tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Arnold Torpel

Arnold Torpel (hiljem ka Jo(h)nny Arno(ld) Torpel; 22. oktoober 1920 Tallinn – 2. august 1995 Long Beach, Los Angelese maakond, California, USA) oli eesti poksija ja hilisem välis-eesti kultuuri- ja sporditegelane. 
Ta poksis Tallinna Poksiklubis.
Torpel oli kahekordne Eesti meister, 1938. aastal kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) ja 1939. aastal kukk-kaalus (kuni 119 naela ehk 54 kg).
Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1938. aasta Eesti–Soome maavõistlusel, kus ta kaotas oma kohtumise ning märtsis 1938 Eesti–Poola maavõistlusel, kus ta samuti kaotas oma kohtumise.
Ta osales kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1937. aastal Tallinn–Stockholmi linnavõistlusel, kus ta võitis oma kohtumise ning Tallinn–Rooma linnavõistlusel, kus ta kaotas oma kohtumise. 
Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Ta asus elama Malmösse ning võistles ka sealse poksiklubi eest, kuid näitles asjaarmastajana ka eesti teatrites.
Ta läks septembris 1950 Kanadasse. Ta võttis osa eelkõige Toronto eestlaste kultuuri- ja spordielust ning oli eesti teatrites etleja ja näitleja. Ta oli Torontos 24. mail 1951 spordiselts "Kalevi" üks asutajaid ning 14. juulil 1972 Välis-Eesti Spordiliidu üks asutajaid.
Mārtiņš Lācis

Mārtiņš Lācis (vene keeles "Мартын Иванович Лацис", sünnijärgne nimi Jānis Sudrabs; 14. detsember 1888 Rozenbeksi vald, Võnnu kreis, Liivimaa kubermang – 11. veebruar 1938 Moskva, NSV Liit) oli läti päritolu Nõukogude riigitegelane ja Nõukogude Venemaa riikliku julgeolekuasutuse Tšekaa kolleegiumi liige ja Ukraina Tšekaa esimees (1919). Peamine Tšekaa inimsusvastaste kuritegude ja Punase terrori ideoloog.
Jānis Sudrabs sündis sulase peres ja sai hariduse kirikukoolis. 1905. aastal astus ta Läti Sotsiaaldemokraatlikku Tööliste Parteisse (läti keeles Latvijas sociāldemokrātiskā strādnieku partija, lühend LSDSP; vene keeles Социал-демократическая партия Латышского края, lühend СДЛК), aastail 1905–1907 tegutses Läti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei Keskkomitee propagandistina. 1912. aastast tegutses Moskvas. Arreteeriti ja saadeti 1915. aasta augustis poliitilise tegevuse eest asumisele Irkutski kubermangu, kust aga 1916. aastal põgenes, asus elama Petrogradi ja lülitati VSDTP Petrogradi komiteesse. 
Pärast veebruarirevolutsiooni 1917. aastal oli ta Petrogradis Viiburi rajooni Punakaardi organiseerijaid. 
1917. aasta oktoobris oli Lācis Petrogradis Viiburi rajooni revolutsiooni ettevalmistamisstaabi liige, seejärel Petrogradi Sõja-Revolutsioonikomitee liige ja Sõja-revolutsioonikomitee komissaride büroo juhataja.
15. novembrist 1917 oli ta Vene SFNV Siseasjade Rahvakomissariaadi kolleegiumi liige, piirkondlike omavalitsuste valitsuse juhataja. 
20. maist 1918 oli Lācis ka ülevenemaalise kontrrevolutsiooni ja sabotaaži vastu võitlemise erakorralise komisjoni (tšekaa) kolleegiumi liige, 1918. aasta mais-juunis kontrrevolutsiooni vastu võitlemise erakorralise komisjoni osakonna juhataja. 1918. aasta juulis-novembris tšekaa ja sõjatribunali esimees, Idarinde Sõja-Revolutsiooninõukogu liige.
Tegevus tšekaas.
Pooldas oma tegevuses bolševike ainuvõimu ning 1918. aastal pärast esseeride vastuseisu bolševikepoolsele talupoegade represseerimisele pooldas vasakesseeride kõrvaldamist ja nende suhtes repressioonide kasutamist. 
Üheks repressioonide põhimõtteks oli tšekist Mārtiņš Lācise öeldud tees: 
Originaalis:"
1919. aasta septembrist kuni 1920. aasta septembrini oli tšekaa Salajas-poliitilise osakonna ülem.
1920. aasta aprillis-septembris Ukraina tšekaa esimees.
1921. aastast oli majandustööl: Soolade peavalitsuse esimehe abi ja esimees. 1922. aastast Soolasündikaadi esimees ja Mäetööstuse peavalitsuse ülema asetäitja, 1923. aastast Vene NFSV Maaharimise rahvakomissariaadi kolleegiumi liige ja Riikliku Põllumajandussündikaadi esimees. 
Samal ajal oli ka Moskva Põllumajanduspanga esimees ja Leningradi kirjastuse esimees. 
1928. aastast oli ta ÜK(b)P KK ees maapiirkondades tehtava töö ("по работе в деревне") eest vastutav instruktor ja osakonnajuhataja asetäitja, üks kollektiviseerimise ja kulakute represseerimise initsiaatoreist. 
1932. aastast töötas ta G. V. Plehhanovi nimelise Rahvamajandusinstituudi direktorina. 
29. novembril 1937 vahistati ta süüdistatuna kontrrevolutsioonilisse natsionalistlikku organisatsiooni kuulumises. 11. veebruaril 1938 mõisteti surma ja lasti maha.
Rehabiliteeriti postuumselt 1956. aastal.
Glenn Beck (telesaade)

"Glenn Beck" on Ameerika Ühendriikide Fox News Channeli poliitikasaade, mida juhib konservatiivne kommentaator Glenn Beck. 
Saadet edastas varem CNN Headline News (nüüd HLN). Esimene saade läks FNC-s eetrisse 19. jaanuaril 2009. Pärast FNC-sse üleminekut tõusid tema reitingud märgatavalt. 2009. aasta augustis ületas ta reitingute poolest isegi Fox Newsi populaarset saatejuhti Bill O'Reillyt. 
Headline Newsi periood.
Reedeste saadete motoks oli "Honest Questions", mille käigus ta intervjueeris selliseid kuulsaid inimesi nagu Ron Paul, Al Sharpton, Janice Dickinson, Larry King, Benjamin Netanyahu, Anderson Cooper ja Ben Stein.
GEICO

Government Employees Insurance Company (lühend GEICO) on Ameerika Ühendriikides sõidukikindlustust pakkuv ettevõte.
Toomas Sildmäe

