Vald (Austria)

Austria vabariigis on vald (saksa keeles: "Gemeinde", mõnikord ka "Ortsgemeinde") haldusüksus, mis hõlmab ühte küla, alevit või linna. Vallal on korporatiivne staatus ja kohalik omavalitsus parlamentaarse esindusdemokraatia alusel: parteinimekirjade süsteemis valitud vallavolikogu "(Gemeinderat)" kehtestab munitsipaalseadusi, vallavolikogu poolt määratud vallavalitsuse juhatus "(Gemeindevorstand)" ja linnapea "(Bürgermeister", naissoost: "Bürgermeisterin)" vastutavad valla juhtimise eest. Austria on praegu (1. jaanuaril 2020) jaotatud 2095 omavalitsuseks, mille elanike arv ulatub umbes viiekümnest (Gramaisi küla Tiroolis) kuni peaaegu kahe miljonini (Viini linn). Austrias ei ole inkorporeerimata alasid.
Põhitõed.
Omavalitsuste olemasolu ja nende roll enesehaldusõiguse kandjatena on tagatud Austria põhiseadusega.
Põhiseadus tähendab, et omavalitsused peavad olema autonoomsed "(eigenverantwortlich)" igas asjas, mille käsitlemisest võib eeldada, et küla, alev või linn on nii huvitatud kui ka kõige paremini toimetulev. Omavalitsused peavad järgima riiklikke ja liidumaade õigusakte ning kohtud võivad neid vastutusele võtta õigusriigi põhimõtete mittejärgimise eest, kuid nad ei vastuta poliitiliselt riiklike või liidumaade haldurite ees ega võta neilt korraldusi.
Kogu Austria kinnisvara jääb omavalitsuste piiridesse, mis tähendab, et puuduvad inkorporeerimata alad ning valitsusel ega ühelgi elanikul pole võimalust mööda hiilida nõudest, et iga alaline elanik peab kuuluma vallakogukonda.
Kõik omavalitsused on juriidilised isikud ja neil on õigus omada kinnisvara, juhtida ettevõtteid, koguda munitsipaalmakse ja üldiselt oma rahaasju korraldada. Omavalitsustel on õigus moodustada vallaliite, mis alluvad liidumaa administratsiooni järelevalvele, ja sõlmida lepinguid teiste omavalitsustega.
Omavalitsused on miniatuursed parlamentaarsed demokraatiad, kus on rahva valitud seadusandlik kogu ja täidesaatev võim, mille asutab ja mille järelevalvet teostab seadusandlik kogu:
Vallavalitsustel ei ole kohtuasutusi.
Omavalitsuste tüübid.
Suurematele omavalitsustele antakse tavaliselt linnastaatus "(Stadtrecht)". Kuigi see eristus oli oluline keskajal ja varauusajal, on see tänapäeval puhtalt sümboolne. Linnastaatus ei anna praegu täiendavaid juriidilisi kohustusi. On mitmeid linnu, mis on praegu vaevalt rohkem kui külad ja mida nimetatakse linnadeks lihtsalt seetõttu, et need olid kauges minevikus piirkondlikud asustuskeskused. Näiteks Rattenbergi linnas elab u. 400 inimest. Hardeggi linnas on u. 1200 elanikku, kuigi ajaloolises linnatuumas − päris Hardeggis ilma ümbritsevate küladeta − elab vaid 80 inimest. Põhiseaduslikult on põhiline erinevus linnadeks olevate omavalitsuste "(Städte", ainsuses: "Stadt)" ja linnadeks mitteolevate omavalitsuste vahel see, et linnades ei nimetata omavalitsuste juhatust mitte "Gemeindevorstand", vaid "Stadtrat".
Sarnane, minevikus tähendusrikas, kuid tänapäeval sümboolne, eristus on turulinn "(Marktgemeinde)".
Linnu, mis on laiema geograafilise ulatusega majandus- ja halduskeskused, võib tõsta statuudiga linna staatusesse. Statuudiga linnal "(Stadt mit eigenem Statut" või "Statutarstadt)" on lisaks omavalitsuse ülesannetele ka ringkonna haldusorgani ülesanded. Staatusega ei kaasne täiendavat poliitilist autonoomiat: ringkondade haldusasutused on sisuliselt vaid teeninduskeskused, mida kodanikud kasutavad riigi valitsusega suhtlemiseks, näiteks juhilubade või passide taotlemiseks. Riigi valitsus kasutab nende kontaktpunktide haldamiseks tavaliselt liidumaid; statuudiga linnade puhul saab omavalitsus hoogu juurde. Nii nagu Austrias on mitmeid külasid, mis on nimeliselt linnad, kuna need olid minevikus märkimisväärsed, on Austrias ka mitmeid väiksemaid linnu, millel on kohustuslik linnastaatus, kuna need olid mõned sajandid tagasi piirkonnakeskused. Näiteks Waidhofen an der Ybbs, rahvaarv u. 11 000, või Rust, rahvaarv u. 1900. Omavalitsuses, mis täna ihaldab statuudiga linna staatust, peab olema vähemalt 20 000 elanikku. Statuudiga linna munitsipaaltäitevnõukogu nimetatakse linna senatiks "(Stadtsenat)".
