Gau

Gau (hollandi: "gouw", läänefriisi: "gea" või "goa") on germaani mõiste piirkonnale riigis, sageli endisele või praegusele provintsile. Seda kasutati keskajal. Mõiste halduslik kasutamine alljaotusena taastati Natsi-Saksamaal aastatel 1933–1945. Tänapäeval on seda ikka veel piirkondlikes nimedes, nagu Rheingau või Allgäu.
Keskajal.
Etümoloogia.
Germaani sõna peegeldub gooti keeles: "gavi" (neuter; genitive "gaujis"); ja varavanaülemsaksa keeles: "gewi, gowi" (neuter); ning mõnes liitnimes ikka veel gootipäraselt "-gawi" (näiteks "Durgawi" "Thurgau", "Alpagawi" "Allgäu"), hiljem "gâi, gôi", ja pärast tüve järelliite kaotamist "gaw, gao", ja naissukku liikumisega "gowo" (sõnast "gowio") kõrval ka "gawa". Vanasaksi keel näitab edasist lühenemist: "gâ, gô". Tõlgitsusena ladina keelest ("pagus") on "Gau" analoogne feodaalse Prantsusmaa mõistega "pays".
Mõisteline ajalugu.
Karolingide impeeriumis oli "Gau" kuningriigi alljaotus, mis jagunes edasi "Hardedeks". Seega näib, et frankide "gowe" vastab teistes barbarite kuningriikides (läänegoodid, burgundid või Itaalia Langobardide kuningriik) ligikaudu "civitasele". Pärast Suure rahvasterändamise lõppu muutus "Harde" ("centena" või "hunaria", vanaülemsaksa keeles "huntari") mõisteks haldusüksusele või jurisdiktsioonile, sõltumata arvust 100. Frankide sõnakasutus on vastuolus Tacituse "Germaniaga", kus "pagus" oli hõimuterritooriumi või "civitase" alljaotus, vastates "Hardele", s.o. alale, mis suutis pakkuda sadat relvakandjat või sisaldas umbkaudu sada talumajapidamist, jagunedes edasi "vicideks" (küladeks või taludeks). Keiser Karl Suur võttis oma kapitulaaridega omaks "comitatuse" alljaotused ja nimetas kohalikud valitsejad keiserliku keskvõimu saadikuteks.
Saksakeelsetes maades Ida-Frangi riigist idas moodustas "Gau" riigi haldusüksuse 9. ja 10. sajandil. Keskajal said paljud sellised "Gaud" tuntuks kui krahvkond või "Grafschaft", "Grafi" (krahvi) territoorium Saksa-Rooma riigis. Selline krahv või "Graf" võis algselt olla ametisse nimetatud kuberner, kuid positsioon muutus enamikus Mandri-Euroopas üldiselt pärilikuks vasallvürstkonnaks või lääniks.
Natsi-ajastu.
Mõiste "Gau" taaselustati Saksa ajaloolises uurimuses 18. ja 19. sajandil, pidades seda ekslikult iidseks germaani hõimude haldusstruktuuriks. See võeti 1920. aastatel kasutusele Natsipartei (NSDAP) piirkondlike ühenduste nimena. Iga "Gau" tähistas halduspiirkonda, mis loodi partei statuudiga 22. maist 1926. Iga "Gaud" juhtis "Gauleiter". Esialgsed 33 "Gaud" langesid üldiselt kokku Weimari vabariigi Riigipäeva valimisringkondadega, mis põhinesid osariikidel ("Länder") ja Preisimaa provintsidel. Pärast "Länder" poliitiliste institutsioonide natside "Gleichschaltung" protsessi käigus mahasurumist ja "Reichsstatthalter" (Reichi asemike) rakendamist 1933. aastal muutusid "Gaud" valitsuse "de facto" halduspiirkondadeks ja iga üksik "Gauleiter" omas märkimisväärset võimu oma territooriumil.
Reichsgaud.
Naaberterritooriumite annekteerimise algusega Natsi-Saksamaa poolt 1930. aastate lõpul loodi uus tsiviilhalduse üksus "Reichsgau". Pärast edukat sissetungi Prantsusmaale 1940. aastal taasannekteeris Saksamaa Elsaß-Lothringi. Endine Moselle'i departemang liidendati Saar-Pfalzi "Gauga", samas Bas-Rhin ja Haut-Rhin said Badeni "Gau" osaks. Sarnaselt annekteeriti varem sõltumatu Luksemburgi riik Koblenz-Trieri ning Belgia territooriumid Eupen ja Malmedy liidendati Köln-Aachenisse.
Saksamaasse 1938. aastast annekteeritud saksakeelsed territooriumid organiseeriti üldiselt "Reichsgaudeks". Erinevalt varemeksisteerinud "Gaudest" ühendasid uued "Reichsgaud" ametlikult nii partei kui ka riigihalduse sfääre.
Pärast Austria annekteerimist 1938. aastal jaotati riik, mis kandis aastatel 1938 kuni 1942 lühidalt nime "Ostmark", seitsmeks "Reichsgauks". Nende piirid olid laias laastus samad kui endistel Austria liidumaadel, kuid Tirool ja Vorarlberg olid ühendatud "Tirool-Vorarlbergiks", Burgenland jaotatud Steiermargi ja "Alam-Doonau" ("Niederdonau", ümbernimetatud Alam-Austria) vahel. Ülem-Austria oli samuti nimetatud "Ülem-Doonauks" ("Oberdonau"), sellega eemaldati "Austria" ("Österreich") nimi ametlikult kaardilt. Toimus ka vähesel määral piirimuudatusi, neist kõige olulisem oli Viini ametliku territooriumi tohutu laienemine "Alam-Doonau" arvelt.
Tükeldatud Tšehhoslovakkiast annekteeritud põhja- ja idaterritoorium organiseeriti peamiselt Sudeedimaa "Reichsgauks", lõunapoolne territoorium annekteeriti Alam- ja Ülem-Doonau "Reichsgaudesse".
Pärast sissetungi Poolasse 1939. aastal taasannekteeriti Saksamaasse Pomorze ja Poznańi vojevoodkondade territooriumid, samuti Łódźi vojevoodkonna lääneosa kui Danzig-Westpreußeni (millega liidendati ka endine Danzigi vabalinn) ja Warthelandi "Reichsgaud". Teised natside poolt okupeeritud Poola osad liidendati Ida-Preisimaa ja Ülem-Sileesia külgnevate "Gaudega" s.o. Zichenau ja Sileesia vojevoodkond vastavalt Auschwitzi ja Bielitz-Biala maakondadega.
Pärand topograafias.
Keskaegne mõiste "Gau" (mõnikord "Gäu"; hollandi: "gouw") on säilinud teatud piirkondade nimede (teisejärgulise, üldisema) komponendina – mõni nimetatud jõe järgi – Saksamaal, Austrias, Elsaßis, Šveitsis, Belgias, Lõuna-Tiroolis ja Hollandis.