäoliselt oli Gambrinuse legendi aluseks Jean Kartmatu (Jean sans Peur, 1371–1419), kes mõnede allikate andmeil võis leiutada humalaõlle. Teiste allikate kohaselt oli Gambrinus üks joogivalajaist Karl Suure (742–814) õukonnas. 1543. aastal kirjutas Saksa luuletaja Burkart Waldis, et Gambrinus õppis õllepruulimise kunsti Egiptuse viljakusjumalannalt Isiselt. Algne Gambrinus võis olla ka Brabanti hertsog Jean I (Jan Primus, 1254–1298) – seda päritolu toetab Gambrinuse-nimelise laagriõlle tootja Plzeňský Prazdroj (Pilsner Urquell).
Võimalikeks ladina etümoloogiateks on pakutud "cambarus" (keldrihoidja) ja "ganeae birrinus" (kõrtsis jooja), samuti võis Gambrinus tuleneda nimest Gambrivius. Vähem tõenäoline allikas on keldi sõna "camba", mis tähendab õllepruuli panni.
Gambrinuse tähtsuse tõttu kasutavad tema nime enda õllebrändides mitme Euroopa ja Põhja-Ameerika õlletootjad, samuti kannavad Gambrinuse nime mitmed silmapaistvad pruulikojad. Tuntumad neist on Gambrinus Tšehhi Vabariigis Plzeňis, Gambrinus Company USA-s Texase osariigis San Antonios ning Gambrinus Prantsusmaal Elsassis Mulhouse'i linnas.
Tartus tegutses 1863. aastast õlletehas Gambrinus, mis hiljem liideti aktsiaseltsiga A. Le Coq.
1990. toodeti Gambrinuse-nimelist õlut Pärnu õlletehases, kuni Tšehhi firma Plzeňský Prazdroj nõudis, et lõpetataks neile kuuluva kaubamärgi kasutamine.
Raudteeülesõidukoht

Raudteeülesõidukoht on raudtee rööbastee ja maantee samatasandiline ristumiskoht. Ohutuse tagamiseks varustatakse ülesõidud tänapäeval tõkkepuude ja fooridega.
Kui raudtee ülesõidukoht on varustatud nii tõkkepuu kui ka valgusfooriga, siis on keelatud sõita sellele vilkuva punase fooritulega. Tõkkepuu asendil ei ole seejuures tähtsust: valgusfoor hakkab vilkuma enne seda, kui tõkkepuu sulgub, ja jätkab vilkumist pärast seda, kui see avaneb. Raudtee ülesõidukoha läbimisel ei tohi viivitada. Raudtee ülesõidukohale on keelatud sõita, kui on oht, et tuleb sellel seisma jääda. Sel juhul peate seisma jääma tõkkepuu ees, märgi „Peatu ja anna teed“ olemasolul aga selle ees. Kui enne ülesõidukohta ei ole tõkkepuud, võite seisma jäämise koha ise valida, kuid see ei tohi olla lähimale rööpale lähemal kui 5 m.
Linnasisestel hõreda liiklusega raudteeülesõidukohtadel on tihtipeale vaid ohutusmärgistus.
Adelbert Eljand

Adelbert Eljand (2. veebruar 1914 Pringi – 1982) oli eesti kunstnik ja viiuliõpetaja.
Tartumaalt Puka lähedalt pärit Eljand töötas aastatel 1957–1974 Jõgeva Lastemuusikakoolis viiuliõpetajana, ta oli ka üks kooli loomise eestvedajaid.
Sageli korraldas Eljand Jõgeval näitusi koos Jõgeva kinovõrgu kunstniku Osvald Läänega, nende loomingut eksponeeriti ka üle-eestilistel näitustel.
Isiklikku.
Adelbert Eljandi poeg oli arhitekt Ülevi Eljand.
Atsidoos

Atsidoos (inglise "acidosis"; ladina "acidus" – hapu), ka happemürgistusseisund, on vere ja teiste kudede happelisus, kus suurenenud vesinikuioonide kontsentratsiooni tulemusel langeb pH alla normväärtuse. See tähendab, et happeliste ja aluseliste ainete tasakaal veres on häirunud. Atsidoos tekib põhiliselt juhul, kui alkalisereserv ehk leelisereserv väheneb. Selle tagajärjel kuhjuvad happelised ainevahetussaadused (näiteks suhkurtõve ning maksa- ja neeruhaiguste korral). Atsidoosi võib põhjustada ka hüpoventilatsioon – sel puhul alkalireserv ei vähene. Atsidoosiga seotud seisundeid liigitatakse metaboolseks ja respiratoorseks atsidoosiks.
Bigemiinia

Bigemiinia (inglise "bigeminy") südame arütmia vorm, kus iga teine südame löök on ekstrasüstol, mille tõttu on iga teise löögi järel kompensatoorne paus, nimetatud ka paaritiseks pulsiks .
Järellisand

Järellisand on lisand, mis asub nimisõnafraasis nimisõna järel ja täpsustab või seletab seda: "Kohtusin Heleniga, oma kursusekaaslasega.
Järellisand on lause element, mis on abivahend põhja (täpsustatava/seletatava nimisõna) paremaks mõistmiseks, kuid selle võib lausest ka vabalt välja jätta, ilma et lause muutuks arusaamatuks, vrd "Kohtusin" "Heleniga"." "
Eesti keel.
Järellisand võib lauses olla 
Järellisandeid on kahte tüüpi: täpsustuslisand ja piiritluslisand. Järellisand on enamasti täpsustuslisand.
Täpsustuslisand.
Täpsustuslisand annab nimisõnafraasi peasõna kohta lisainfot, mis lihtsustab kõneleja arvates kuulajal selle äratundmist: "Andres on priimus, meie klassi parim."
Täpsustuslisandeid on kahte tüüpi:
Piiritluslisand.
Piiritluslisand piiritleb nimisõnafraasi peasõna. Nimisõna ja piiritluslisand moodustavad sisulise terviku ja seetõttu neid üksteisest vahemärkidega ei eraldata. Piiritlevad järellisandid on
Pisisaare Algkool

Pisisaare Algkool on algkool Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pisisaare külas. Pisisaare Algkool on munitsipaalkool.
Kooli asutas 1853. aastal Pajusi mõisa omanik von Wahl mõisatööliste lastele. Kool tegutseb 2008. aastast lasteaed-algkoolina. Õppetöö toimub 1872. aastal ehitatud koolimajas. 
Hoones paikneb 5 klassiruumi, spordisaal, lasteaia rühmaruumid, 40-kohaline söökla, köök ning hulk abiruume. 2011/2012. õppeaastal õppis kooli 6 klassis 24 õpilast ja lasteaia liitrühmas käis 22 last.
Võisiku hooldekodu

