Isamaa Erakond

Isamaa (varem "Erakond Isamaa ja Res Publica Liit", lühend IRL; ametlikult ISAMAA Erakond, ka "Isamaa erakond" ja "Isamaa Erakond") on rahvuslik konservatiivne partei, mille algust võib lugeda aastast 1992 (Rahvusliku Koonderakonna Isamaa moodustamisest) ja mis praegusel kujul sündis erakondade Isamaaliit ja Res Publica ühinemisel 2006. aastal.
Erakonnal oli Äriregistri andmeil 18. detsembri 2018 seisuga 8525 liiget. 2020. aasta lõpu seisuga kuulus erakonda 7797 inimest.
Isamaa on Euroopa konservatiivseid, paremtsentristlikke ja kristlik-demokraatlikke erakondi ühendava Euroopa Rahvapartei liige.
Oma põhikirja järgi on erakond "Eestis tegutsev alalhoidliku maailmavaatega aatekaaslaste vabatahtlik liit." Traditsioonilisel parem-vasakskaalal peetakse Isamaad paremtsentristlikuks erakonnaks, erakonna põhikirjas sätestatud alalhoidliku maailmavaate all peetakse üldaktsepteeritult silmas konservatismi.
Päritolu.
Isamaa alguspunkt on 1989. aastas, kui patriootlikult ja demokraatlikult meelestatud noored haritlased lõid ühenduse Res Publica. Aasta varem, 1988 lõid Eesti iseseisvuslased Eesti Rahvusliku Sõltumatuse Partei ning demokraatia ja vabaturumajanduse pooldajad kaks kristlik-demokraatlikku ühendust. Eeskätt need rühmitused lõid aastal 1992 valimised võitnud valimisliidu Isamaa ning moodustasid 1995 erakonna Isamaaliit. Ühendus Res Publica andis 2002. aastal veel ühe võrse – erakonna Ühendus Vabariigi Eest Res Publica. Isamaa on ajapikku hõlvatud paarkümmend paremtsentristlikku, konservatiivset või kristlik-demokraatlikku poliitilist liikumist, erakonda ja ühendust või nende liikmeid.
Liitunute hulgas on järgmised erakonnad ja muud poliitilised ühendused või nende liikmed:
Ajalugu.
Ühinemiskavatsusest teatati 4. aprillil 2006. Algselt väljapakutud nimi oli "Erakond Eesti Eest". Ühinemise kiitsid 4. juunil 2006 heaks mõlema erakonna üldkogud. Ametlikult registreeriti uus erakond 15. novembril 2006.
25. oktoobril 2006 allkirjastasid veel omavahel ametlikult liitumata Isamaaliit ja Res Publica ühinemislepingu erakonnaga Põllumeeste Kogu.
Isamaa ja Res Publica Liidu esimeseks tõsiseks probleemiks kujunes ühise peaministrikandidaadi leidmine 2007. aasta Riigikogu valimisteks. Oktoobris 2006 süüdistas Res Publica esitatud kandidaat Jaak Aaviksoo Isamaaliitu surve avaldamises Mart Laarile peaministrikandidaadi koha tagamiseks ja Res Publica huvide eiramises ühenderakonna juhtimisel. Kompromissina otsustas Jaak Aaviksoo oma kandidatuuri taandada ja Isamaaliit kohustus omalt poolt järgima ühinemislepingu ning ühenderakonna põhikirja tingimusi. 21. oktoobril 2006 kinnitas ühenderakonna volikogu Mart Laari ametlikult peaministrikandidaadiks.
2007. aasta Riigikogu valimised.
IRL kulutas valimiskampaaniaks 19,7 miljonit krooni, sealhulgas
2007. aasta Riigikogu valimistel kogus erakond 98 203 häält ehk 17,9 protsendi valijate toetuse. See tähendas parteile 19 kohta Riigikogus. Võrreldes Isamaaliidu ja Res Publica tulemustega 2003. aasta Riigikogu valimistel kaotati kokku 16 kohta, seda peamiselt Res Publica tugevalt vähenenud populaarsuse tõttu.
2011. aasta Riigikogu valimised.
IRL sai Eesti 101-liikmelises Riigikogus 23 mandaati. Mandaadi said: Mart Laar, Juhan Parts, Ken-Marti Vaher, Urmas Reinsalu, Tõnis Lukas, Helir-Valdor Seeder, Marko Mihkelson, Ene Ergma, Jaak Aaviksoo, Marko Pomerants, Aivar Kokk, Annely Akkermann, Margus Tsahkna, Priit Sibul, Tõnis Palts, Toomas Tõniste, Andres Herkel, Erki Nool, Siim Valmar Kiisler, Sven Sester, Kaia Iva, Reet Roos, Indrek Raudne.