Toomas Sildmäe (sündinud 21. veebruaril 1959 Võrus) on Eesti ettevõtja, poliitik, autosportlane ja sporditegelane.
Haridus.
Sildmäe on lõpetanud 1976. aastal Tartu 2. Keskkooli ja 1980. aastal Tartu Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna "cum laude". Magistritöö on ta kaitsnud Kanadas Lääne-Ontario Ülikoolis.
Sport.
Aastatel 1988–1999 harrastas Toomas Sildmäe autosporti. 1997. aastal jõudis autoralli MM-i etapil 11. ja EM-i etapil 9. kohale. Koos Margus Murakaga võitis ta kaardilugejana Eesti meistrivõistlustel autorallis klassis N 2000+ 1999. aastal kuld-, 1998. aastal hõbe- ja 1997. aastal pronksmedali.
Aastatel 1993–2009 oli Sildmäe Eesti Autospordiliidu president (vabastati ametist purjuspäi tekitatud liiklusõnnetuse järel), 2009–2012 juhatuse liige.
2010. aastast on Sildmäe Audru ringraja nõukoja esimees. Aastatel 1994–2001 kuulus ta Eesti Spordi Keskliidu juhatusse, 2000–2001 oli Eesti Olümpiakomitee liige, 2001–2004 Eesti Olümpiakomitee täitevkomitee ja 2001–2005 esindajate kogu liige.
Töökäik.
Aastail 1989–1993 oli Toomas Sildmäe aktsiaseltsi Finest Hotel Group tegevdirektor. Aastatel 1993–1994 oli ta Mart Laari esimese valitsuse majandusminister. 
2000. aastal sai Sildmäest Scandic Hotels Eesti juht . 3. oktoobril 2006 müüs ta hotelligrupile Hilton maha oma viimase, 15% suuruse osaluse Eestis kolme hotelli valdavas aktsiaseltsis Scandic Hotels Eesti . Alates 2006 on ta jälle Finest Hotel Groupi juhatuse esimees.
Sildmäe on Maksumaksjate Klubi liige. Aastatel 1999–2009 oli Sildmäe Hispaania aukonsul Eestis.
Poliitiline tegevus.
Ta oli aastatel 2001–2022 erakonna Isamaa liige.
Õigusrikkumised.
3. mail 2009, Hispaania kuningapaari Eesti visiidi eelõhtul, rammis purjuspäi autot juhtinud Sildmäe Tallinna kesklinnas mitut sõidukit, sõitis vastu parklapiiret ja lahkus sündmuskohalt. Kui ta kodumaja juurest tabati, tuvastati tal 2,8-promilline joove. 20. mail kutsuti ta Autospordiliidu presidendi kohalt tagasi. Politsei karistas teda rahatrahviga ning juhiloa äravõtmisega neljaks kuuks.
Sama aasta septembris sattus Sildmäe kriminaaluurimise alla kahtlustatuna oma abikaasa ja lapse löömises. Novembri keskel lõpetas Põhja ringkonnaprokuratuur kriminaalasja menetlemise oportuniteediga, kuna kahtlustatava süü ei olnud suur ja puudus avalik menetlushuvi. Kohtumääruse kohaselt pidi Sildmäe tegema üldkasulikku tööd, tasuma menetluskulud ning tegema annetuse Tallinna lastehaiglale.
Isiklikku.
Tema vend Tõnis Sildmäe oli Hansapanga tehnoloogiajuht. Tema isa Ilo Sildmäe oli õigusteadlane ja majandusajaloolane, ema Helga Sildmäe (neiuna Kaljumäe, 1927–1996) oli suusataja ja spordipedagoog.
Toomas Sildmäe nimetati Tartu Ülikooli auliikmeks 250 000 krooni annetamise eest ülikooli 375. aastapäeva tähistamiseks. Sildmäe kuulub vabamüürlaste seltsi.
Esimeses abielus oli ta Bruno Sauli väimees.
Tähtaeg

Tähtaeg on kindlaks määratud ajavahemik või ajahetk, enamasti ajahetk (kuupäev, kellaaeg vm), milleks mingi toiming peab olema tehtud või lõpetatud.
Õigusteaduses on tähtaeg tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 134 järgi "kindlaksmääratud ajavahemik, millega on seotud õiguslikud tagajärjed".
Tähtpäev (majandus)

Tähtpäev ehk tärmin on kalendripäev, mil tähtaeg lõpeb. Tähtpäev võib olla määratud ka päevast väiksema ühiku täpsusega, näiteks kellaajaga.
Tingimusi, millal tähtpäev saabub, reguleerib Eesti kehtivas õiguses tsiviilseadustiku üldosa seaduse § 136.
Aegumistähtaeg

Aegumistähtaeg on tähtaeg, mille jooksul nõue aegub, st mille järel võib kohustatud isik keelduda oma kohustuse täitmisest.
Nõue

Nõue on subjektiivne õigus nõuda teiselt isikult teo tegemist või sellest hoidumist.
Henry Louis Gates

Henry Louis Gates (inglise keeles Henry Louis Gates, Jr.; sündinud 16. septembril 1950) on Ameerika Ühendriikide kirjanduskriitik, haridustegelane, publitsist ja ajakirjanik. 
Teda on tunnustatud mustanahaliste kultuuri uurimise eest.
RSA (algoritm)

RSA (Rivest-Shamir-Adleman) on avaliku võtmesüsteemiga krüpteerimise algoritm andmeedastuses.
Aastal 1977, natuke aega pärast seda, kui oli esitatud avaliku võtmesüsteemi idee, koostasid kolm matemaatikut Ron Rivest, Adi Shamir ja Len Adleman näite sellest, kuidas sellist meetodit saaks kasutada. Nende auks nimetati meetod RSA skeemiks. See süsteem kasutab salajast ja avalikku võtit. RSA oli kõige populaarsem meetod avaliku võtme krüpteerimiseks ja digitaalseks allkirjastamiseks, Eesti kasutab nüüd elliptilist krüptograafiat.
Võtmete loomine.
Täisarvupaar ("e", "n") on avalik võti ja ("d", "n") privaatne võti.
Krüptimine ja dekrüptimine.
Sõnumi M saab krüptida valemiga
 formula_1 ehk formula_2, kus formula_3.
Dekrüptimine toimub vastupidi:
 formula_4.
Saku vald (1921)

Saku vald oli vald Harjumaal aastail 1921–1939. Vallamaja asus Kajamaa külas.
Saku vald oli olemas olnud juba varem (vaata Saku vald), kuid liideti 1890. aastal Saue vallaga.
Valla taasloomise otsustas Harju maakonnanõukogu oma koosolekul 28. mail 1921. Otsuse põhjuseks oli kohalike elanike palve Saku kogukond Saue vallast lahutada. Uue valla piirkonnaks oli Saku mõis, ja kõik kogukonna talud ja muud majapidamised. Otsuse kinnitas siseministeeriumi omavalitsuse asjade peavalitsus 2. juunil. Vallavalitsus hakkas asuma tollases Saku külas.
Vallavanemaks valiti Jüri Esko. Pärast Eskot oli lühikest aega vallavanem August Altof ja seejärel aastatel 1924–1939 Rudolf Marmor. 
Valla pindala oli 65 km².
Valla asulad olid Juuliku, Kajamaa, Kiisa, Nõmme, Saku, Saku-Mõisaküla, Tõdva. Elanike arv oli 1922. aastal 981, 1934. aastal 841 ja 1939. aastal 783. 1934. aastal oli vallas 149, 1936. aastal 102 talu.
1. aprillil 1939 jagati Saku vald Saue ja Tõdva valla vahel. Vallavanem Rudolf Marmor sai uue Tõdva valla esimeseks vallavanemaks.
Holdre vald

Holdre vald oli vald Valga maakonnas aastail 1921–1939. Vallamaja asus Holdre külas.
1921. aasta 22. veebruaril otsustas Valga maakonnavalitsus 1900. aastal Patküla valla külge liidetud Holdre valla uuesti lahutada ja koos Homuli (Hummuli) valla osaga nimetada uueks Holdre vallaks. Otsus jõustus 1. mail 1921.
1. aprillil 1939 jagati 1939. aasta vallareformiga vald Helme ja Vaoküla valla vahel.
Hageri vald (1921)

Hageri vald oli vald Harju maakonnas aastail 1921–1939. Vallamaja asus Hageris.
21. detsembril 1920 lahutati Harju maakonnanõukogu otsusega Adila, Maidla ja Kelba kogukonnad Kernu vallast ja Sutlema-Lümandu, Mäeküla ja Rabivere kogukonnad Kohila vallast ja asutati nendest iseseisev Hageri vald. 
Vallavalitsus hakkas tegutsema Hageri alevikus.
1. aprillil 1939 jagati vald Hageri ja Saue valla vahel.
Rein Laul

Rein Laul (20. märts 1939 Tallinn – 7. detsember 2022) on eesti helilooja ja muusikateadlane. 
Ta lõpetas 1957. aastal Tallinna 2. Keskkooli kuldmedaliga, 1958. aastal klaveri erialal Tallinna Muusikakooli, 1964. aastal muusikateaduse ja 1967. aastal kompositsiooni erialal Leningradi Konservatooriumi ning 1970. aastal muusikateaduse erialal Leningradi Teatri-, Muusika- ja Kinematograafiainstituudi aspirantuuri. Kaitses 1990 Moskva konservatooriumis doktoriväitekirja. 
1970. aastast oli ta Leningradi Konservatooriumi teooriaõppejõud (1993. aastast professor). Temalt ilmus vene ja eesti keeles teadusartikleid. Ta oli Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia audoktor.
Isiklikku.
Rein Laulu poeg on pianist Peeter Laul.
Kanepi Gümnaasium