Võisiku Kodu oli Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas tegutsenud psüühilise erivajadusega inimeste hoolekandeasutus.
Võisiku hooldekodu asus 5 km kaugusel Põltsamaa linnast Võisiku mõisas. Hooldekoduna tegutses see aastatel 1925–2023. 
Ajalugu.
1925. aasta alguses avati Võisiku mõisahäärberis vanurite ja nõdrameelsete varjupaik. Hoolealuste vastuvõtt algas 25. jaanuaril ja esialgsete kavade kohaselt pidi varjupaik mahutama 35 inimest. Esimeseks hoolealuseks oli Jaan Reinardt.
Enne hooldekodu rajamist tegutses mõisahäärberis Võisiku Algkool. Kooli sulgemise järel kohandas Viljandi maavalitsus 1924. aastal ruumid varjupaigale sobivaks. Remont läks maksma umbes 250 000 marka. Sisseseade osteti osalt Punase Risti komiteelt.
1928. aasta sügiseks elas varjupaigas 105 hoolealust, nendest 60 olid vaimse puudega ja 45 kõrvalist abi vajavaid vanurid. Toonast olustikku varjupaigas on kirjeldanud ajaleht Sakala järgmiselt:
Varjupaiga ülalpidamine lasus Viljandi maavalitsuse õlul. Varjupaigal oli kasutada endine mõisaaed, mida hooldas aednik, ning talu hobuste, sigade ja kariloomadega. Põllu- ja aiasaadusi kasutati peamiselt oma tarbeks, väike osa läks ka müügiks.
1948. aastal nimetati hooldekodu ümber Võisiku invaliididekoduks. Selle juurde loodi Võisiku Invaliididekodu abimajand, mille ülesandeks oli ülalpeetavate toitlustusolude parandamine ja töö pakkumine neile, kes tööd teha jaksasid.
1949. aasta 29.-30. juunini toimunud invaliididekodu revideerimise ajal oli hooldekodus 102 inimest (mehi 37, naisi 65). Mehed olid paigutatud kokku 4 tuppa, keda teenindas üks sanitar. Naiste kasutuses oli 10 tuba ja neid teenindas kaks sanitari. Ametis oli ka koosseisuline pesuparandaja-õmbleja, kelle ülesandeks oli valmistada uut ja parandada vana varustust. Pesu parandamisel kasutati naishoolealuste tööjõudu.
1962. aastal valmis Võisiku hooldekodu uus ravikorpus, mis võimaldas võtta hooldamisele senisest rohkem inimesi. 1975. aastaks tõusis hoolealuse arv 325-ni. 1981. aastal valmis elanikele uus maja. Samal aastal nimetati hooldekodu ümber Võisiku internaatkoduks. 1982. aastaks oli Võisikul 524 hoolealust ja 132 töötajat, tegemist oli Eesti suurima hooldekoduga.
2008. aastal loodi riigi poolt AS Hoolekandeteenused ning seni Jõgeva Maavalitsusele allunud Võisiku hooldekodu läks aktsiaseltsi alluvusse.
Võisiku Kodu osutas 2000. aastatel psüühilise erivajadusega inimestele järgmisi riiklikke erihoolekandeteenuseid: 
Ööpäevaringseid erihooldusteenuseid osutati seitsmes osakonnas, kus kliendid elasid 1–2-kohalistes tubades. 
Tuntumad elanikud.
1981. aastal paigutati Võisikule Johannes-Rudolf Lapmann, NSV Liidu poolt korduvalt taga kiusatud mees, püüdis korduvalt põgeneda välismaale.
De Motu

"De Motu" või "De motu" (ladina keeles "Liikumisest") on pealkiri, mida on kandnud mitu kirjatööd. Enamik neist on pikema pealkirjaga, kuid teaduskirjanduses lühendatakse pealkirjad tihti just sellele kujule.
Vahel nimetatakse nii ka teoseid, mille pealkiri on "De Motu Animalium" ("Loomade liikumisest"):
Harilik mürkputk

Harilik mürkputk ("Cicuta virosa") on sarikaliste sugukonda mürkputke perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Mürkputk kasvab veekogude kaldaservades ja madalas kaldavees. Suurvee ajal võib leida ka hulpivaid juurikaid koos jämedate säilitusjuurtega. Mürkputkel on kitsad tumerohelised lehed ja valged kobarõied. Talvel ja kevadel on mürkputke raske ära tunda. Kindlaks tunnuseks on risoomi ülaosa kambriline ehitus, mis tuleb nähtavale, kui juurikas pikuti keskelt lõhki lõigata.
Mürkputk on eluohtlikult mürgine. Kõige mürgisemad on juur ja risoom, kuid ohtlikud on ka taime kõik muud osad. Täiskasvanul piisab eluohtliku mürgistuse saamiseks vaid paarist grammist värskest juurikast, lastele surmavalt mõjuv kogus on mitu korda väiksem. Taime mürgisus ei kao ka taime kuivatamisel. Lõhn ja maitse ei anna kuidagi märku taime mürgisusest.
Mürgistusnähtude esimesed tundemärgid on kõrvetus- ja sügelustunne suus. Sellele järgnevad oksendamine, keele halvatus, kõhuvalu, tugevad krambid, nägemise halvenemine, suur janu. Mõne tunni jooksul võib mürgistus viia hingamise peatumiseni. Mürgistuskahtluse korral tuleb kohe kutsuda kiirabi. Tarvilik esmaabi on oksendamise esilekutsumine, mille järel tuleb anda ohtralt juua. Hingamise peatumise korral tuleb teha kunstlikku hingamist kuni väljaõppinud abi saabumiseni.
De Motu Animalium

"De Motu Animalium" (ladina keeles "Loomade liikumisest") on pealkiri, mida on kandnud mitu kirjatööd:
Hillar Eller

Hillar Eller (15. detsember 1939 Kärdla – 22. veebruar 2010 Kärdla) oli eesti poliitik.
Ta lõpetas 1958. aastal Kärdla Keskkooli ja 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Ta töötas aastatel 1958–1964 Hiiumaal spordiühingus Jõud. Aastatel 1970–1972 oli ta kalurikolhoosi Hiiu Kalur osakonnajuhataja ja ühtlasi ka Hiiumaa rahvakontrollikomitee esimees.
Aastatel 1964–1970 oli ta ELKNÜ Hiiumaa rajoonikomitee sekretär, aastatel 1966–1972 oli ta ELKNÜ Keskkomitee liige. Ta lõpetas 1981. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli. Hillar Eller oli 1977–1989 EKP Hiiumaa Rajoonikomitee esimene sekretär, EKP Keskkomitee liige ning Eesti NSV X, XI, XII Ülemnõukogu liige (1982–1992). 
Eller oli Põhiseaduse Assamblee liige.
Euronics

