Harju kreis

Harju kreis ja Tallinna (Reveli) kreis (saksa keeles "Kreis Harrien", vene keeles "Гарриенский уезд") oli Eestimaa kubermangu haldusüksus Põhja-Eestis aastatel 1796–1918.
Tallinna (Reveli) kreis taasmoodustati pärast Tallinna asehaldurkonna Tallinna ja Paldiski kreisi likvideerimist 1796. aastal ning ajaloolise Harjumaa aladel, ühise Harju kreisi moodustamisega.
Venestamisajast kasutati ametlikes venekeelsetes dokumentides nimetust "Ревельский уезд" - Reveli maakond. 1886. aastal muudeti ametiasutustes senine osalt saksakeelne asjaajamine venekeelseks.
Maakond piirnes läänes Haapsalu kreisi, idas Rakvere kreisi ja lõunas Paide kreisi ja Liivimaa kubermangu Pärnu kreisiga.
Harju kreisi haldusjaotus.
Harju kreis jaotus Ida-, Lõuna- ja Lääne-Harjumaaks, 19. sajandi alguses kolmeks adrakohtupiirkonnaks, territooriumil asus 2 linna, 12 kirikukihelkonda.
Lääne-Harjumaa (14358 1/3 ruutversta):
Lõuna-Harjumaa (2068 2/3 ruutversta):
Ida-Harjumaa (1462 2/3 ruutversta):
Kreisihaldus.
Eestimaa kubermangu seisusliku omavalitsusorganina tegutses Eestimaa rüütelkonna Eestimaa Maapäev, millel osalesid kõik täiskasvanud Eestimaa rüütel- ja maiskonna liikmed. Maapäeval valiti ka 12st eluajaks ametisse valitud maanõunikku, kellest koosnev Eestimaa rüütelkonna maanõunike kolleegium ajas Eestimaa omavalitsuse jooksvaid asju. Tähtsamate asjade otsustamiseks nii maapäevade istungite ajal kui ka vaheaegadel kutsuti kokku Rüütelkonna Komitee ("Ritterschaftsausschuss"), kuhu kuulusid: rüütelkonna peamees, maanõunikud (12) ja 12 kreisisaadikut (4 maakonnast sh Harju kreisi kreisisaadikud), kes valiti maakondade (kreiside) Kreisipäevadel. Rüütelkonna Komitee otsuseid pidi kinnitama Eestimaa Maapäev. 1890. aastal olid Harju kreisisaadikuteks valitud: Gotthard von Wrangell (1838–1905), Otto von Lilienfeld (1840–1910), Wilhelm Reinhold Otto von Straelborn (1848−1912). 1902. aastal Vihterpalu parun Alfred von Rosen, Riisipere parun Carlotto von Stackelberg ja Järvakandi parun Oskar von Huene.
1888. aastal moodustati kõikides Eestimaa ja Liivimaa kubermangu alade maakonna- ning kubermangulinnades politseivalitsused. Kreisi ehk maakonna politseivalitsuse peamised ülesanded olid avaliku korra ja julgeoleku tagamine maakonnas; eeluurimise läbiviimine kriminaalasjades; järelevalve teede ning sildade korrashoiu üle; mõisapolitsei ametisse kinnitamine. Maakonna politseiülemad allusid Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi Politseidepartemangule. Maakonna politseivalitsust juhtis kreisi politseiülem ehk maakonnaülem, kes oli kõrgeim Venemaa Keisririigi riigivõimu esindaja kohapeal.
Eestimaa kubermangu valitsusasutuse Eestimaa kubermanguvalitsuse haldusaparaat asus ja tegutses kubermangulinnas Tallinnas ja kubermangu maakondades asusid Tallinnas asunud kubermanguvalitsuse valdkonnajuhtide esindajad: talurahvaasjade komissarile alluvad kreisikomissarid, kubermangu Väeteenistuskomisjoni jaoskonnad jne.
Adrakohtupiirkonnad.
1889. aastal Eestimaa kubermangus teostatud kohtureformiga tegutsesid: Tallinna kreisis Tallinna ülemtalurahvakohus ja Rapla ülemtalurahvakohus.
Harju kreisi kiriklik jaotus.
Kreisi territooriumil asusid 1628. aastal moodustatud Ida-Harju ja 1627. aastal moodustatud Lääne-Harju praostkonna kirikukihelkonnad: Hageri kihelkond ("Haggers"), Harju-Jaani kihelkond ("Saientcken"), Harju-Madise kihelkond ("Lodendrode"), Jüri kihelkond ("Jürgens"), Jõelähtme kihelkond ("Jegelecht"), Juuru kihelkond ("Jörden" hiljem "Juriz"), Keila kihelkond ("Kegel"), Kose kihelkond ("Kosch"), Kuusalu kihelkond ("Kusal"), Nissi kihelkond ("Nysso"), Rapla kihelkond ("Rappel"), Risti kihelkond, ka Harju-Risti kihelkond ("Sankt Crukt", hiljem "Kreuz").
20. sajandi alguses olid Harjumaa kirikukihelkonnad Tallinna kreisis jaotatud: 
Haridusasutused.
Reveli kreisis asusid Vene õigeusu kiriku koolid Paldiskis ja Leesil.