Kanepi Gümnaasium on üldhariduskool Põlva maakonnas Kanepis.
Ajalugu.
Esimesed andmed koolihariduse alguse kohta Kanepi kihelkonnas pärinevad kirikuõpetaja aruandest 1680. aastast. Kanepi köstrikooli tegutsemisest on kirjutatud 1686. aastal. Esimene teadaolevalt maarahva seast pärinev koolmeister oli Kanepi põliselanik Jaan Raudsepp, kes töötas koolmeistrina alates 1700. aastast ning määrati 1731. aastal vakantsi ajal kirikuõpetaja asendajaks.
Kanepi Gümnaasium loeb oma haridustegevuse eelkäijaks 1804. aastal asutatud Kanepi kihelkonnakooli, mille asutas alates 1780. aastast Kanepi kirikuõpetajana teeninud Johann Philipp von Roth. Rothi asutatud poiste kihelkonnakool oli uut tüüpi kihelkonnakool ("Parochialschule"), mis Liivimaal alles 1819. aasta talurahvaseadusega üldiseks tunnustati. Kihelkonnakooli õppekavades olid lisaks tavaainetele (lugemine, kirjutamine, rehkendamine ja katekismus) ka maateadus, ajalugu, laulmine, võimlemine, põllutöö, käsitöö ja makettide valmistamine mitmesuguste hoonete ehitamiseks. Oma õppekava ja töökorraldusega lõi Kanepi kihelkonnakool eesti tulevasele pedagoogikateadusele uue – vastastikuse õpetamise meetodi.. Kanepis töötas tubli pedagoogina 1859–1866 Johannes Eglon, kuid vallandati ja vahistati, kuna tõlkis läti rahvusliku tegelase Krišjānis Valdemārsi brošüüri "Baltische, namentlich livländische Bauernzustände", eesti keelde.
Kooli muuseum.
Koolis asub oma muuseum.
Peeter Laul

Peeter Laul (sündinud 28. novembril 1977 Leningradis) on eesti juurtega pianist ja pedagoog Venemaal. 
Ta on õppinud Peterburi muusikakeskkoolis (1990–1995), Peterburi konservatooriumis (1995–2000) ja samas aspirantuuris (2000–2002). Töötab 2002. aastast Peterburi konservatooriumis õppejõuna. 
Laul on aktiivne kontsertpianist, mitme rahvusvahelise konkursi laureaat. Ta on võitnud esikoha rahvusvahelisel Aleksandr Skrjabini nimelisel pianistide konkursil 2000. aastal Moskvas. 
Ta on sage külaline ka Eesti kontserdilavadel, esinenud näiteks Tallinnas, Tartus, Jõhvis, Pärnus.
Peeter Laulu isa on Peterburis tegutsev muusikateadlane ja helilooja Rein Laul.
Eduard Konsin

Eduard Voldemar Konsin (14. detsember 1907 Luunja vald, Tartumaa – 21. veebruar 1996) oli eesti agronoom ja Luunja vallavanem.
Õppis 1926–1931 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja 1932–1933 õigusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala vilistlane.
Alates 1931 Vändra gümnaasiumi õpetaja, 1936–1944 talupidaja Luunja vallas, 1939–1944 Luunja vallavanem, 1945–1950 Pärnumaa põllumajandusosakonna, 1950–1951 Pärnu-Jaagupi MTJ agronoom, 1956–1969 Polli katsejaama peaagronoom. Elas 1994. aastal Elvas.
Endel Haljasmaa

Endel Haljasmaa (kuni 1935. aastani Endel Grünfeldt; 5. november 1903 Kirepi vald, Tartumaa – 21. aprill 1942 Sosva laager, Sverdlovski oblast) oli eesti põllumees, Elva vallavanem.
Õppis 1923–1930 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Ugala liige.
Alates 1929. aastast talupidaja Kirepis. Alates 1932 Elva piimaühisuse ja Rõngu kontrollühingu esimees, Kontrollühingute Liidu revident ja nõukogu liige. Alates 1938 Põllumajanduse Panga ja ühistegelike piimaühingute keskliidu "Võieksport" nõukogu liige. 
Põllutöökoja ja Ühistegevuskoja liige.
1941 Endel Haljasmaa arreteeriti NKVD poolt. Surmaotsus, lasti maha.
Olev Luht

Olev Luht (20. november 1910 Kavastu vald, Tartumaa – mai 1992) oli Kavastu vallavanem.
Õppis 1929–1933 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Eesti Üliõpilaste Seltsi vilistlane. 
Viibis vangilaagrites Komi ANSV-s 1948–1955.
Bigbank

Bigbank AS on pank Eestis, mis on kokku esindatud üheksas Euroopa riigis: Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis ja Bulgaarias ning piiriüleseid teenuseid osutatakse Saksamaal, Austrias ja Hollandis. Bigbank asutati 1992. aastal Tartus ning see kuulub Eesti omanikele.
Ettevõte tegutseb kõigil turgudel ühtse kaubamärgi Bigbank all. Bigbank on universaalpankade ja liisingufirmade järel Balti riikides üks suuremaid panku, kus antakse laenu nii eraisikutele kui ettevõtetele. 
Bigbank annab tarbimislaene Eestis, Lätis, Leedus, Soomes, Rootsis ja Bulgaarias, ärilaene ja kodulaenu Eestis, Lätis ja Leedus. Hiljem on panga tooteportfelli lisandunud ka kaks hoiusetoodet: tähtajaline hoius ja säästuhoius; mitmes riigis pakutakse klientidele ka krediitkaarte ja järelmaksu võimalust.
Ettevõtte omakapital kasvas 2024. aasta lõpuks 269,8 miljoni euroni ning ettevõtte laenuportfell ja hoiuseportfell kasvasid vastavalt 2,2 miljardi ja 2,4 miljardi euroni. 2024. aastal ületas Bigbanki töötajate arv 500 piiri.
Hugo Kikerpill

Hugo Osvald Kikerpill (13. detsember 1897 Meeri vald, Tartumaa – ?) oli Nõo vallavanem.
Õppis 1922–1925 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Hugo Kikerpill osales Vabadussõjas.
Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 53. valimisringkonnas.
Virtsu poolsaar

Virtsu poolsaar on poolsaar Lääne-Eestis Lääneranna vallas Suure väina ääres.
Poolsaarel asub Virtsu alevik koos Virtsu sadamaga. 
Poolsaare lõunaosas on Puhtu.
Virtsu poolsaare pindala koos Puhtulaiuga on umbes 7 km². Mandriga ühines 19. sajandil maatõusu ja teetammi ehitamise tagajärjel. Mandrist eraldavad Virtsu poolsaart Rame laht, Kase laht ja Heinlaht, kus leidub tihedaid roostikke. Ümbruses on väikesi saari ja laidusid, nagu Kõbaja laiud, Uuluti laid ja Puhtulaid.
Võõris

Võõris on aine õhus (õhuvõõris), vees või muus keskkonnas, mis sinna püsivalt ei kuulu. 
Näiteks looduslikes vetes võivad võõristeks olla plastid, mis sinna on visatud või mujalt kandunud. 
Organismi sattunud võõraid objekte nimetatakse võõrkehadeks.
Who Made Huckabee?