Euronics on rahvusvaheline koduelektroonikat turustav ettevõte.
Euronicsi kett asutati 1990. aastal ning hõlmas algul kauplusi 5 riigis: Saksamaal, Belgias, Hollandis, Hispaanias ja Itaalias. Tänu pidevale kasvule on Euronicsist saanud Euroopa suurim elektroonikakaupade ostugrupp, olles esindatud 35 riigis ning pakkudes kvaliteettehnikat enam kui 7500 kaupluses. Olles orienteerunud just Euroopa turule, pakub Euronics elektroonikakaupu, kodutehnikat, telekommunikatsiooni- ja arvutikaupu enam kui 600 miljonile tarbijale. Euronicsi ostugrupi 2011. aasta müügikäive oli 16,2 miljardit eurot, aastal 2023 ligi 23 miljardit eurot.
Euronics on alates aastast 2023 UEFA naiste jalgpalli ametlik toetaja.
Euronics Baltikumis.
Eesti turule tuli Euronics 2003. aastal ning on nüüd esindatud 19 kauplusega. Lätis töötab 7 ja Leedus 4 Euronicsi kauplust. Baltikumis kokku on Euronicsi kaubamärgi all tegutsevaid kauplusi 29 ning müügipinda on kokku üle 20 000 m2.
Ubalehelised

Ubalehelised ("Menyanthaceae") on astrilaadsete seltsi kuuluv sugukond. 
Sugukonda kuulub umbes 60–70 veelembeliste taimede liiki, mis on jaotatud viide perekonda. Liht- või liitlehed kinnituvad vahelduv vahelduvalt roomavale risoomile. Õied on kas kollased või valged.
Pierre Petit

Pierre Petit [pjeer p(ö)t'i] (1617–1687) oli Prantsuse õpetlane, arst, luuletaja ja latinist.
Petit õppis meditsiini Montpellier's ja sai meditsiinidoktori kraadi, kuid arstina praktiseerima ei hakanud. Pariisi naasnult elas ta mõnd aega president Guillaume de Lamoignoni juures tolle poegade koduõpetajana. Hiljem oli ta rahandusministeeriumi esimese presidendi Aymar de Nicolai kirjanduslik kaastööline. Petit suri 1687. aastal, peatselt pärast abiellumist.
Chang Kyou-chul

Chang Kyou-chul (korea 장규철; varem Chang Sun-gil (korea 장순길); 19. juuni 1946 Seoul – 19. aprill 2000) oli Lõuna-Korea poksija.
Chang sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Eridadi Mukwangale (Uganda) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja. 
Chang poksis oktoobrist 1970 kuni juunini 1974 elukutselisena ning pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 5 (neist 1 nokaudiga) kohtumist.
De Motu (Berkeley)

"De Motu" (ladina keeles "Liikumisest") on iiri filosoofi George Berkeley traktaat, mis avaldati 1721. aastal. Teose täispikk pealkiri on "De motu: Sive; de motu principio et natura, et de causa communicationis motuum" ("Liikumisest ehk liikumise printsiibist ja loomusest ning liikumiste edasikandumise põhjusest").
Berkeley esitas traktaadi Prantsuse Teaduste Akadeemia väljakuulutatud auhinnale, kuid edutult.
"De Motus" kritiseeris George Berkeley selliseid Isaac Newtoni teostes kasutatud mõisteid nagu "absoluutne ruum", "absoluutne aeg"," jõud" ja "gravitatsioon" (ehk raskusjõud). Selle kirjatöö tõttu on mitmed autorid eesotsas Karl Popperiga nimetanud Berkeleyt Ernst Machi ja Albert Einsteini eelkäijaks.
Jee Yong-ju

Jee Yong-ju (korea 장규철; 19. detsember 1948 Wonju, Gangwoni provints – 25. august 1985 Wonju, Gangwoni provints) oli Lõuna-Korea poksija.
Jee sai helveskaalus (kuni 48 kg) 1968. aasta México olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francisco Rodríguezele (Venezuela).
Jurino rajoon

Jurino rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Mari Eli Vabariigis. Asub Vabariigi lääneosas. Piirneb läänes Nižni Novgorodi oblastiga.
Rajoon jaguneb 1 linna- ja 6 külaasunduseks ("сельское поселение").
Üle poole elanikest on venelased. Rajooni keskus on Jurino alev.
2010. aastal oli rajooni 8758 elanikust 93,1% (8152) venelased ja 4,3% (375) marid.
Dinda Gorlée

Dinda Liesbeth Gorlée (sündinud 1943) on hollandi semiootik ja tõlketeoreetik.
Ta on uurinud Ludwig Wittgensteini keeleteooriat ja rakendanud Charles Peirce'i mudeleid tõlketeoorias.
Ta oli ühingu Nordic Association for Semiotic Studies esimene president.
Prõborivka

Prõborivka (ukraina keeles Приборівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv oli 2001. aasta rahvaloenduse andmeil 1168. Pindala on 1525 km².
Esimesed teated Prõborivkast pärinevad 1630. aastast. Külas on mälestusmärk 1932.–3193. aasta näljahädas (holodomoris) hukkunutele ning vennaskalmistul mälestusmärk lagenutele Teises maailmasõjas 1941–1945.
Läbi küla läheb Vinnõtsja–Turbovi maantee. Küla ümbritsevad suured metsamassiivid.
Prõborivkas tegutsevad I–II astme kool (edasi õpib enamik lapsi Turbovi 1. Keskkoolis) ning Ukraina õigeusu kiriku Svjato-Pokrovski kirik (1905. aastast).
Küla sihtnumber on 22515, telefonikood 4358.
Lüüra (tähtkuju)

Lüüra (ladina keeles "Lyra") on väike põhjataeva tähtkuju Linnutee serval, rahvaastronoomias tuntud ka Vanade Reinadena. See on üks 48-st Ptolemaiose kirjeldatud tähtkujust ja kuulub 88 tänapäeva tähtkuju hulka. Pindalalt on see 52. tähtkuju, kattes 286 ruutkraadi. Lüüra heledaimad tähed on Veega, Lüüra gamma ja Lüüra beeta. Veega moodustab koos Altairi ja Deenebiga Suvekolmnurga.
Lüürat ümbritsevad Lohe, Herkules, Rebane ja Luik.
Eestis on Lüüra tähtkuju peaaegu loojumatu.
Lüüras asub ka binokliga vaadeldav Lüüra rõngasudu.
Lüüra