Riigikogu IRLi fraktsioonist arvati välja 2011. aasta lõpus Indrek Raudne.
2012. aasta lõpus lahkus Riigikogu IRLi fraktsioonist Tõnis Lukas, 2013. aasta juunis Mart Laar ning 2013. aasta detsembris lahkus Riigikogu IRLi fraktsioonist Andres Herkel. 2014. aasta jaanuarist kuni juunini asendas Riigikogu IRLi fraktsioonis Reet Roosi Lauri Vahtre. 2014. aasta seisuga kuuluvad Riigikogu IRLi fraktsiooni: Kaia Iva, Andres Jalak, Toomas Tõniste, Aivar Kokk, Andrus Saare, Annely Akkermann, Ene Ergma, Erki Nool, Juku-Kalle Raid, Kaja Kreisman, Liisa-Ly Pakosta, Margus Tsahkna, Marko Mihkelson, Marko Pomerants, Mart Nutt, Peeter Laurson, Priit Sibul, Lauri Vahtre, Siim Kabrits, Sven Sester, Tõnis Palts, Ülo Tulik.
2015. aasta Riigikogu valimised.
IRL sai Riigikogus vaid 14 mandaati ja oli nende valimiste suurim kaotaja. Mandaadi said Juhan Parts, Marko Mihkelson, Margus Tsahkna, Aivar Kokk, Viktoria Ladõnskaja, Urmas Reinsalu, Marko Pomerants, Andres Metsoja, Priit Sibul, Maire Aunaste, Helir-Valdor Seeder, Ken-Marti Vaher, Raivo Aeg ja Jaak Aaviksoo.
Nimemuutus.
2. juunil 2018 otsustas IRLi suurkogu erakonna nime muuta Isamaa erakonnaks.
Ajajoon&lt;br&gt;
"Isamaaliidu eelkäijad ja Isamaaga liitunud erakonnad"
Rahvuslik Koonderakond Isamaa (EKDE + EKRE + EKDL + VKE) 1992-1995&lt;br&gt; 
Esimees Mart Laar
21.10.1992-8.11.1994 Mart Laari esimene valitsus, koalitsioonis RKEI, Mõõdukad, ERSP ja ELDP. Isamaa ministrid: justiitsminister Kaido Kama, Urmas Arumäe, kaitseminister Hain Rebas (ERSP), Jüri Luik, Indrek Kannik, Enn Tupp, majandusminister Ain Saarmann, Toomas Sildmäe, Toivo Jürgenson, rahandusminister Madis Üürike, Heiki Kranich (ELDP), Andres Lipstok (ELDP), välisminister Trivimi Velliste, Jüri Luik, energeetikaminister Arvo Niitenberg.
 * 1992 omandireform, pangakrahh.
 * 25.08.1993 proportsionaalne tulumaks 26%.
 * 1993 Narva ja Sillamäe autonoomia referendum.
 * 1993 jäägrikriis.
 * 1993 relvaostuleping Iisraeliga.
 * 1993 liitumine Euroopa Nõukoguga.
 * 3.02.1994 liitumine NATO rahupartnerlusprogrammiga.
 * 18.07.1994 vabakaubanduslepe Euroopa Liiduga.
 * 31.08.1994 lahkusid viimased Venemaa väeosad.
Septembris 1994 eraldus Vabariiklaste ja Konservatiivide Rahvaerakond (VKRE 1994-1998).
Isamaaliit (RKE Isamaa + ERSP) 1995-2006 &lt;br&gt;
Esimehed Toivo Jürgenson, Mart Laar, Tunne Kelam, Tõnis Lukas
25.03.1999-28.01.2002 Mart Laari teine valitsus, koalitsioonis Isamaaliit, RE ja Mõõdukad, Isamaa ministrid: haridusminister Tõnis Lukas, kaitseminister Jüri Luik, siseminister Jüri Mõis, Tarmo Loodus, teede- ja sideminister Toivo Jürgenson
 * 1999. aasta negatiivne lisaeelarve, sest maksude laekumine oli prognoositust tublisti väiksem.
 * 2000 kaotati tulumaks ettevõtete reinvesteeritud tulult.
 * Kohustuslik kogumispension (II pensionisammas) ja pensionide indekseerimine.
 * 31.08.2001 Eesti Raudtee erastamine.
 * 2002 ID-kaardi rakendamine.