"Who Made Huckabee?", mis on tuntud ka kui "The Colbert/O'Brien/Stewart feud", on libadispuut saatejuhtide Stephen Colberti, Conan O'Brieni ja Jon Stewarti vahel 2008. aasta alguses selle üle, kes neist aitas kaasa presidendikandidaat Mike Huckabee edule.
Estraadiraadio

Estraadiraadio on 2006. aastal loodud Tartu ansambel.
Estraadiraadio mängib levimuusikapalu ja originaalloomingut omanäolistes instrumentaalseadetes.
2010. aastal ilmus neil esimene album.
The View

"Šoti "indie-rock"'i bändi kohta vaata artiklit The View (ansambel)"
"The View" on Ameerika Ühendriikide vestlussaade, mida edastab ABC. Selle loojateks olid Barbara Walters ja Bill Geddie, kes on saate tegevprodutsendid. Saate kaassaatejuhid on Whoopi Goldberg, kes juhib vestlusi, ning Joy Behar, Elisabeth Hasselbeck, Sherri Shepherd ja Barbara Walters.
Tuhu looduskaitseala

Tuhu looduskaitseala on kaitseala Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Kiska, Kunila, Tuhu, Oidrema, Paimvere ja Peantse külas. 
Kaitseala läbivad või sellel asuvad järgmised veekogud: Tuudi jõgi, Kuitsa oja, Tuti kraav. Kaitseala on arvatud ka Natura-alade Tuhu-Kesu linnuala ja Tuhu loodusala koosseisu. Kaitseala pindala on 3927 ha.
Kaitseala põhilise osa moodustab Tuhu soo. Kaitsealal on esindatud mitut tüüpi sood, märjad niidud ja vanad metsad. Taimestikus on tähelepanuväärne käpaliste rohkus, linnustikus on palju pistrikulisi. Kaitsealused linnuliigid: metsis, sookurg, teder jt. Kaitsealused taimeliigid: "Malaxis paludosa", "Liparis loeselii", "Daphne mezereum", "Dactylorhiza incarnata", "Epipactis palustris".
Turismi tarbeks on kaitsealale rajatud sootüüpe tutvustav matkarada ja vaatetorn.
Ajalugu.
1981. aastal moodustati Tuhu sookaitseala, mis hõlmas ainult soo Haapsalu rajoonile kuuluvat osa. 1999. aastal, kui kinnitati Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri, liideti varasemale sookaitsealale juurde Pärnumaale ulatuv osa. Uuesti kinnitati Tuhu maastikukaitseala kaitse-eeskiri mais 2005. Aastal 2018 korraldati maastikukaitseala ümber Tuhu looduskaitsealaks.
Kaitseala valitsejaks on määratud Keskkonnaamet. 
Kaitseala eesmärgid.
Varasema Tuhu maastikukaitseala kaitse-eesmärgid (2005):
Kaitseala vööndid.
Kaitseala on jagatud Tuhu soo, Tuudi raba ja Torgu soo sihtkaitsevööndiks ning Tuhu piiranguvööndiks.
Varasem Tuhu maastikukaitseala jagunes Lõpe (159,5 ha) ja Tuhu sihtkaitsevööndiks (3452,9 ha) ning Tuudi piiranguvööndiks (97,8 ha).
Whoopi Goldberg

Whoopi Goldberg (sünninimi Caryn Elaine Johnson; sündinud 13. novembril 1955) on USA näitleja, laulja ja lastekirjanik.
Ta on (2022. aasta seisuga) üks maailma 16 tippmeelelahutajast, kes on pälvinud nii Emmy, Grammy, Oscari kui ka Tony auhinna.
Tuhu soo

Tuhu soo (ka "Oidrema soo") on soo Pärnumaal Lääneranna vallas.
Tuhu soo kaitseks moodustati 1981. aastal sookaitseala pindalaga 2771 ha. Aastal 1999 laiendati endise sookaitseala piire ja selle põhjal moodustati Tuhu maastikukaitseala ning hiljem Tuhu looduskaitseala.
Tuhu soo on eriline kui suur madalsoo, ent selle servas on esindatud ka siirdesoo ja raba.
Matkarada ja vaatetorn.
Soos on sootüüpe tutvustav matkarada (laudtee) ja vaatetorn.
Rada algab ja lõpeb maanteel, seega tuleb raja alguspunkti tagasi saamiseks mööda väikest maanteed tagasi kõndida. Laudtee on kaarekujuline ning 950 meetrit pikk. Väike kõrvalharu lõpeb pingiga varustatud puhkekohaga.
Raja alguses asub 5 m kõrgune unikaalne vaatetorn TREPP, mis on valminud koostöös Eesti Kunstiakadeemiaga, olles EKA sisearhitektuuri osakonna esmakursuslaste ühisprojekt.
Katie Couric

Katherine Anne Couric (sündinud 7. jaanuaril 1957 Virginias Arlingtonis) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik.
Courici isa oli prantsuse päritolu, ta töötas suhtekorraldajana ja Atlanta ajalehe The Atlanta Journal-Constitution uudistetoimetajana. Ema oli juudi päritolu koduperenaine, kes aeg-ajalt kirjutas ilukirjandusteoseid. Katie Couric õppis Jamestowni algkoolis, Williamsburgi põhikoolis ja Arlingtoni Yorktowni keskkoolis. Keskkoolis kuulus ta ergutuskoori.
Keskkooliõpilasena käis Katherine Couric Washingtonis uudisteraadios praktikal. Aastatel 1975–1979 õppis ta Virginia ülikoolis inglise keelt ja ajalugu. Seejärel töötas mitmes tele- ja raadioettevõttes, sealhulgas ABC-s, CNN-is ja NBC-s. Töö eest pälvis ta Associated Pressi auhinna ja Emmy. 1991–2006 oli ta NBC saate "Today" kaassaatejuht. Ta oli 2000. aasta suveolümpiamängude avatseremoonia ülekande kaassaatejuht. Ta on alates 2006. aastast CBS-i õhtuste uudiste peatoimetaja ja saatejuht ning USA esimene igaõhtuse uudistesaate naissaatejuht, kelle kõrval ei ole meessaatejuhti.
Couric sai tuntuks, kui intervjueeris sukkpüksteskandaali sattunud USA asepresidendikandidaati Sarah Palini. Seda intervjuusarja vaatas rohkesti inimesi ning arvatakse, et Paliniga tehtud intervjuu võib olla üks põhjuseid, miks John McCaini presidendiks ei valitud. Intervjuudes jättis Palin vastamata pealtnäha tühistele küsimustele, näiteks missuguseid ajalehti ta loeb ja mis pani teda huvituma välispoliitikast. Kommentaatorite sõnul ei olnud Couric Palini suhtes vaenulik ega kiuslik, lihtsalt Palin ise tegi ennast naeruväärseks.
Couric eelistab kanda lühikest seelikut, see on tema firmamärk. Ta ei eralda iseend ja intervjueeritavat raske lauaga, ei varja intervjuu ajal oma jalgu.
Isiklikku.
Katie Couric abiellus 1989. aastal Jay Monahaniga. Neil on tütred Elinor (sündinud 1991) ja Caroline (1996).
1998. aastal suri Jay 42-aastaselt jämesoolevähki ning sellest ajast on Couric teinud vaatajate seas selgitustööd jämesoolevähi tekke riskide kohta. Sellega on ta suurendanud USA-s jämesoolevähiuuringutel käinud inimeste hulka. 2001. aastal suri tema 10 aastat vanem õde Emily, kes oli USA Esindajatekoja saadik, kõhunäärmevähki. Katie oli väga aktiivne NHL-i kampaanias "Hoki vähi vastu". 2005. aastal avaldas ta saates omaenda mammogrammi, lootes edendada võitlust rinnavähiga. Tegevuse eest vähivastases võitluses nimetati ta UNICEFi hea tahte saadikuks.
Bloodhound Gang

Bloodhound Gang on Ameerika Ühendriikide alternatiiv-rokki viljelev ansambel.
Valeri Bortšin