Lüüra on keelpill, mida kasutati juba Antiik-Kreekas.
Lüüra erineb harfist selle poolest, et keeled on kinnitatud põikpuu külge, mis on kõlalauaga ühel tasandil. Lüürasid on kahte tüüpi: puidust kõlakastiga kastlüürad ja kilpkonna kilbikujulise loodusliku või õõnestatud resonaatoriga lüürad.
Lüürat mängiti juba Sumeris 3000 eKr. Keeli oli 8 – 12 ja neid näpiti mõlema käe sõrmedega. Mesopotaamiast levis lüüra Süüriasse ja Iisraeli.
Lüürat peetakse Apolloni pilliks.
Proletaar

Proletaar (lad "proletarius") oli Vana-Roomas vaene Rooma kodanik, kellel oli väga vähe või mitte üldse vara.
Nimetus tulenes sellest, et rahvaloendusel märgiti selliste kodanike varaks nende lapsed ("proles").
Proletaarid olid vabastatud sõjaväekohustusest.
Haana Zuba-Reinsalu

Haana Zuba-Reinsalu (sünninimi Haana Veibri; sündinud 1. jaanuaril 1968) on eesti metsandustegelane, Luua Metsanduskooli direktor.
Ta on lõpetanud 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsamajanduse erialal. 2001. aastal kaitses ta magistritööd metsatööstuse erialal.
Aastatel 1994–1998 töötas ta Eesti Maaülikooli metsandusteaduskonnas metoodikuna ja 1998–2001 Luua Metsanduskoolis õppedirektorina. 2001. aastast on ta Luua Metsanduskooli direktor.
Fallibilism

Fallibilism on filosoofia mõttemuster ja epistemoloogiline teooria, mis ühendab erinevad hoiakud, mille kohaselt võivad meie uskumused, ootused ja arusaamad maailmast osutuda ekslikeks, kuid see ei tähenda, et me ei võiks neid olemasolevate teadmiste piires uskuda. Fallibilism on avatud uutele tõenditele, mis võivad minna vastuollu mõne varem tõeseks peetud uskumusega. Charles Sanders Peirce’i järgi ei pea uskumused olema tõsikindlad ning me võime rahulduda mõne uskumusega ka siis, kui see osutub uute tõendite valguses ümberlükatavaks.
Erinevalt skeptitsismist ei nõua fallibilism, et peaksime loobuma pretensioonist millegi teadmisele või et peaksime suutma oma teadmisi loogiliselt ammendavalt õigustada või põhjendada. Et empiirilised teadmised võivad järjest täpsemaks muutuva uurimise tagajärjel alati suuremal või vähemal määral revideerimist vajada, siis võib põhimõtteliselt ekslikuks osutuda kõik, mida me üldse teadmiseks peame. Mõned fallibilistid teevad erandi matemaatika- ja loogikatõdedele, kuid teised leiavad, et isegi kui sellised aksiomaatilised süsteemid ise ei saa olla ekslikud, siis võib ometi osutuda ekslikuks viis, kuidas me nende tõdedega ümber käime.
Fideism

Fideism (ladina sõnast "fides" 'usk') on epistemoloogiline teooria, et usk on teatud tõdedeni (enamasti religioossete) jõudmisel olulisem kui mõistus.
Jumal on surnud

"Jumal on surnud" (saksa "Gott starb"; tõlgitud ka kui "Jumala surm"; saksa fraasist "Tod Gottes") on Nietzsche väide (inglise "statement"), mis kuulutab, et meid on jäetud omapead ning me ei peaks enam püüdma avastada transtsendentset ja varjatud tõde, ega leiutama maailma lõpu jaoks transtsendentset ja lõplikku tõde.
Josh McDowell

Joslin "Josh" McDowell (sündinud 17. augustil 1939) on USA kirjanik, kristluse apologeet ja evangelist. 
Tema nimekaim teos on "Kaalukad tõendid" (originaalpealkiri "Evidence That Demands a Verdict"), mis ilmus 2006. aastal ka eesti keeles.
Hekto

Hekto oli noorteklubi, mille moodustasid Jõgeva noored 1976. aastal Ants Paju eestvõttel. Klubi tegutses 1984. aastani.
Koos ei käidud ainult meelt lahutamas, vaid tehti ka tõsist tööd: korrastati Siimusti lauluväljaku ümbruse metsa ja kalmistut, rajati metsa katsekultuure Kaarepere metsakatsejaama Söe arboreetumisse, tehti talguid Palamuse muuseumi ennistamisel ja sovhoosides, ehitati Palale suusahüppemägi jms. Käidi isegi Kaukaasias Punasel Lagedal Anton Hansen Tammsaare kunagist maja remontimas. Hekto eeskujul tekkis ulatuslik noorteklubide liikumine, mis levis nii Eestis kui ka väljaspool Eestit. 
Hektost räägiti ja kirjutati ning 1981. aastal valmis klubist film "Rong peatub kaks minutit". Filmi stsenarist oli Rein Karemäe, režissöör Kaljo Kiisk, operaator Arvo Vilu.
Ürgalge

Ürgalge (kreeka "arche") oli antiikaja filosoofias see, millest kõik tekib, mille olemasolu tõttu püsib ning mis on hävimatu. Maailma ja kogu oleva alge küsimusega tegelejaid antiikfilosoofias määratletakse natuurfilosoofidena.
Usu ja mõistuse vahekord

Usu ja mõistuse vahekord (inglise "relationship between faith and reason") on uskumuse kaks tüüpi (inglise "two modes of belief"), mis tulevad esile näiteks mingil teemal vaidlemisel. Kui mõistuspärasus ehk ratsionaalsus põhineb mõistusel või tõenditel, siis usk põhineb inspiratsioonil, ilmutusel (inglise "revelation") või autoriteedil.
Joogisarv

Joogisarv on vedelike joomiseks kasutatud erinevast materjalist (seest õõnestatud loomasarv, klaas, metall, keraamika jm) sarvekujuline jooginõu. See oli kasutusel juba klassikalisel antiikajal, eriti Balkanil, jäänukina tseremoniaaljooginõuna keskajal ja mõnel pool ka tänapäeval, eriti Germaani-Euroopas ja Kaukaasias.
Joogisarv oli oluline viikingite tseremooniates.
Joogisarve kasutamine Eestis.
Eestis oli joogisarv oluline muinasusundlike peiede pidamise rituaalides. Joogisarve kujutist on kujutatud mitmel eesti paganlikul sõjameeste trapetsiaalsel hauaplaadil (nt Muhu kiriku seinas, Karuse kalmistul von Wistinghausenite kabelis jm).
Leonhard Krull