 * 2004 valiti Euroopa Parlamenti Tunne-Väldo Kelam
Isamaa ja Res Publica Liit 2006-2018 &lt;br&gt;
Esimees Mart Laar 26.05.2007-28.01.2012
Isamaa oli koalitsioonipartneriks Andrus Ansipi teises valitsuses 5.04.2007-6.04.2011.
Koalitsioonis olid RE, Isamaa ja Res Publica Liit ja Sotsiaaldemokraatlik Erakond.
Isamaa ministrid olid haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas, kaitseminister Jaak Aaviksoo, majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts, põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder, siseminister Jüri Pihl (SDE), Marko Pomerants, regionaalminister Vallo Reimaa, Siim Valmar Kiisler &lt;br&gt;
2009 valiti Euroopa Parlamenti Tunne-Väldo Kelam.
Isamaa oli koalitsioonipartneriks Andrus Ansipi kolmandas valitsuses 6.04.2011-26.03.2014.
Koalitsioonis olid RE ja IRL. IRL-i ministrid: haridus- ja teadusminister Jaak Aaviksoo, kaitseminister Mart Laar, Urmas Reinsalu, majandus- ja kommunikatsiooniminister Juhan Parts, põllumajandusminister Helir-Valdor Seeder, siseminister Ken-Marti Vaher, Siim Valmar Kiisler. &lt;br&gt;
2014 valiti Euroopa Parlamenti Tunne-Väldo Kelam.
Esimees Urmas Reinsalu 28.01.2012-6.06.2015
Isamaa oli koalitsioonipartneriks Taavi Rõivase teises valitsuses 9.04.2015-23.11.2016.
Koalitsioonis olid RE, IRL ja SDE. Isamaa ministrid: justiitsminister Urmas Reinsalu, keskkonnaminister Marko Pomerants, rahandusminister Sven Sester, sotsiaalkaitseminister Margus Tsahkna.
Esimees Margus Tsahkna 6.06.2015-13.05.2017
Koos Sotsiaaldemokraatidega lahkus Isamaa Taavi Rõivase juhitud RE valitsusest ja aitas riiki juhtima Tallinnas kodakondsuseta valijate toel ainuvõimu omanud Keskerakonna.
Isamaa ministrid: justiitsminister Urmas Reinsalu, kaitseminister Margus Tsahkna, Jüri Luik, keskkonnaminister Marko Pomerants, Siim Kiisler, rahandusminister Sven Sester, Toomas Tõniste, sotsiaalminister Kaia Iva.
 * Jüri Ratta esimese valitsuse maksutõusude kobareelnõu esitamise ja vastuvõtmise ajal oli rahandusministri portfell Isamaa käes.
Esimees Helir-Valdor Seeder 13.05.2017-10.06.2023
Isamaa 2018-
Esimees Helir-Valdor Seeder 13.05.2017-10.06.2023
Isamaa oli koalitsioonipartneriks Jüri Ratase teises valitsuses 29.04.2019-26.01.2021. Koalitsioonis olid KE, EKRE, Isamaa. Isamaa ministrid: justiitsminister Raivo Aeg, kaitseminister Jüri Luik, kultuuriminister Tõnis Lukas, rahvastikuminister Riina Solman, välisminister Urmas Reinsalu.
 * Euroopa Parlamenti valiti Riho Terras.
 * 10.09.2019 lükkas KE, EKRE ja Isamaa koalitsioon Riigikogus tagasi eelnõu "Ettepanek Vabariigi Valitsusele Eesti alus- ja koolihariduse ühtseks ja eestikeelseks muutmiseks".
 * Parteisisene ühendus Parempoolsed moodustati 23.07.2020.
Märtsis 2022 heitis Isamaa eestseisus erakonnast välja Parempoolsete ühenduse juhtivad liikmed Lavly Perlingu, Siim Kiisleri, Kristjan Vanaselja ja Tõnis Konsi.
Parteisisese konflikti tekitas Parempoolsete rahulolematus Jüri Ratase valitsuse (kuhu kuulus ka Isamaa) plaanitud rahvahääletusega abielu teemal. Parempoolsed vastandusid äärmuslusele, toetuste ja raha lauskülvamisele, riigi sekkumisele isiklikku ellu, põhiseaduse avamisele päevapoliitilistel kaalutlustel ning seaduste kehtestamisele rahvahääletuse teel.
 * Parempoolsete juhtivate liikmete erakonnast väljaheitmise järel otsustas Parempoolsete üldkogu Isamaa koosseisus tegevuse lõpetada ja luua uus erakond.
 * 18. augustil 2022 asutati erakond Parempoolsed.