Valeri Viktorovitš Bortšin ("Валерий Викторович Борчин"; sündinud 11. septembril 1986) on Venemaa kergejõustiklane (20 km käimine).
Bortšin sai olümpiakulla 20 km käimises 2008.aasta olümpiamängudel Pekingis ajaga 1:19.01. 2006. aasta Euroopa meistrivõistlustel Göteborgis sai ta hõbemedali. Aasta hiljem, alla 23-aastaste Euroopa meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali. 2007.aasta MM-il Osakas katkestas ta võistluse.
Venemaa meistriks on Bortšin tulnud aastatel 2006, 2008 ja 2009. Hõbemedali sai ta 2005. aastal. Maailma karikavõistlustel Tšeboksarõs sai ta 2008. aastal hõbemedali. 2009. aasta MM-il Berliinis ja 2011. aasta MM-il Daegus tuli Bortšin 20 km käimises maailmameistriks.
2005. aasta kevadel jäi Bortšin vahele dopinguga (efedriiniga) ja sai aastase võistluskeelu 1. juunist 2005 kuni 31. maini 2006.
Makartism

Makartism (inglise keeles McCarthyism; hääldus [məˈkɑːθɪɪz(ə)m]) oli Ameerika Ühendriikide kõrgemate riigiametnike süüdistamine ebalojaalsuses ja riigireetmises, eriti salasidemetes kommunistidega. Mõiste võeti kasutusele neid kampaaniaid juhtinud senaatori Joseph McCarthy järgi.
Laura Ingraham

Laura Anne Ingraham (sündinud 19. juunil 1964) on Ameerika Ühendriikide ajakirjanik, publitsist ja kommentaator. 2008. aastal hakkas ta juhtima Fox News Channeli saadet "Just In".
Irena Degutienė

Irena Degutienė (sündinud 1. juunil 1949 Šiauliais) on Leedu arst ja poliitik.
Ta kuulub alates 1994. aastast kristlik-demokraatlikku Isamaaliitu.
Irena Degutienė lõpetas 1974. aastal Vilniuse Ülikooli arstiteaduskonna ja töötas seejärel mitmes haiglas, kui sai Vilniuse Ülikooli haigla peaarstiks.
Aastal 1994 sai temast tervishoiuministeeriumi kantsler. Aastal 1996 valiti ta seimi liikmeks. Aastatel 1996–2000 oli Irena Degutienė Leedu sotsiaalminister. Aastal 1999 oli ta kahel korral Leedu peaministri kohusetäitja: 4.–18. mail ja 27. oktoobrist 3. novembrini.
Ta valiti ka seimi järgmistesse koosseisudesse aastatel 2000, 2004, 2008, 2012 ja 2016. Alates 2008. aastast oli ta seimi asespiiker.
17. septembril 2009 valiti Irena Degutienė häältega 87:48 seimi esimeheks. Temast sai Leedu seimi esimene naisspiiker. Seimi esimees oli ta kuni 16. novembrini 2012. Seimi kahes järgmises koosseisus (2012–2016 ja alates 2016) on ta taas olnud asespiiker.
Vareskold

Vareskold ("Diphasiastrum") on taimeperekond kollaliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki:
Friedrich Wilhelm Ederberg

Friedrich Wilhelm Ederberg (18. juuni (vkj)/ 30. juuni 1859 Kavastu mõisavald, Haljala kihelkond, Virumaa – 2. mai 1939 Tartu) oli praost ja Eesti ärkamisaja tegelane. Ta oli tegev Eesti Kirjameeste Seltsis ja Eesti Aleksandrikooli peakomitees. Ederberg oli esimese eesti korporatsiooni Vironia (registreeritud Eesti Üliõpilaste Seltsina) asutajaid aastatel 1881–1883.
Elulugu.
Ederberg õppis aastatel 1872–1879 Tallinna Kubermangugümnaasiumis ja 1879–1883 Tartu Ülikoolis usuteadust. 1884. aastal sooritas ta Riias konsistooriumieksami. Prooviaasta oli ta Ernst Sokolowsky juhendamisel Vändra Martini koguduses. Õpetajaks ordineeris ta 23. juunil 1885 Pärnu Nikolai kirikus kindralsuperintendent Heinrich Girgensohn.
Aastatel 1885–1902 oli Ederberg Saaremaal Kaarma koguduse õpetaja, Kaarma õpetajate seminari direktor ja usuteaduse õpetaja. Seejärel teenis ta aastatel 1902–1927 Kambja kogudust. Aastatel 1919–1926 oli ta Võru ja 1926–1928 Valga praostkonna praost.
Isiklikku.
Tema esimene abikaasa Julie Wilhelmine Ederberg (neiupõlves Elens; 1861–1897) oli Saaremaa esimene naisluuletaja. Abielust sündis viis last, sealhulgas poeg Ernst (arhitekt ja muinsuskaitsja) ning Hermann (Hargla ja Koeru koguduse õpetaja).
7. augustil 1897 abiellus ta Lydia Thomsoniga (1878–1951). Laulataja oli pruudi vend Konstantin Thomson. Sellest abielust sündis poeg Bruno Ederma (Lääne-Nigula ja Rakvere Kolmainu koguduse õpetaja).
Tema tädipoeg Heinrich Bauer oli haridustegelane ja koolijuht, Eesti Vabariigi haridusminister Konstantin Pätsi esimeses valitsuses (1921–1922) ning Riigikogu II koosseisu liige (1923–1926).
Korporatsioon

Korporatsioon on mitmes riigis (näiteks USA-s) ettevõtteliik ("corporation"), mis sarnaneb Eesti äriõiguses kõige enam aktsiaseltsiga. Ajalooliselt tähendab korporatsioon ka ühiste kutse- või seisusehuvidega isikute koondist.
Tänapäeval on olemas eraõiguslikke ja avaliku-õiguslikke korporatsioone.
Saksamaal on korporatsioonid, mis on eraõiguslikud, näiteks aktsiaseltsid või piiratud vastutusega äriühingud, osalevad üldises majanduselus. Nende vaba asutamine ja tegutsemine on Saksamaa Liitvabariigis põhiseadusega tagatud, nagu ka liikmesus (GG artikli 19 lõige 3 koostoimes artikli 9 lõikega 1). See kehtib ka teistes ELi liikmesriikides asuvate eraõiguslike juriidiliste isikute kohta.
Korporatsioon esimeses tähenduses on iseseisev juriidiline isik, mil on selle liikmete omadest eraldiseisvad õigused ja kohustused. Ehkki inglise keeles võib "corporation" vastata kontekstist sõltuvalt nii eesti terminile "ettevõte" kui ka "juriidiline isik", tähistatakse eesti keeles sõnaga "korporatsioon" eelkõige äriühinguid, enamasti suurettevõtteid. Tähendusnihke tõttu tuleb seda sõna tõlkides pöörata kontekstile erilist tähelepanu.
Korporatsioonideks nimetatakse lühidalt ka üliõpilaskorporatsioone (korp!), millised tegutsevad Eestis alates 19. sajandi esimesest poolest.
Soxhleti ekstraktor

Soxhleti ekstraktor (ehk Soxhleti aparaat) on laboratoorne seade vähe (mõõdukalt) lahustuva komponendi eraldamiseks tahkest materjalist sobivalt valitud solvendiga.
Parempoolsel joonisel on toodud Soxhleti ekstraktor skemaatiliselt: 1 – magnetsegaja; 2 – destillatsioonikolb solvendiga; 3 – solvendi aurude ülesjuhtimise toru; 4 – ekstraktoriosa; 5 – tahke ekstraheeritav materjal; 6 – sifooni ülaosa; 7 – sifoon juhib vedeliku kolbi tagasi; 8 – vahetükk; 9-11 – tagasivoolu jahuti vee sisse- ja väljavoolu otstega.
Soxhleti aparaadi ekstraktoriossa pannakse filterpaberi vahele tahke materjal. Ekstraktori alla paigutatakse destillatsioonikolb solvendiga, mille maht ületab 3 kuni 4 korda ekstraktoriosa mahtu, ja peale pannakse tagasivoolu jahuti. Solventi keedetakse, see valgub tahke materjaliga täidetud ekstraktoriossa ja kui selles vedeliku tase tõuseb sifooni ülemise otsani, siis viimane tühjendab ekstraktoriosa juhtides vedeliku tagasi destillatsioonikolbi. Selline ekstraktsioonitsükkel kordub automaatselt mitme tunni või ka mitme päeva jooksul, kusjuures sama solvendiports tsirkuleerib süsteemis korduvalt. Iga tsükli jooksul lahustub väike portsjon huvipakkuvat mittelenduvat komponenti, mis lõpptulemusena koguneb destillatsioonikolbi. Ekstraktsiooni lõpetamise järel võib kolvis oleva solvendi üle ajada näiteks rotatsioonaurustiga ja mittelenduv komponent jääb kolvi põhja.
Friisi keel