Leonhard Johann Krull VR II/3 (20. juuni 1890 Kuressaare, Saaremaa (maakond) – 13. aprill 1942 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast, NSV Liit) oli Eesti sõjaväelane (staabikapten) ja poliitikategelane (Eesti Vabadussõjalaste Liit).
Leonhard Krull sündis 1890. aastal Saaremaal, lõpetas 1910. aastal Pihkva maamõõtjate kooli. Esimese maailmasõja alguses 1914. aastal mobiliseeriti L. Krull Venemaa keisririigi armeesse, 1915. aastal lõpetas Pauli sõjakooli ja saadeti rindele, kus sai haavata. 1916. aastal ülendati ta alamleitnandiks, sama aasta oktoobris leitnandiks, 1917. aasta augustis juba alamkapteniks. 
1917. aasta lõpul moodustatud Eesti rahvusväeosade moodustamise ajal saabus L. Krull 20. detsembril 1917. aastal Turkestani Kütipolgust 1. Eesti jalaväepolku, kus ta määrati 3. roodu, rooduülemaks.
1918. aasta novembris Alanud Eesti Vabadussõjas suundus ta 26. detsembril 1918 Krull 1. jalaväepolgu 13. roodu ülemana rindele, mis asus Tallinnas 30-40 km kaugusel Anija piirkonnas. 3. jaanuaril pidas staabikapten Krulli 13. rood lahingu 1. Tallinna Eesti kommunistliku kütipolgu rooduga Priske lahingu.
Pärast Priske lahingut, 7. jaanuaril alanud Eesti vägede pealetungilahinguid jõudis ta väeosaga 1919. aasta veebruaris Federovkasse, kus sai aga lahingus poole tunni jooksul kolm korda haavata ja saadeti tagalasse paranemisele. Pärast haavade paranemist ja puhkust teenis ta 1. jalaväepolgu majanduse jaoskonna ülema abina ja demobiliseeriti 26. novembril 1919. aastal.
Vapruse eest Vabadussõjas autasustati teda Vabaduse Risti II liigi 3. järguga. 1923. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna.
Leonhard Krull oli ka aktiivne ühiskonnaelutegelane, ta oli Ülemaalise asunike ja riigirentnike liidu keskjuhatuse liige. 1924. aastal oli ta Saaremaa asunike ja riigirentnike kongressi esimees. Pärast 1929. aastal Eesti Vabadussõjalaste Keskliidu asutamist oli Krull Saaremaal maakonna vabadussõjalaste juhiks.
1935. aastal mõisteti Leonhard Krull kaheksaks kuuks tingimisi vangi. 
Leonhard Krull oli talisupleja.
Leonhard Krull arreteeriti nõukogude võimu poolt Kuressaares 1941. aastal ja mõisteti sõjatribunali otsusega surma, ta hukati 13. aprillil 1942. aastal.
Välislingid.
Kalkogeenid

Kalkogeenid (inglise "chalcogens") on keemiliste elementide perioodilisussüsteemi 16. rühma elemendid (hapnik, väävel, seleen, telluur, poloonium ja livermoorium).
See elementide rühm on tuntud ka kui hapniku perekond. Hapniku käsitletakse vahel küll teistest kalkogeenidest eraldi, sest selle keemilised omadused erinevad oluliselt teistest selle rühma elementidest.
Inspiratsioon

Inspiratsioon on ebateadlik (inglise "unconscious") ja äkiline loomingulisuse sähvatus (või ka loomingulise aktiivsuse seisund), mida esineb kirjanike, muusikute jt kunstialade inimeste loomingutegevuse käigus.
In silico

 
In silico on väljend (termin), mida kasutatakse bioloogilise protsessi kirjeldamiseks arvuti või arvutisimulatsiooni kaudu.
Kalmer Lain

Kalmer Lain (sündinud 7. juunil 1968 Paides) on eesti ettevõtja ja poliitik, endine Jõgeva linnapea, endine Tabivere vallavanem ja Reformierakonna Jõgeva piirkonna juht. Ta oli ka XII Riigikogu liige 2014–2015.
Kalmer Lain on lõpetanud 1986. aastal Jõgeva 1. Keskkooli. 2006. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning astus samal alal magistrantuuri.
1990–1993 oli Lain AS-i Carmen kommertsdirektor, 1993–1996 Gamer Kaubanduse OÜ kommertsdirektor ja 1996–2005 tegevdirektor, 2005–2009 Jõgeva abilinnapea ning 2009–2013 Jõgeva linnapea. Ettevõtjana on Lain tegelnud baaripidamise ja ehitusmaterjalide müügiga. 2013. aasta jaanuaris lagunes IRL-i ja Reformierakonna koalitsioon Jõgeva linnavolikogus, Lainile avaldati umbusaldust ning uueks linnapeaks sai IRL-i kuuluv senine abilinnapea Mihkel Kübar. 2013. aasta augustis valiti Kalmer Lain Tabivere vallavanemaks.
2002. aastast kuulub Lain Reformierakonda, 2005. aastast juhib selle Jõgeva piirkonda.
Linnapea ameti kõrvalt on Kalmer Lain olnud SA Jõgeva Haigla nõukogu liige, Jõgeva linna terviseedenduse komisjoni esimees ja Jõgeva maakonna tervisenõukogu liige.
18. novembril 2014 seoses Tartu maavanema Reno Laidre tagasiastumisega sai Lainist XII Riigikogu liige.
Lain oli Jõgeva Ettevõtjate Klubi asutajaliige ja kolme aasta vältel klubi president. Samuti on ta Järvamaa Ettevõtjate Seltsi ja Jõgeva Lyons Klubi asutajaliige.
3. aastatuhat eKr

3. aastatuhat eKr ehk kolmas aastatuhat eKr on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 3000 eKr ja lõppes 31. detsembril 2001 eKr.
Sündmused Eestis.
 
Sündmused maailmas.
 
Olulised isikud.
Põltsamaa üksikkompanii

Põltsamaa üksikkompanii on Kaitseliidu Jõgeva maleva territoriaalne allüksus. 
Põltsamaa üksikkompanii vastutusala hõlmab Põltsamaa linna, Pajusi valda ja Puurmani valda.
Torma üksikkompanii

Torma üksikkompanii on Kaitseliidu Jõgeva maleva territoriaalne allüksus. 
Torma üksikkompanii vastutusala hõlmab Mustvee linna, Torma valda, Saare valda ja Kasepää valda.
2. aastatuhat eKr

2. aastatuhat eKr ehk teine aastatuhat eKr on ajavahemik, mis algas 1. jaanuaril 2000 eKr ja lõppes 31. detsembril 1001 eKr.
Kaabeltelevisioon