Mitteametlikult nimetatakse omavalitsusi, mis ei ole linnad ega turulinnad, mõnikord maavaldadeks "(Landgemeinden)".
Kohustused.
Põhiseaduses eristatakse omavalitsusele omaste kohustuste sfääri "(eigener Wirkungsbereich)" ja kõrgemate valitsustasandite poolt omavalitsustele delegeeritud kohustuste sfääri "(übertragener Wirkungsbereich)". Põhiseadus määratleb omase sfääri minimaalse ulatuse, mida riiklikud ja liidumaade õigused võivad täiendada, kuid mitte vähendada:
Täiendavad õigusaktid panevad omavalitsustele palju lisakohustusi. Omavalitsuste hooleks on muuhulgas ühisveevärk, kanalisatsioon, prügivedu, üldvalgustus ning kalmistute rajamine ja korrashoid. Nad juhivad koole ja lasteaedu, abistavaid eluasutusi, spordi- ja kultuuriasutusi ning tuletõrjeosakondi. Igale Austria omavalitsusele põhiseadusega tagatud pädevus on väike osa nende pädevusest, mis tal praktikas on. Avalike teenustega seotud küsimused "(Daseinsvorsorge)" ületavad nii silmapaistvuse kui ka eelarve poolest palju poliitilise halduse "(Obrigkeitliche Verwaltungs)" küsimusi.
Allüksused.
Viini, Grazi ja Klagenfurti linn on jaotatud munitsipaalringkondadeks "(Stadtbezirke", kõnekeeles lihtsalt "Bezirke)". Munitsipaalringkondi ei tohi segi ajada haldusringkondadega "(politische Bezirke", kui kõnekeeles nimetatakse "samuti" lihtsalt "Bezirke)". Haldusringkonnad on ette nähtud põhiseadusega ning neil on oluline ja väga nähtav roll Austria "riiklikes" ja "piirkondlikes" haldusasutustes. Munitsipaalringkonnad on "kohalike" omavalitsuste alajaotused, mis on kehtestatud "kohalike" seadustega. Viin, Graz ja Klagenfurt on statuudiga linnad ja on seega võrdsed haldusringkondadega.
23 Viini ringkonnal "(Wiener Gemeindebezirke)" ja 17 Grazi ringkonnal on piiratud piirkonnatasandi omavalitsus. Ringkonna valijaskond valib ringkonnakogu "(Bezirksvertretung)", ringkonnakogu omakorda ringkonnavoliniku "(Bezirksvorsteher)". Ringkonnakogud ja volinikud vastutavad kõigi asjade eest, mille linn otsustab neile üle anda – üldiselt juhivad nad koole ja hoolitsevad teede korrashoiu, naabruskonna üldise hoolduse ja liikluse planeerimise eest. Neil on teatav eelarveautonoomia, kuigi nad ei saa nõuda makse ja sõltuvad linna poolt neile eraldatud rahast.
15 Klagenfurti ringkonda on ligikaudu naabruskonna suurused kvartalid, millel puudub eriline autonoomia.
Statistika.
1. jaanuari 2018 seisuga on Austrias 15 statuudiga linnad, 186 muud linna, 770 turulinna ja 1127 muud valda, kokku 2098 omavalitsust. Üks neist omavalitsustest paistab silma: Viini linn on samaaegselt statuudiga linn ja liidumaa. 1 900 000 elanikuga riigi pealinn on ka seitse korda suurem kui rahvaarvult teine linn Graz.
Ülejäänud kaheksa liidumaa arvud on järgmised:
Rahvaarvu osas on igas omavalitsusüksuste klassis suur erinevus:
Pindalalt on väikseim vald Rattenberg (0,11 km²); suurim on Tirooli hõredalt asustatud mägiterritooriumil asuv Sölden (466,78 km²). Teisel kohal on Viini linn (414,65 km²).