Friisi keel kuulub läänegermaani keelte inglise-friisi alarühma. Eesti keeles kasutatakse nimetust "friisi keel" ka läänefriisi keele tähenduses.
Friisi keele lähimaks sugulaskeeleks on inglise keel. Ajaloolistest põhjustest tulenevalt ei ole friisi keel ühtne, vaid jaguneb kolmeks üksteisest üsna erinevaks murderühmaks, mida võib pidada ka keelteks: läänefriisi, idafriisi ja põhjafriisi keel. Enam väljaarenenud on läänefriisi keel, kuivõrd selle rääkijaid on kõige rohkem ning nad moodustavad piirkonna üldisest elanike arvust suhteliselt suure osa. 
Friisi keele rääkijate arvuks Euroopas hinnatakse umbes 425 000 inimest. Nendest ligi 410 000 elab Hollandis Friisimaa provintsis.
Keelenäide.
Idafriisi
Põhjafriisi
Läänefriisi
Taani
Hollandi 
Saksa
Inglise
Eesti
Kold

Kold ("Lycopodium") on taimede perekond kollaliste sugukonnast.
Eestis on levinud kaks liiki:
Carl Gustav Jochmann

Carl Gustav Jochmann (21. veebruar 1789 Pärnu – 1830 Naumburg) oli baltisaksa päritolu publitsist ja keelefilosoof.
Jochmann sündis Pärnus raesekretäri pojana. 14-aastaselt jätkas ta haridusteed Riia Toomkoolis ja Heitmanni erakoolis (1803–1805). Seejärel õppis Leipzigi, Göttingeni ja Heidelbergi ülikoolis õigusteadust. Astus Poola vabastamise eesmärgil Napoleoni armeesse. Loobus siiski sõjaväelisest karjäärist leitnandi auastmes ja sõitis Šveitsi kaudu tagasi Riiga. Seal töötas ta 1810. aastast advokaadina ja põgenes vaid sõja ajaks Suurbritanniasse.
Riias teenis Jochmann varanduse, mis võimaldas tal ülejäänud elu edukalt toime tulla. Ta reisis Euroopas ning kirjutas anonüümselt esseid poliitikast ja kultuurifilosoofiast. Julius Eckhardt on teda nimetanud üheks väljapaistvamaks publitsistiks, kes on iial Balti provintsidest võrsunud.
Carl Gustav Jochmann on saksa keeleruumis tänini tunnustatud suure valgustajana. Oma kirjutistes arutles ta näiteks keele, poeesia, protestantismi ja Prantsuse revolutsiooni üle. Heidelbergis on äsja ilmunud esimene osa tema kaheksaköitelisest kogutud teoste sarjast.
Jochmanni kool.
Carl Gustav Jochmann jättis testamendiga 15 000 hõberubla erakooli asutamiseks Pärnusse. Koolis pidid haridust saama eesti soost poisid ning selles antav õpetus pidi tema soovi kohaselt olema vaba vaimulikest ja ilmalikest väärmõjudest.
Pärnu raeni jõudis teade Jochmanni testamendist alles üheksa aastat pärast tema surma pastor J. H. Rosenplänterilt. 1863. aastal avaldati testament Riia ajakirjas Baltische Monatschrift. Kool saadi avada alles 8. jaanuaril 1873, koolimaja ehitati Supeluse ja Pühavaimu tänava nurgale (Pühavaimu 26).
Jochmanni kooli esimene õpetaja oli Robert Lenz. Kool kasvas üheks Pärnu suurematest: 1886. aastal ulatus õpilaste arv 205-ni, muidu kõikus see 120 ja 150 vahel. Koolis õppis nii linnakodanike, talupoegade kui ka välismaalaste lapsi. Õpetajate seas olid Johannes Kuus, rahvaliku laulu "Õrn ööbik" viisi autor Karl Ramm, Jüri Kornfeldt (Kalmaru) jt. Koolis õppis Pärnu esimene eestlasest linnapea, advokaat Jaan Leesment , samuti Tartu Peetri koguduse õpetaja Arnold Laur.
Eesti iseseisvuse saabudes võeti kool linna koolivõrku ning nimetati Pärnu 4. algkooliks. 1930. aastal koliti kool Kuninga tänavale nn Rosenplänteri majja.
Vana Jochmanni koolimaja seinal avati 21. augustil 2002 mälestustahvel kirjaga: "Siin asus aastatel 1873 kuni 1917 Jochmanni erakool, mis sai nime selle asutaja, poliitilise ja kultuurilise kirjamehe Carl Gustav Jochmanni järgi." Alates 2007. aastast tegutseb selles majas Laine Mägi Tantsukool.
David Frost

David Paradine Frost (7. aprill 1939 – 31. august 2013) oli inglise ajakirjanik, humorist ja meediategelane. 
Ta oli poliitilise satiiri eestvedaja, kes intervjueeris paljusid tuntud inimesi, näiteks Richard Nixonit. Alates 2006. aastast juhtis ta kanali Al-Jazīrah saadet "Frost Over The World".
Anders Larsson

Anders Larsi poeg (rootsi keeles "Anders Larsson målare"; u. 1510 Nyköping – 1586 Kronobergi loss, Växjö) oli Eestimaal tegutsenud Rootsi kunstnik, arhitekt, fortifikatsiooni-insener.
Ta tegutses muuhulgas Gripsholmi, Svartsjö ja Stockholmi lossi ehitusel. 
Pärast Harju-, Viru- ja Järvamaa rüütelkonna ja Tallinna linna ustavusvande andmist Rootsi kuningas Erik XIV-le ning Rootsi riigivõimu kehtestamist Eestimaal juhtis Anders 1561. aastast kindlustustöid Eestimaal Tallinnas ja hiljem ka Paides, Uus-Pärnus ja Viiburis.
Ta valmistas ka joonistuse esimese rootslaste Eestimaa asehalduri Lars Ivarsson Flemingi hauakivile, kes suri 1562. aastal Tallinnas ja on maetud Oleviste kirikusse.
Perekond.
Tema vanemad olid Nyköpingi kodanik Lars Andersson ja Brita Eriksdotter Soop, kes oli Erik Soopi ja Märta Pedersdotter Skytte tütar.
Ta oli Tartu Ülikooli esimese kantsleri Johan Skytte vanaonu, tema õde Elin oli Skytte emapoolne vanaema.
Kalapüük (sümbol)

Kalapüük on sümbol, mis Hiinas tähendab valitsemise kunsti ("oskamatu kalamees ei saa kala, taktitu valitseja ei suuda inimesi enda poole võita") ja kristluses paganate kiriku rüppe toomist, apostlit kui "inimeste kalastajat".
Khmeeri keel

Khmeeri keel (ka keskkhmeeri keel; "phéasa Khmêr" ភាសាខ្មែរ) on moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mis moodustab eraldi keelerühma (khmeeri keeled). Ta on vietnami keele järel suurima kõnelejate arvuga keel Austroaasia hõimkonnas.
Traditsiooniliselt ühtseks peetud khmeeri keel jaotatakse mõistetavuse printsiibi järgi keskkhmeeri keeleks ja põhjakhmeeri keeleks. Traditsiooniliselt on põhjakhmeeri keelt peetud khmeeri keele põhjamurdeks. 
Kambodžas, kus elab enamik keele kõnelejaid, on keskkhmeeri keel ametlik keel. 
Khmeeri keelt räägivad khmeerid.
Khmeeri keele vanimad kirjalikud mälestised pärinevad 6. või 7. sajandist.
Khmeeri kiri ("âksâr Khmêr"), mida kasutab keskkhmeeri keel, põhineb iidsel India lõunaosas levinud pallava kirjal. Põhjakhmeeri keel kasutab tai kirja. 
Khmeeri keelt on oluliselt mõjutanud sanskriti ja paali keel, eriti suurte mõjudega on õukondlik ja religioosne keelekasutus. Naabruse tõttu on khmeeri keel mõjutanud tai, lao, vietnami ja tšaami keelt ning need omakorda khmeeri keelt. 
Koloniaalajal laenas khmeeri keel sõnu prantsuse keelest, eriti täienes meditsiini- ja tehnikasõnavara.
Erinevalt naabruskonna keeltest (sealhulgas tai keel, lao keel ja vietnami keel) ei ole khmeeri keel toonikeel. Keeles esineb aspiratsioon.
San Salvadori departemang