Kaabeltelevisioon (inglise "community antenna television" ehk CATV) on televisiooniprogrammide edastamine kasutajateni kaablivõrgu kaudu.
Linnade ja muude asulate tihedamalt asustatud piirkondades levitatakse tele- ja ka andmesidesignaale peamiselt segavõrgu kaudu: signaalid edastatakse peajaamast sõlmjaamadesse valguskaabliga ja sõlmpunktidest majasisenditeni ning edasi korterite antennipesadeni koaksiaalkaabliga. Internetiprotokolli kasutava IPTV signaal jõuab kasutaja digiboksi eri liiki andmesidekaablite (telefonikaablitest kuni valguskaabliteni) kaudu.
Eestis on kaablivõrgus olnud pikka aega kasutusel PAL-analoogsüsteem, millelt alates 2012. aastast on üle mindud digistandardil DVB-C põhinevale kaabeltelevisioonile. 
Kaabeltelevisioonivõrkudes pakutakse lisaks televisioonile ka andmesideteenuseid – interneti- ja telefoniühendust.
Otto Anslan

Otto Anslan (sündinud 17. juunil 1941) on eesti poliitik, endine Jõgeva linna RSN TK esimees.
1956. aastal lõpetas Anslan Torma 7-klassilise kooli (nüüdse Torma Põhikooli). Aastal 1969 lõpetas ta kaubatundjana Tallinna Riikliku ja Kooperatiivkaubanduse Tehnikumi.
1987–1993 oli Otto Anslan Jõgeva Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee esimees. Ta kuulus ka 1992. aasta 13. novembril asutatud Jõgevamaa Linnade ja Valdade Liidu (nüüdse Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu) esimesse juhatusse. Hiljem on ta olnud Jõgevamaa Tarbijakaitse Ühingu juhatuse esimees.
1993. aastal kandideeris Anslan kohaliku omavalitsuse valimistel Jõgeval üksikkandidaadina (sai 38 häält), 1999. aastal valimisliidu Jõgeva Rahva Liit nimekirjas (sai 2 häält). 07.02.1997–01.01.2004 kuulus ta Rahvaliitu.
Gravimeetriline analüüs

Gravimeetriline analüüs (inglise "gravimetric analysis") ehk kaalanalüüs on analüütilises keemias kasutatav kvantitatiivse analüüsi liik, mis põhineb uuritava tahke aine (analüüdi) massi määramisel.
Enamasti analüüt sadestatakse, sade eraldatakse, kuivatatakse ja kaalutakse. Teatud juhtudel saab proovi kaalutise põletamise (tuhastamise) järel määrata orgaanilise ja anorgaanilise aine sisaldust.
Ants Orgulas

Ants Orgulas (sündinud 10. novembril 1945 Tartus) on eesti ametnik ja poliitik, Jõgeva linnapea 1993–1996.
Orgulas lõpetas Tartu Ülikooli kaugõppes ajaloo erialal. 1975. aastal pälvis ta auhinna võistlustööga "Kuuba Kommunistliku Partei kujunemine aastatel 1959–1965".
Nõukogude ajal oli Orgulas ELKNÜ Jõgeva rajoonikomitee teine sekretär, hiljem EKP Jõgeva rajoonikomitee instruktor, rajooni täitevkomitee haridusosakonna juhataja ning täitevkomitee aseesimees ja plaanikomisjoni esimees. 
1982. aastal lõpetas ta Leningradi Kõrgema Parteikooli, misjärel temast sai EKP Jõgeva rajoonikomitee teine sekretär. 1984. aastal määrati Orgulas Valga rajooni täitevkomitee etteotsa, kust ta naasis Jõgevale 1988. aastal EKP rajoonikomitee esimeseks sekretäriks. 1990. aastate algul juhtis ta Jõgeva maakonna volikogu.
1997. aastast oli Orgulas pikka aega Jõgevamaa Omavalitsuste Liidu tegevdirektor
Orgulas on Härjanurme Maarahva Seltsi liige.
Ants Orgulas on abielus. 
Tal on kaks last: poeg Ants, kes on Nordecon Betooni eelarvestusgrupi juhataja ning tütar Ingrid, kes on Jõgeva maakonnas muusikaõpetaja.
Aivar Lumi

Aivar Lumi (sündinud 17. märtsil 1956 Tallinnas) on Eesti poliitik, Jõgeva linnapea 1999–2000.
Ta lõpetas aastal 1974 Põltsamaa Keskkooli ja aastal 1979 elektriinsenerina Eesti Põllumajanduse Akadeemia.
Lumi on töötanud juhtivatel kohtadel Jõgeva Seakombinaadis (hiljem MARKILO) ja aktsiaseltsis Jõgeva Soojus, AS-is Elcoteq Tallinn jm. Pärast linnapea ametit on ta olnud müügidirektor AS-is Eesti Munatooted.
Lumi valiti Jõgeva linnavolikokku Isamaaliidu liikmena 1999. aasta kohalike omavalitsuste valimistel. Ta lahkus linnapea kohalt 2000. aasta oktoobris, kui Jõgeva linnavolikogu Isamaaliidu fraktsioon soovitas Lumel astuda tagasi enne umbusaldushääletust, mille põhjuseks ütles Reformierakonna maakonnaorganisatsiooni juht Peep Lillemägi, et umbusaldajaid ei rahuldanud linnapea juhtimisstiil. Lumi asemele valiti samuti Isamaaliitu kuulunud Ants Paju.
Kaksiktõde

Kaksiktõde (inglise "double truth") ehk kaksiktõeteooria ehk kahe tõe teooria (inglise "double-truth theory") ehk kahene tõde oli keskaegses filosoofias teooria, et filosoofia ja religiooni väiteid võivad, hoolimata vasturääkivusest, olla samaaegselt tõesed.
Kalad (tähtkuju)

Kalad (ladina "Pisces") on ekliptika tähtkuju. Asub Veevalaja ja Jäära vahel.
Kalade otsetõus on 1 h ja pindala 889 ruutkraadi ning on ulatuselt 14. tähtkuju. Eestis on ta vaadeldav sügisel.
Kalades ei ole heledaid tähti, heledaim on Eta Piscium, mille näiv heledus on 3,62 m.
Kalade tähtkujus asub spiraalgalaktikad Messier 74, NGC 488 ja NGC 520.
Kalad on üks sodiaagi 12 tähtkujust.
Karel Miljon

Karel Leendert Miljon (17. september 1903 Amsterdam – 8. veebruar 1984 Bennebroek, Bloemendaali vald, Põhja-Hollandi provints) oli Hollandi poksija. Ta oli kokku üheteistkordne Hollandi meister.
Miljon sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ernst Pistullale (Saksamaa) ning võites 3. koha kohtumises Donald McCorkindale'i (Lõuna-Aafrika Liit). Ta osales poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Harold Mitchellile (Suurbritannia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Miljon sai poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79,4 kg) 1. Euroopa meistrivõistlustel (Stockholm, 1925) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Thyge Petersenile (Taani) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Thomas Harrisonilt (Inglismaa) ning 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Hein Müllerile (Saksamaa).
Thomas Jörist

