Neptun (raketikompleks)

RK-360MTs Neptun (ukraina keeles РК-360МЦ «Нептун») on Ukrainas valmistatud alahelikiirusega maal paiknev laevatõrje raketikompleks. Raketi töötas välja riiklik konstruktoribüroo Lutš aastatel 2014–2020. Neptunist on ka maapealsete sihtmärkide tabamiseks mõeldud pikema lennukaugusega tiibraketi variant.
Ajalugu.
Laevatõrjeraketi väljatöötamise stiimul oli Ukraina 2013. aasta tõdemus, et riik vajab midagi Venemaa mereväe heidutamiseks Aasovi merel. 2014. aastal alanud Vene-Ukraina sõda muutis vajaduse eriti põletavaks. Samal aastal hakatigi Neptuni välja töötama.
Töö ei alanud tühjalt lehelt. Neptuni konstruktsioon põhineb Nõukogude Liidus välja töötatud laevatõrjeraketil H-35. H-35 võeti eeskujuks, kuna Ukraina ettevõte Motor Sitš osales tolle gaasiturbiini arendamises.
Sõda lõpetas koostöö ja viis Ukraina päritolu laevatõrjeraketi konstrueerimiseni. Neptun sai uue inertsiaalse navigatsioonisüsteemi ja aktiivse radarjuhtimissüsteemi. Tänu erinevatele muudatustele on rakett lennukauguse poolest võrreldav Kh-35 uuemate variantidega, mis suudavad tabada kuni 260 km kaugusel asuvaid sihtmärke.
Neptuni näidati esimest korda avalikkusele 2015. aastal relvanäitusel Kiievis. Katsetused algasid 22. märtsil 2016 ja lõppesid 6. aprillil 2019. Ukraina relvajõud andsid Neptunile formaalse heakskiidu 23. augustil 2020 ja esimene partii rakette telliti aasta lõpus. Relvastusse jõudsid esimesed Neptuni laevatõrjeraketid 15. märtsil 2021.
2019. aastal jõudsid avalikkuse ette esimesed ilmingud Ukraina soovist konstrueerida kaugmaa tiibrakett, milleks kaaluti teiste võimaluste seas pikendatud lennukaugusega Neptuni varianti. Lõpuks otsustatigi Neptuni kasuks ning koos muudetud juhtimissüsteemi ja muude uuendustega versioon oli 2023. aasta aprilliks peaaegu valmis. Neptuni põhjal välja töötatud maismaasihtmärkide tabamiseks mõeldud tiibraketi lennukaugus on 360 km.
Kirjeldus.
Neptun on tavalise konstruktsiooniga laevatõrjerakett. Silindrikujulise kere voolujooneline ots varjab radarit ja raketi teises otsas on stardikiirendi. Risti moodustavad tiivad paiknevad kere kesk- ja taguosas ning stardikiirendil. Kere alumises osas on tagaosas paikneva gaasiturbiini õhu sisselaskeava.
Laevatõrjeraketti transporditakse kokkulükatud tiibadega ja kapslisse pakendatuna. Neptuni välja laskmise esimese etapina käivitub stardikiirendi ja pärast laskeseadmest väljumist lükkab rakett tiivad lahti. Kiirendi töötab kuni lennukiiruse saavutamiseni ja eraldub siis raketist, misjärel hakkab tööle tolle gaasiturbiin.
Enamiku teekonnast läbib Neptun inertsiaalse navigatsiooniseadme ja maapealse radari juhiste järgi. Lennu viimases etapis rakendub laevatõrjeraketi oma radar. Avastamise ja vastutegevuse raskendamiseks lendab Neptun alahelikiirusega madalal, enne sihtmärgi tabamist 3–10 meetrit kõrgemal lainetippudest.
Rakett on mõeldud kuni 5000-tonnise veeväljasurvega laevade hävitamiseks. Neptuni jaoks töötati välja maapealne laskeseade, aga tulevikus nähakse võimalust integreerida rakett teiste platvormidega. Kõnealused platvormid on Ukraina mereväe tulevased korvetid, kavandamisjärgus Vespa-klassi raketikaatrid ja Su-24 hävitus-pommituslennukid.
Neptuni divisjon koosneb tavaliselt kuuest USPU-360 laskeseadmest kokku 24 laevatõrjeraketiga ning samast arvust TZM-360 laadurist ja TM-360 transporterist. Divisjoni kasutada on kuni 72 raketti: neli igas laskeseadmes, laaduris ja transporteris.
Teenistus.
Ukraina allikate vältel kasutati Neptuni esimest korda lahingus 2022. aasta aprilli alguses Vene laevastiku fregati Admiral Essen vastu. Rünnaku toimumise ega võimalike kahjustuste kohta pole kindlat infot, kuid Ukraina mereväe esindaja väitel pidi fregatt hukkunute ja kahjustuste tõttu Sevastopolisse naasma. 20. jaanuaril 2024 teatasid Ukraina kaitsejõud, et Admiral Essen jätkab Mustal merel lahinguülesannete täitmist.
13. aprillil 2022 teatasid Ukraina allikad, et kaks Neptuni laevatõrjeraketti tabasid Vene laevastiku raketiristlejat Moskva. Pardal puhkes tulekahju ja plahvatas laskemoon ning hiljem ristleja ka uppus. Venemaa kaitseministeeriumi väitel lahvatas alusel tulekahju ning Moskva uppus tormis pukseerimise käigus ja kogu meeskond õnnestus evakueerida. Ministeeriumi kinnitusel hukkus üks mereväelane ja kadunuks jäid 27 meeskonnaliiget, aga meeskonnaliikmete omaste sõnul olid kaotused suuremad. Slava-klassi ristleja Moskva on suurim pärast teist maailmasõda lahingus kaotatud sõjalaev.
6. mail 2022 teatas Ukraina parlamendi liige Oleksi Hontšarenko Telegrami kiirsõnumite vahendusel, et Venemaa mereväe fregatt Admiral Makarov sai Zmijinõi saare lähedal viibides Ukraina laevatõrjeraketi R-360 Neptun tabamuse tagajärjel suuri vigastusi. Hiljem lükkas toonane Ukraina Presidendi kantselei nõunik Oleksi Arestovõtš väite ümber.
12. mail 2022 teel Zmijinõi saarele olevat toetusalus Vsevolod Bobrov saanud pihta Neptuni raketiga, kui too üritas saarele toimetada õhutõrjesüsteemi. Ukraina allikate teatel süttis laeval tabamuse tõttu tulekahju. Kuid 14. mail jõudis Vsevolod Bobrov Sevastopoli sadamasse ilma nähtavate kahjustusteta.
Esimest korda kasutati Neptuni maapealse sihtmärgi vastu 23. augustil 2023, kui Ukraina allikate teatel hävitati S-400 õhutõrjesüsteemi radar Krimmi poolsaarel. 14. septembril hävitasid Ukraina relvajõud taas droonide ja Neptuni rakettidega S-400 raketikompleksi komponente Krimmis.
26. märtsil 2024 teatas Ukraina relvajõudude kõneisik Dmõtro Pletentšuk, et Neptuni raketiga tabati Roputša-klassi dessantlaeva Kostjantõn Olšanskõi. Laeva kahjustuste kohta pole infot, kuid Pletentšuki sõnul ei suuda too lahinguülesandeid täita. Kostjantõn Olšanskõi on üks Ukraina mereväe laevadest, mille Venemaa 2014. aastal Krimmi annekteerides üle võttis ja seejärel Musta mere laevastiku koosseisu arvas.