San Salvadori departemang on El Salvadori departemang, mis asub riigi keskosa lääneosas. Keskus on riigi pealinn San Salvador. Departemangus paiknevad Rio Lempa org, "Valle de las Hamacas" (Hammocki org) ja osa Ilopango järvest. Suuremad linnad on San Salvador, Ciudad Delgado, Mejicanos, Soyapango, Panchimalco ja Apopa.
Departemangu pindala on 886 km² ja rahvaarv üle 2 miljoni. Departemang moodustati 12. juunil 1824.
Euroopa Konservatiivid ja Reformistid

Euroopa Konservatiivid ja Reformistid on paremtsentristlik fraktsioon Euroopa Parlamendis. See loodi Briti konservatiivide eestvedamisel pärast 2009. aasta valimisi ning erineb Euroopa Rahvapartei fraktsioonist peamiselt selle poolest, et ei toeta föderaalse Euroopa ideed.
2024. aasta valimiste järel sai sellest Euroopa Parlamendis suuruselt teine fraktsioon. Sinna kuulub 83 saadikut, esindatud on enam kui pooled Euroopa Liidu liikmesriigid.
Fraktsiooni esimehed on Nicola Procaccini (Itaalia, Itaalia Vennad) ja Ryszard Legutko (Poola, Õigus ja Õiglus).
Fraktsiooni põhimõtted on toodud nn Praha deklaratsioonis.
Praha deklaratsioon.
Olles teadlik pakilisest vajadusest reformida Euroopa Liitu tuginedes eurorealismile, avatusele, aruandekohuslusele ja demokraatiale viisil, mis austaks meie rahvuste suveräänsust ning keskenduks majanduse taastumisele, kasvule ja konkurentsivõimele, jagab Euroopa Konservatiivide ja Reformistide fraktsioon järgmisi põhimõtteid:
1. Vaba ettevõtlus, vaba ja aus kaubandus ja konkurents, minimaalsed regulatsioonid, madalad maksud ning õhuke valitsus kui isikliku vabaduse ning personaalse ja rahvusliku jõukuse põhiline katalüsaator.
2. Üksikisiku vabadus, suurem isiklik vastutus ja suurem demokraatlik aruandekohuslus.
3. Jätkusuutlik varustatus puhta energiaga rõhuasetusega energiajulgeolekule.
4. Perekonna kui ühiskonna algrakukese olulisus.
5. Rahvusriigi suveräänsuse puutumatus, vastuseis euroföderalismile ning austuse taastamine tõelise subsidiaarsuse suhtes.
6. Üleatlandilise julgeolekupartnerluse väärtustamine uuele elule äratatud NATO-s ning toetus noortele demokraatiatele üle kogu Euroopa.
7. Tõhusalt kontrollitud immigratsioon ning lõpu tegemine asüüliprotseduuride kuritarvitamisele.
8. Toimivad ja kaasaegsed avalikud teenused ning arvestamine nii maa- kui ka linnakogukondadega.
9. Lõpp raiskamisele ja üleliigsele bürokraatiale ning pühendumine suuremale läbipaistvusele ja aususele Euroopa Liidu institutsioonides ja Euroopa Liidu raha kasutamisel.
10. Kõikide Euroopa Liidu liikmesriikide, uute ja vanade, suurte ja väikeste, austamine ja võrdne kohtlemine.
Suhted Eestiga.
2009. aastal Eestis kandideerinutest kavatses selle fraktsiooniga liituda Martin Helme, kes ei osutunud aga valituks. Briti Konservatiivse Partei juht David Cameron kutsus pärast valimisi sinna Indrek Tarandit, kuid Tarandile see fraktsioon ei meeldinud.
2014. aastal ükski Eestis kandideerinu selle fraktsiooniga ühineda ei kavatsenud.
Aldivõti

Aldivõti on noodikirja märk. See on C-võti (tähistab esimese oktavi C asukohta), mis on asetatud noodijoonestikule nii, et C asub kolmandal joonel.
Aldivõtit kasutatakse vioola, "viola da gamba" ja alttrombooni mängitava muusika ülesmärkimisel. Algselt kasutati seda ka aldi hääleliigi ja keskmisi partiisid mängivate oboede ja plokkflöötide jaoks.
Allegretto

Allegretto on noodikirjas tempomärge, mis märgib võrdlemisi kiiret tempot (kuid veidi aeglasemat kui "allegro").
"Allegretto" võib olla ka heliteose või selle osa pealkiri.
Amati

Amatid olid perekond itaalia viiulimeistreid, kes tegutsesid Cremonas umbes aastatel 1549–1740.
Klas Horn (1517–1566)

Vabahärra Klas Kristersson Horn af Åminne (ka Clas (Claes, Klaes) Christersson Horn; soome keeles Klaus Kristerinpoika Horn; u 1517 Turu linnus – 9. september 1566 Åby, Halland, Östergötland) oli soome päritolu Rootsi riiginõunik ja ülemadmiral.
Klas Kristersson Horn af Åminne oli 1553. aastast Soomes paiknevate vägede ülemjuhataja, Soomet valitseva Gustav Vasa poja Johani usaldusmees, kes määrati pärast Vene-Rootsi sõda 1557 Viiburi linnuselääni komandandiks (Viiburi asehaldur).
Liivi sõja ajal 1561 oli Klas Horn Rootsi kuninga Erik XIV saadik Eestimaal ja sama aasta jaanipäeval vallutas ta Toompea Väikese linnuse, Poola kuninga protektsiooni all olnud Liivimaa ordu Toompea linnusepealik Caspar von Oldenbockumilt. Pärast vabahärra Lars Ivarsson Flemingi (u 1520–1562) määramist esimeseks Eestimaa asehalduriks oli Horn tema nõuniku ja kohusetäitjana augustis 1561 ka Eestimaa asehalduri ametis. Horn tellis Tallinna ja Põhja-Eesti alistumise jäädvustamiseks 320 sentimeetri kõrguse ja 145 sentimeetri laiuse raidkivitahvli, millel on Rootsi riigivapp ning selle all tema enda vapp ja nimi Nicolavm Christierni e Aaminne. Tahvel asub tänapäeval Tallinnas Meremuuseumi õuel Paksu Margareeta juures. 
29. juunil 1561 sai ta kuningas Erik XIV kroonimisel Åminne ehk Joensuu mõisa (asus kaasaja Salo linna alal) vabahärratiitli.
Liivi sõja ajal, 1561. aastal, kui Ungru mõisnik keeldus Rootsi kuningale Erik XIV andmast truudusvannet, võeti Ungru mõis temalt ära ja anti Klas Hornile.
1562 vallutas ta Padise ja Paide.
1563 sai ta riiginõunikuks ja ülendati Põhjamaade seitsmeaastase sõja ajal 8. augustil 1564 (t.a. 3. mail 1566) Rootsi laevastiku ülemadmiraliks.
Ta suri 1566. aastal katku ja on maetud Uppsala toomkirikusse, kus asub ka tema ja ta abikaasa reljeeffiguuridega hauaplaat. Päris-Soomes Halikko kirikukülas asuvas kirikus asub 1571. aastal valmistatud kivitahvel tema ja ta abikaasa vappidega.
Perekond.
Tema vanemad olid Raseborgi ja Turu linnusefoogt, ning 1504. aastal Olavinlinnas (Nyslott) toimunud Vene-Rootsi vaherahu sõlmimisel osalenud Krister Klasson (Horn) (surnud 1520; ) ja Sundbyst pärit Ingeborg Siggesdotter Sparre (1474–1544), kes oli Sigge Larssoni (Sparre af Rossvik) ja Kerstin Månsdotteri (Natt och Dag) tütar. Tema õde Brita Kristersdotter Horn (sündinud 1520) oli abielus Soome asehalduri Nils Andersson Boijega (soome Niilo Antinpoika Boije).
Ta oli mitme Eestimaa asehalduri sugulane, Henrik Klasson Horni (1512–1595) onupoeg, Göran Boije onu ja tema poolõde Catharina Göransdotter Stiernsköld (surnud 1584) oli Tallinna linnuse pealiku ja asehalduri Hans Lejoni (u 1530–1572) ema, ning poolvend Claes Åkesson Tott (u 1530–1590) sõjavägede ülemjuhataja Eestimaal.
Klas Horn abiellus 1551 Åkeröst pärit Kerstin Krummega (surnud 1575), kes oli Jakob Nilsson Krumme (surnud 1531 Hedensö mõisas) ja Anna Clementsdotter Hogenskildi (1513–1590) tütar. Abielust sündisid:
Sügispealinn