 * 2021 - kohustusliku teise pensionisamba muutmine vabatahtlikuks. Selle tulemusel võeti II pensionisambast välja üle 1,3 miljardi euro, mis aitas Eestil tõusta inflatsiooni liidriks EL-is. Veerand väljavõetud rahast suunati tarbimisse, umbes kümnendik läks laenude tagasimaksmiseks ning veerand oli 2022. aasta seisuga jätkuvalt pangahoiusel.
Esimees Urmas Reinsalu 10.06.2023-
 Jaanuaris 2024 astus erakonda Isamaa kauaaegne Keskerakonna esimees Jüri Ratas.
 2024 valiti Euroopa Parlamenti Jüri Ratas ja Riho Terras.
Annetused.
2018. aasta lõpus toetas erakonda 50 000 euroga ärimees Margus Linnamäe, tema vend Aivar Linnamäe ja poliitik Reet Roos.
Erakonna suurrahastajaks on ettevõtja Parvel Pruunsild, kes on vahemikus detsembrist 2016 kuni juulini 2022 annetanud oma koduparteile 778 000 eurot, mis on neljandik sel perioodil saadud annetustest. Sellega seoses on esitatud küsimusi ka Pruunsilla mõju osas erakonnale. Endine Isamaa liige Siim Kiisler, kes 2022. aasta kevadel koos teiste parempoolsetega erakonnast välja heideti, on kritiseerinud erakonna uut vasakpopulistlikku suunda ja seostanud seda Pruunsilla mõjuga.
Erakonna juhtimine.
Erakonna kõrgeim otsustusorgan on Suurkogu.
Erakonna suurkogul 26. mail 2007 valiti 986 poolthäälega erakonna esimeheks sellele ametikohale ainsana kandideerinud Mart Laar, kes valiti ainsa kandidaadina ametisse tagasi 2009. aasta suurkogul.
2011. aastal teatas Mart Laar kirjas erakonnakaaslastele, et ei kandideeri 2012. aasta jaanuaris toimuva IRL-i suurkogul tagasi erakonna esimeheks. 28. jaanuaril 2012 toimunud uue erakonna esimehe valimistel osalesid Liisa Pakosta, Andres Herkel ja Urmas Reinsalu. Uueks erakonna esimeheks valiti Urmas Reinsalu. IRLi aseesimeheks said Ene Ergma, Juhan Parts ning Tõnis Lukas. Alates 2012 lõpust oli Tõnis Lukase asemel aseesimeheks Margus Tsahkna. Ülejäänud IRLi eestseisuse liikmed olid Tunne Kelam, Liisa Pakosta, Priit Sibul, Siim Kiisler, Helir-Valdor Seeder, Ken-Marti Vaher, Marko Pomerants, Peeter Laurson, Aivar Kokk, Tarmo Kruusimäe, Erki Nool, Sven Sester, Tõnis Palts, Toomas Tõniste, Andrus Saare, Annely Akkermann, Andres Kõiv, Madis Kübar, Kaia Iva.
6. juunil 2015 toimunud suurkogul valiti erakonna esimeheks Margus Tsahkna. Aseesimeesteks valiti Marko Mihkelson, Kaia Iva ja Siim Kiisler.
13. mail 2017 toimunud suurkogul valiti erakonna esimeheks Helir-Valdor Seeder. Aseesimeesteks valiti Viktoria Ladõnskaja, Siim Kiisler ja Andres Metsoja.
20. juunil 2021 valiti erakonna esimeheks tagasi Helir-Valdor Seeder. Eestseisusesse valiti Tõnis Lukas, Urmas Reinsalu, Riina Solman, Priit Sibul, Tarmo Kruusimäe, Sven Sester, Viktoria Ladõnskaja-Kubits, Heiki Hepner, Harri-Juhani Aaltonen, Marja-Liisa Veiser, Aivar Kokk, Juhani Jaeger, Andres Metsoja, Helen Hääl, Siim Valmar Kiisler, Mart Maastik, Kristjan Vanaselja, Kaspar Kokk, Mart Luik ja Indrek Luberg.
10. juunil 2023 toimunud üldkogul valiti Isamaa esimeheks Urmas Reinsalu. Esimeheks kandideerisid ka Tõnis Lukas ja Lea Danilson-Järg. Juhatusse valiti Aivar Kokk, Riho Terras, Mart Maastik, Riina Solman, Karl Sander Kase, Priit Sibul, Tarmo Kruusimäe, Kaspar Kokk, Gerry Konnov, Mihhail Lotman, Üllar Saaremäe, Heiki Hepner, Tõnis Palts, Andres Metsoja, Marja-Liisa Veiser, Sven Sester, Lea Danilson-Järg, Priit Humal, Harri Juhani Aaltonen ja Ründo Mülts.