Thomas Jörist (1677 Lokso küla, Kadrina kihelkond – 1750 Piiumetsa mõis) oli eesti ohvitser, kes teenis Põhjasõja ajal Rootsi sõjaväes.
Elulugu.
Jörist sündis Kadrina kihelkonnas Lokso külas. Ta astus novembris 1700 Rootsi ratsarügementi ja osales Narva lahingus, kus sai haavata. Väkke astus ka tema vend Johan. Thomas osales 1702. aastal Kliszówi lahingus, kus ta langes vangi ja vahetati välja Saksi vangide vastu, samuti võitlustes Poznańi ja Vepriku all. 
1703. aastast teenis Jörist ooberst Johan August Meijerfeldti värvatud tragunirügemendis, kus sai 1706. aastal kapteniks, seega kompaniiülemaks. Rügement tegutses koos kuningliku peaarmeega Saksimaal. 1709. aastal langes ta pärast Poltava lahingut Vene vägede kätte vangi. 
Pärast vabanemist tuli ta Eestisse tagasi. Rootsi kuningas ülendas ta 1723. aastal ooberstleitnandiks (kolonelleitnandiks). Oma Piiumetsa mõisas rajas ta muuhulgas ka kooli talupoegadele.
Kuldsuud Põltsamaal

Kuldsuud Põltsamaal on iga-aastane üleriigiline gümnaasiumiõpilaste kõnevõistlus ja -laager Põltsamaal. 
Seda korraldab Põltsamaa Ühisgümnaasium alates aastast 2001.
Kuldsuud Põltsamaal on laager, mis on samal ajal ka kõnevõistlus. Tavaliselt algab päev kõnevõistlusega ning jätkub õpitubade ja pannkoogikohvikuga. Pannkoogikohvikut korraldavad igal aastal kodundusklassi õpilased koos õpetaja Eve Oroga.
Teemad ja võitjad alates 2001. aastast.
Kõnevõistluse teemad aastati:
Välislingid.
Tabeli Info
Kuldking

Kuldking ("Cypripedium") on käpaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 
Perekonda kuulub 47 liiki külmakindlaid käpalisi, mille levilaks on põhjapoolkera parasvööde ja lähisarktiline vööde.
Mõned liigid kasvavad Alaska ja Siberi tundras. Need taluvad madalaid miinuskraade, kasvavad ka lume all ning puhkevad lume sulades õitsele. Kuldkinga perekonna liike ohustab elupaikade hävitamine ja taimede väljakaevamine, sest sageli soovitakse teda koduaedadesse viia.
Varsakabi (perekond)

Varsakabi ("Caltha") on tulikaliste sugukonda kuuluv taimeperekond. 
Varsakabja perekonda kuulub 10 liiki mitmeaastaseid taimi. Liikide levilaks on põhja- ja lõunapoolkera parasvööde ning lähisarktiline vöönd.
Lehed on varsakabja perekonda kuuluvatel taimedel reeglina südajad või neerjad.
Pildid näituselt

"Pildid näituselt" on vene helilooja Modest Mussorgski klaveripalade tsükkel (süit), mis on kirjutatud aastal 1874. Ta lõi selle sõbra, arhitekti ja kunstniku Viktor Hartmanni mälestuseks.
See heliteos on näide sellest, kuidas helide abil on võimalik n-ö pilte maalida. Autor sai teose kirjutamise idee Hartmanni akvarellide ja joonistustuste näitust külastades. Ta kirjutas selle klaveripalade tsüklina, hiljem seadis selle orkestrile prantsuse helilooja Maurice Ravel. Nüüdisaegsema, elektroonilise variandi on loonud jaapanlane Isao Tomita.
Tsükkel algab nn jalutuskäigu teemaga, mis pisut muudetuna kordub teoses viiel korral. Sellega loob helilooja pildi näitusesaalis ühe pildi juurest teise juurde jalutamisest. Esmalt esitab teema trompet ja siis ühineb sellega kogu vaskpillirühm.
Teoses on 10 osa, millest igaüks kujutab üht pilti:
"Rikas ja vaene juut" on komponeeritud kahe portree muljete põhjal. Ühel on kujutatud rikast, teisel vaest Poola juuti. Seda seisustevahet on helilooja püüdnud edasi anda ka muusikas: rikast juuti iseloomustab madal register ja võimukas kõla, vaest juuti aga kõrge register, ebalevust ja abitust peegeldav helipilt. Osas "Limoges' turg" annab helilooja väga kujundlikult edasi turu siginat-saginat, naiste lobisemist ja vaidlusi. "Katakombid" kujutab salapära ja kõhedust, mida tekitab viibimine maa-alustes käikudes ja koobastes, kuhu vanasti maeti ka surnuid.
Inseneritöö

Inseneritöö, ka insener-tehniline tegevus ("engineering"), on inseneride tehtav projekteerimistöö, organiseerimistöö ja konsultanditöö. Inseneritöö eeldab lisaks erialastele teadmistele tehnikateaduste valdkondades ka inseneriasjanduses kehtivate seaduste ja standardite tundmist.
Inseneritöö sisaldab nii konsultanditööd kui ka tehnilist projekteerimist.
Inseneride Kutsenõukogu poolt on määratud inseneri kutsekvalifikatsiooni tasemed.
Auk nr 8

"Auk nr 8" on Marianna Kaadi 2010. aastal Baltic Film Productionis loodud dokumentaalfilm.
Filmis jälgitakse Ida-Ukraina linna söekavanduslinna Snižne elu.
Noumenon

Noumenon (kreeka sõna: 'see, mis on mõeldav') on keskaja filosoofias kasutusele võetud termin, mis tähendab mingit mõeldavat objekti (inglise "posited object") või sündmust, mis on mõistusega käsitatav, mõistusega n-ö nähtav. Terminile "noumenon" vastandatakse enamasti "fenomeni", mis tähendab, et miski on meeltega tajutav.
Keha ja vaimu probleem

Keha ja vaimu probleem (inglise "mind-body problem") on filosoofias probleem vaimu (inglise "mind") ja aine (inglise "matter") suhtest; eriti suhe teadvuse ja aju vahel.
Filosoofias on keha ja vaimu temaatikat eri vaateviisid käsitlenud nii dualistlikult (näiteks dualistlik interaktsionism) kui ka monistlikult (näiteks materialism).
Klassikaline loogika

Klassikaline loogika (inglise "classical logic"), ka standardloogika (inglise "standard logic"), on matemaatilise loogika osa, mis koosneb klassikalisest lauseloogikast ja predikaatloogikast. Klassikalisele loogikale vastandub mitteklassikaline loogika.
Mitteklassikaline loogika