Eesti sügispealinn on aunimetus, mida on Narva kandnud 1999. aastal ning igal aastal alates 2009. aastast. Seda tiitlit kannab Narva 20. septembrist kuni astronoomilise talve alguseni 21. detsembril.
"Sügispealinna tiitel kohustab Narvat hoidma sügistorme mõõdukad, saatma rändlinnud teele ja kindlustama linnakülalistele hea meeleolu."
Varem on tehtud ettepanekud anda sügispealinna tiitel Rakverele (aastal 2002) ja Tartule (aastal 2006).
Kevadpealinn

Eesti kevadpealinn on mänguline nimetus, mida kannab Türi aastast 1999 igal kevadel 20. märtsist kuni 20. juunini.
Lisaks maikuus toimuvale traditsioonilisele Türi Lillelaadale tähendab kevadpealinnaks olemine Türi kui aedlinna tutvustamist külalistele ja rohkeid kultuuriüritusi Türi Kevadfestivali raames. 
Kevadpealinna maskott on mururoheline ja lilleline Murumoor.
Talvepealinn

Eesti talvepealinn on aunimetus, mida kannab Otepää aastast 1996 igal talvel 21. detsembrist kuni 20. märtsini.
Sari õnnetuid lugusid

"Sari õnnetuid lugusid" ("A Series of Unfortunate Events") on USA kirjaniku Daniel Handleri (pseudonüüm Lemony Snicket) aastatel 1999–2006 kirjutatud romaanide sari.
Romaanide sisu.
Raamatud räägivad Violet, Klaus ja Sunny Baudelaire'ist, lastest, kelle vanemad surevad kohutavas tulekahjus. Algul on lapsed pere tuttava härra Poe juures, aga hiljem viiakse nad oma geograafiliselt lähima sugulase krahv Olafi juurde. Olaf kohtleb lapsi julmalt ja laseb neil enda juures elada ainult selleks, et nende varandus kätte saada. Kui lapsed suudavad lõpuks hr Poele ja Olafi naabrile kohtunik Straussile tõestada, et Olaf on halb inimene, põgeneb ta oma teatritrupiga ja ähvardab nende varanduse ikkagi kätte saada. 
Järgmistes romaanides proovib Olaf eri maskeeringute abil lapsi kinni püüda, tihti tappes nende uued vanemad. Seitsmenda raamatu lõpus lavastatakse orvud mõrvas süüdi ja nad ei saa enam hr Poe käest abi paluda. Sellest alates hakkavad nad otsima salapärase VTK organisatsiooni kohta vihjeid. VTK on salaselts, kuhu kuulusid orbude vanemad, mõned nende kasuvanemad, krahv Olaf ja ka raamatute autor. VTK kohta saavad lapsed teada uute sõprade Isadora ja Duncan Quagmire käest, kelle vanemad kuulusid samuti VTK-sse. "Kurjuse küla" on viimane raamat, kus Baudelaire'id oma sõpru näevad, esimest korda kohtusid nad "Karmis koolis".
August-Friedrich Jugandi

August-Friedrich Jugandi (17/29. juuli 1899 Võrumaa – 1941, hukati Tartu Tankitõrjekraavis) oli Tartu Eesti Panga ametnik. 
Ta eestistas oma perekonnanime Tilger 1935. a (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935. a (RTL 1935, 28) Jugandi-ks. 
Ta abiellus Salme Vaheriga (Salme Jugandi suri 1979. aastal Tartus.). August-Friedriche Jugandil ja Salme Jugandil oli kolm last. Vanim nende poegadest, Roland Jugandi, sündis 23. märtsil 1924. a Tartus ning suri 1. juunil 1981. a Tallinnas. Tütar, Ingrid Jugandi, sündis 23. märtsil 1927. a Tartus. Poeg, Guido Jugandi sündis Tartus, immigreerudes 1941.a algselt Saksamaale ja hiljem Kanadasse, sünni- ja surma aeg teadmata.
Keskkonnaregister

Keskkonnaregister oli Eesti loodusvarade, looduspärandi, keskkonnaseisundi ja keskkonnategurite andmeid sisaldav riigi põhiregister. Igale objektile registris anti kood.
Keskkonnaregistri eesmärk oli koondada kogu keskkonnaandmestik ühte registrisse, seostades selle kaudu kõik keskkonnaandmed ajas ja ruumis ning anda neile õiguslik tähendus, tagades sellega andmestiku usaldatavuse nii rahvusvahelisel kui riigisisesel tasandil.
Keskkonnaregistri seadus jõustus 1. jaanuaril 2003 ja see kehtis kuni 6. juunini 2022. Seaduse kehtetuks tunnistamise järel kanti looduskaitse ja veega seotud valdkondade andmed keskkonnaregistrist üle Eesti Looduse Infosüsteemi.
Katteepiteelkude

Katteepiteelkude ehk katteepiteel on loomorganismi pindu katva funktsiooniga epiteelkude, mis jaguneb soole epiteeliks, hingamiselundite epiteeliks ja naha pindmiseks kihiks (marrasknahk).
Katteepiteeli rakkude kuju järgi eristatakse:
Eesti looduse infosüsteemi objekti registrikood

Eesti looduse infosüsteemi objekti registrikood (varem "keskkonnaregistri kood") on Eesti looduse infosüsteemi kantud objekti tähistav unikaalne kood.
Koodi skeem objektitüüpide lõikes on järgmine (x tähistab numbrit):
Raikküla oja

Raikküla oja (ka "Raikküla peakraav, Raikküla-Järvakandi peakraav") on oja Raplamaal Kehtna vallas Lellapere ja Sooaluste külas ning Rapla vallas Kaigepere, Koikse, Lipametsa, Põlma ja Raikküla külas.
Oja pikkus on 9,6 km. See suubub Koikse külas vasakult Vigala jõkke (62,8 km suudmest). Oja valgla on 29,6 km². Oja algab Põlma külas. Lähte juures ületab oja Kehtna–Põlma tee. Ojast umbes 300 m ida poole jääb Kaigepere soo. Raikkülas ületab oja Rapla–Järvakandi–Kergu maantee. Suudmest umbes 700 m loodesse jääb Rapla–Märjamaa maantee.
Oja on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m. Oja vett kasutab majanduslikult (vee erikasutusloaga) Raikküla vallavalitsus.
Raikküla oja keskkonnaregistri kood on VEE1110700.
D'Entrecasteaux' saared

D'Entrecasteaux' saared on saared Saalomoni meres. 
Saarte pindala on umbes 3100 ruutkilomeetrit. Saared on mägised, kõrgus kuni 2556 meetrit. Suuremad saared on Fergusson (Moratau), Goodenough (Nidula), Normanby (Duau) ja Sanaroa.
Saared kuuluvad Paapua Uus-Guineale.