Berg (Päri)

Berg (saksa keeles Berg a. d. H. Kattentack, ′Berg Päri kojast′, eristamaks neid teistest Bergi-nimelistest suguvõsadest) on Eestimaa, Liivimaa ja Soome aadlisuguvõsa.
Bergid rüütelkonna matriklis.
Suguvõsa immatrikuleeriti 1745. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 8, 1747. aastal Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse nr 23 ja 1857. aastal Soome rüütelkonna aadlimatriklisse.
Ajalugu.
Varasem ajalugu.
Bergide päritolu on jäänud tänaseni selgusetuks. Nad ei ole suguluses Kaarma Bergide ja Kandla Bergide suguvõsaga. Põlvnemisliin algab XVI sajandil elanud Otto von dem Bergega (Berg). Tema samanimeline poeg oli Liivi ordu vasall ja sai ordumeistrilt 1536. aastal Ruhja kihelkonnas lääniks Mišleri mõisa. Tema järeltulijad omandasid abielusidemete kaudu maavaldusi Läänemaal. Ooberstleitnant Ernst Johann von Bergi (1610−1693) poegadest põlvnes suguvõsa kolm pealiini: Teenuse (Otto), Madalmaade (Ernst Wilhelm) ja Luiste (Gustav) haru.
Teenuse liin.
Suguvõsa vanima siiani allesoleva Läänemaa Teenuse liini rajajaks oli Rootsi sõjaväe major Gustav Eberhard von Berg (1647−1696). Tema poeg kapten Jakob Johann von Berg (1686−maeti 1734) oli aastatel 1723−1734 Eestimaa maanõunik. 19. sajandi alguseks tema järeltulijad Eestimaal enam mõisavaldusi ei evinud ja tegid peamiselt karjääri Venemaa riigi- ja sõjaväeteenistuses. Woldemar Kuno von Berg (1842−1905) oli mitme sõjalaeva komandör ja tõusis lõpuks viitseadmiraliks (1902). Tema järglased elavad tänapäeval Belgias.
Madalmaade liin.
Keskmise pealiini rajas 1675. aastal Hollandisse siirdunud kapten Ernst Wilhelm von Berg (1651−1728). Tema poeg Otto Willem von Berg (1688−1773) teenis Madalmaade sõjaväes ja tõusis kindralmajoriks. Viimase pojapoeg õigusteaduse doktor Otto Willem Johan von Berg (1752−1825) omandas Brabantis maavaldusi. 1825. aastal tunnustati Berge Madalmaade aadlikena. Liin on tänaseni alles ja selle esindajad elavad Hollandis.
Inglismaa liin.
Selle liini rajas Madalmaade harust pärit Ernst Johan von Berg (1846−1932), kes asus elama Inglismaale. Tema liin on ilmselt alles tänini.
Luiste liin.
Kolmas Läänemaa (Luiste) pealiin põlvnes major Otto Reinhold von Bergist (1656−maeti 1715). Tema poeg kapten Gotthard Wilhelm von Berg (1697−1756) valiti 1727. aastal Liivimaa maamarssaliks ja oli seejärel aastatel 1730−1747 Liivimaa maanõunik. Viimase neljast pojast põlvnesid Sangaste krahvide Bergide, Holstre, Veļķi ja Ropaži-Pociemsi liinid.
Sangaste liin.
Liivimaau Sangaste liini rajas major Gotthard Ernst von Berg (1714−1766). Tema poeg õuenõunik Friedrich Georg von Berg (1763−1813) omandas 1808. aastal Sangaste mõisa, mis jäi suguvõsa valdusse võõrandamiseni 1919. aastal; tema järeltulijad suurendasid perekonna mõisavaldusi veelgi. Tema poeg Friedrich Wilhelm Rembert von Berg (1794−1874) tegi Venemaa sõjaväes hiilgavat karjääri ja tõusis 1866. aastal kindralfeldmarssaliks. 1849. aastal sai ta Austria keisrilt krahvitiitli. 1856. aastal tehti ta ka Soome suurvürstiriigi krahviks ja võeti järgmisel aastal Soome rüütelkonda. Kuna tal järeltulijaid ei olnud, läks suguvõsaliin edasi tema venna, aktsiisiametnik Gustav Gotthard Karl von Bergiga (1796−1861), kelle poeg Friedrich Georg Magnus von Berg (1845−1938) sai samuti 1856. aastal krahvitiitli. Viimane oli teenekas põllumees ja Sangaste rukkisordi aretaja. Tema järeltulijatest põlvnesid Bergide Belgia ja Soome liinid.
Holstre liin.
Liivimaa Holstre riigimõisa rendivaldaja kindral en chef Magnus Johann von Berg (1719−1784) oli Viljandimaa Paistu kihelkonna Holstre liini esiisa. Kaks tema poega jõudsid samuti kindraliaukraadini. Burchard Ernst von Berg (1764−1838) oli 1819−1838 Viiburi komandant ja ülendati 1826. aastal kindralleitnandiks. Tema noorem vend Gregor von Berg (1765−1838) oli Tallinna komandant ja hiljem sõjakuberner; 1823. aastal ülendati ta jalaväekindraliks. Holstre liin kustus meesliinis 1882. aastal.
Veļķi liin.
Liivimaal Võnnu kreisi suguvõsaliini rajas tõeline riiginõunik, Liivimaa õuekohtu assessor (1762) Karl Gustav von Berg (1724−1800). Tema järeltulijatest võrsus neli sõjaväelast, kes jõudsid kindrali aukraadini. See haru suri välja arvatavasti XIX sajandi 2. poolel.
Ropaži-Pociemsi liin.
Selle Liivimaal suguvõsaliini esiisaks oli Liivimaa maanõunik Friedrich Reinhold von Berg (1736−1809), kes omandas märkimisväärsed mõisavaldused, sh Riia kreisi Ropaži mõisa ja Volmari kreisi Pociemsi mõisa. Ta oli 1796−1809 Liivimaa sotsieteedi president. Tema poeg Balthasar Dietrich von Berg (1766−1838) oli aastatel 1812−1839 Liivimaa maanõunik ja Liivimaa maakrediitseltsi ülemdirektor, samuti oli ta Läänemereprovintsidesse ülikooli asutamise komitee liige. See liin kustus meesliinis 1911. aastal.
Saaremaa liin.
Liivimaa kubermangu Saaremaa suguvõsaliini rajas Liivimaa maanõuniku Gotthard Wilhelm von Bergi (1682−1756) vend Nils Wilhelm von Berg (1707−1755). Tema järeltulijad omandasid Saaremaal, Pärsama ja Aruste mõisavaldused, kuid müüsid selle peagi. Suguvõsaharu kustus meesliinis 1848. aastal.
Päri liin.
Ernst Johann von Bergi (1610−1693) onu Läänemaa meeskohtunik Ernst von Berg (1591−1684) päris 1620. aastal isa Ernstilt Läänemaa Kullamaa kihelkonna Päri mõisa ja rajas Päri suguvõsaliini. See Bergide haru kustus meesliinis XVIII sajandi alguses. 
Loodna liin.
Pärandavara jagamise lepinguga vendade, Otto ja Ernst von Bergi vahel 1620, sai Ernst, Päri mõisa ja Rootsi sõjaväelane (rittmeister) Otto von Berg (1580−1625), Kullamaa kihelkonna Loodna mõisa ning oli Loodna suguvõsaliini esiisa.