Mitteklassikaline loogika (inglise "non-classical logic"), ka alternatiivloogika (inglise "alternative logic"), on matemaatilise loogika osa, mille moodustavad 19. sajandil välja kujunenud teooriad. Mitteklassikalisele loogikale vastandub klassikaline loogika.
Eveline Adelheid von Maydell

Eveline Adelheid von Maydell (aastani 1914 Frank; 19. mai 1890 Teheran – 24. detsember 1962 Sintra, Portugal) oli Eestis tegutsenud saksa soost siluetikunstnik.
Eveline Adelheid von Frank sündis Teheranis Saksa saadiku arheoloog Hermann Franki peres. Tema lapsepõlv möödus Pärsias ja noorusaeg Eestis Pärnumaal. Aastatel 1900–1910 suvitas ta Pärnus ja ema sugulaste Brandtide juures Kaelase mõisas. 
Eveline von Maydelli kunstiõpingud algasid Riias G. von Roseni ja jätkusid Peterburis I. Bilbini juures ja lõppesid Düsseldorfi Akadeemias. Täiendas end arvatavasti 1912–1920 Breslaus.
Entomoloog Guido Nikolai von Maydell ja Eveline Frank abiellusid 1914. aastal Pärnus ja asusid elama Poola, 1922. aastal emigreerusid nad Ameerikasse. Eveline Maydell töötas New Yorgis Loodusmuuseumi kunstnikuna ja vabakunstnikuna. Pärast mehe surma 1934. aastal viibis Eveline von Maydell pikemat aega Eestis. 1940. aastal siirdus kunstnik Soome ja sealt edasi taas Ameerikasse, kinkides oma kodu sisustuse ja kunstiteosed Eesti Kunstimuuseumile. Tema teosed anti hiljem üle Eesti Ajalooarhiivile. 
1950. aastast elas Lissabonis. Eveline von Maydell suri 1962. aastal Portugalis.
Looming.
Eveline von Maydell on lõiganud suure hulga portreid riigimeestest, kirjanikest, kunstnikest jne. Väärtusliku osa tema loomingust moodustavad peened eluolustikulised pildid daamidest, lastest ja loomadest ajastuomases miljöös
paljude ažuursete detailidega.
Traditsiooniline loogika

Traditsiooniline loogika (inglise "traditional logic") ehk Aristotelese loogika (inglise "Aristotelian logic") on koondnimetus loogikale, mis sai alguse Aristotelesest ja domineeris kuni 19. sajandi lõpuni, mil see asendus matemaatilise loogikaga.
Meditsiinieetika

Meditsiinieetika (inglise "medical ethics") on rakenduseetika valdkond, kus uuritakse eetilisi probleeme, mis kerkivad esile meditsiinis.
35 eKr

Aasta 35 enne Kristuse sündi ehk meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi 719 "ab urbe condita".
Sündmused.
Meelteandmed

Meelteandmed ehk meeleandmed (inglise "sense data", "sense-data") on tajufilosoofias (inglise "philosophy of perception") inimese poolt vahetult (meeltega) tajutavad andmed.
Meelteandmeid esineb ka siis, kui reaalset objekti või välisärritajat polegi, näiteks meelepette ehk illusiooni korral.
Sünonüümid.
Termini "meelteandmed" asemel kasutasid John Locke ja George Berkeley samatähenduslikku terminit "idee", David Hume aga terminit "mulje".
Missioon

Missioon (ladina sõnast "missio" 'lähetus') on mingi vastusrikas ülesanne või seda ülesannet täitev üksus (nt delegatsioon). Sõna on kasutusel ka terminina.
Stephan Raabe

Stephan Raabe (Rabe), Steppinsch Krauklis ehk Ronga Tehvan oli 18. sajandi Rootsi-vastases propaganda- ja kõmukirjanduses esinev Liivimaa talupoeg, hiljem nimetatud Lipumäe möldriks Toilast, kes juhatanud Põhjasõja ajal Rootsi kuninga Karl XII 1000-mehelise ratsasalga kõrvalisi soo- ja metsateid pidi vene tsaari Peeter I sõjaväe selja taha, mille tulemusena rootslased võitsid Pühajõe lahingu ja hiljem Narva lahingu. Ta juhatanud rootsi ratsasalga Pühajõest (Narva poolt) Voka mõisa peale, kus asus vene väeülema Boriss Šeremetevi staap. Kaasaegsete piltide järgi osales ta ka Narva lahingus otse Karl XII kõrval.
Poola ning Saksi propaganda järgi oli ta kehastunud saatan, sest kui rootslased oleksid olnud ausad inimesed, siis ei oleks nad venelastele selja tagant kallale tunginud, vaid ausalt silm silma vastu võidelnud.
Tõenäoliselt ei olnud ta lätlane "Steppinsch Krauklis", nagu seda hilisemas kirjanduses on väidetud, sest Põhja-Lätist pärit talupoeg ei oleks tõenäoliselt Virumaa maastikul orienteeruda suutnud.
Propagandaplakatid Stephan Raabest.
Raabet kujutati tollasel propagandaplakatil, mida levitati üle Euroopa. Ta on neil kujutatud alati samas asendis, takuse talupojavammuse, mütsi, kepi ja märsiga habemikuna.
Prantsuskeelsel plakatil on tekst: "Müügil Pariisis Trouvini juures Grand Monarque’is St Jacques’i tänaval kuninglikul loal: tõetruu portree talumehest, kes tuhande seitsmesajandal aastal juhatas Narva all Rootsi kuninga ringiga moskoviitide laagrisse, mille tulemusel Tema Kuninglik Majesteet saavutas mälestusväärse võidu."
Hollandikeelsel plakatil on tekst: "See on tõene joonistus Liivimaa talupojast, kes viis Rootsi kuninga jalgsi mööda kaugeid ja ebatavalisi teid läbi metsa ja lume Narva linna juurde, mida moskoviidid piirasid. Ilma temata poleks Rootsi Majesteet saavutanud 30. novembril 1700. aastal suurt võitu. Valitseja tunnustas teda väljapaistva teenistuse eest, annetades liivimaalasele tasuks aastase sissetuleku."
Saksakeelsel plakatil on tekst: "Pilt ühest talupojast, kes Tema Majesteedi Rootsi kuninga enne Narvat läbi soo ühte kõrvalteed pidi moskoviitide laagri taha juhtis."
Ida katoliku kirikud

Ida katoliku kirikud (inglise "Eastern Catholic Churches") on autonoomsed kirikud, kes arvatakse idakirikute hulka ja kes tunnistavad Rooma paavsti ülemuslikkust (primaati). Ida katoliku kirikutes järgitakse mitmeid idakirikute riitusi.
Stara Prõluka

Stara Prõluka (ukraina keeles Стара Прилука) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Lõpovetsi rajoonis. Elanike arv on 1575. Pindala on 4,48 km².