tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Roland Engman

Roland Engman (10. märts 1935 Tallinn – 9. oktoober 2017) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1950 Haapsalu tööstuskooli, ta on õppinud Draamateatri õppestuudios.
Ta töötas aastatel 1953–1963 ja 1964–1966 teatris Endla, aastatel 1963–1964 teatris Vanemuine ja aastatel 1966–1971 Tallinna Draamateatris. Ta oli aastatel 1958–1973 Eesti Teatriühingu liige. Hiljem töötas ta Kalevis transpordiosakonna juhataja asetäitjana.
House of Secrets

"House of Secrets" on Otepi teine stuudioalbum, mille produtsent oli Greg Wells (Deftones, Rufus Wainwright, Mika). 
Album ilmus 27. juulil 2004. Album tuli 93. kohale Billboard 200 edetabelis. Laulu "Warhead" video sai TOP 10-sse MTV Headbanger's Balli programmis. See album on mõnes piirkonnas välja antud koos kopeerimiskaitsesüsteemiga.
Muusika ja laulusõnad.
Albumi lauludel on elemente eri muusikastiilidest, sealhulgas "nu metal", "death metal", "groove metal", alternatiivrokk, "alternative metal", "extreme metal", "funk metal", hiphop, "ambient" ja "spoken word". Albumi laulusõnad käsitlevad enamasti selliseid teemasid nagu ebakindlus ja enesehäda, kuid samas laulul "Warhead" on läbinisti poliitiline tekst.
Weekend Festival Baltic

Weekend Festival Baltic oli elektroonilise muusika festival, mida korraldati Pärnus. See oli Skandinaavia suurima tantsumuusika festivali Weekend Festival kohalik üritus.
Weekend Festival Baltic toimus esimest korda 6.–8. augustil 2015 Pärnu rannas. Selle esimese festivali teema oli Super Digital Baltic-edition.
Hilda Uusküla

Hilda Uusküla (13. veebruar 1925 Pervomaiski rajoon, Krimmi oblast, Vene NFSV – 17. juuli 1991 Tallinn) oli Eesti NSV kohtunik.
Ta oli alates 1944. aastast rahvakohtu sekretär, alates 1950. aastast Viljandi rajooni I jaoskonna rahvakohtunik, seejärel Eesti NSV Kohtuministeeriumis, 1954–1956 Tallinna Kalinini rajooni I jaoskonna rahvakohtunik, seejärel kuni 1982. aastani Eesti NSV Ülemkohtu liige.
Olles ENSV Ülemkohtu kohtunik mõistis Hilda Uusküla 1959 jaanuaris Mart Niklusele Vene NFSV paragrahvide 58-4 ja 58-10 järgi (koostöö rahvusvahelise kodanlusega ja nõukogudevastane propaganda) 10 aastat vabadusekaotust koos vangistusele järgneva kolmeaastase asumisega. Kuna riiklikke kuritegusid arutas kohe Ülemkohus, mille otsused olid lõplikud, siis edasikaebamisvõimalust ei olnud. Niklus oli hoidnud ühendust välismaale ning saatnud läände sõnumeid ja fotosid.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Õie Fleig-Tamm

Õie Fleig-Tamm (sünninimi Õie Tamm; 1. abielus 1939–1948 Õie Nurmet; 2. abielus Õie Fleig-Tamm või Õie Fleig; 4. juuni 1921 Orava vald, Vastseliina kihelkond, Võrumaa – 19. oktoober 1981 Langnau im Emmentali vald, Berni kanton, Šveits) oli väliseesti tegelane Šveitsis.
Ta õppis aastatel 1943–1944 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ta oli ka õppinud näitlemist ja etlemist Liina Reimani juures Tallinnas.
Teise maailmasõjas toimunud Suure põgenemise ajal läks ta Saksamaale. Ta oli tegev Geislingeni eesti sõjapõgenike laagris ja Geislingeni Eesti Teatris. 
Ta abiellus 1948. aastal uuesti ning asus koos ajakirjanikust abikaasaga elama Londonisse, hiljem aga Šveitsi. Ta tutvustas Šveitsis Eesti ajalugu ja olukorda Nõukogude võimu all ning kultuuri ja kirjandust. Ta pidas loenguid ja seminare Zürichi ja Schaffhauseni rahvaülikoolides, Rotary klubides ja Balti Abistamise Komitees. 1974. aastal oli ta aktusekõneleja Zürichi Kongressihallis, kus pühitseti ühiselt kolme Balti vabariigi aastapäevi. Õie Fleigi julge poliitiline kõne anti osaliselt edasi ka Zürichi TV uudistesaates.
Marie Under ja Henrik Visnapuu olid tema lemmikluuletajad juba koolipõlvest, Visnapuuga oli ta aastatel 1946–1948 ka ise lähedalt seotud. Ta tutvustas mitmel pool nende elukäiku ja esitas nende loomingut, ka Šveitsist väljaspool. 
Ta oli Šveitsi Eesti Seltsi aseesimees 1960. aastatest kuni 1973. aastani ja esimees aastatel 1973–1975.
Isiklikku.
Õie esimene abikaasa oli Eesti ohvitser William Nurmet ja nende tütar on Irja Cilluffo (sündinud 1941), kellest sai 2006. aastal Eesti aukonsul Portsmouthis New Hampshire'i osariigis Ameerika Ühendriikides.
Tal olid aastatel 1946–1948 Geislingeni põgenikelaagris lähedased suhted Henrik Visnapuuga, kes ise pidas Õiet 1940. aastate lõpul oma muusaks (Visnapuu kasutatud nimi "Hõde"). Visnapuu pühendas mitu luulekogu Õiele ning ta tütrele Irjale.
Õie teine abikaasa alates 1948. aastast oli Šveitsi ajakirjanik Hans Fleig. 
Õie Fleig-Tamm on koos abikaasa Hansuga maetud Luganos Šveitsis.
Toivo Meikar

Toivo Meikar (sündinud 13. juunil 1947) on eesti metsandusajaloolane.
Haridus ja töö.
Toivo Meikar lõpetas Rakvere I keskkooli ja 1972. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-osakonna. Doktorikraadi sai Toivo Meikar 1981. aastal, teema: "Riiklik metsamajandus kodanlikus Eestis", ENSV TA Ajaloo Instituut.
Teoseid.
Toivo Meikar on kirjutanud, koostanud ja toimetanud raamatuid ning avaldanud arvukalt artikleid, mis mõtestavad Eesti metsa ja metsamajanduse ajalugu.
Räni Kalk

Räni Kalk (17. märts 1937 Tallinn – 15. veebruar 1991) oli Eesti NSV kohtunik.
Ta lõpetas 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonna.
Töötas Tallinna esimese astme kohtutes ja Eesti NSV Ülemkohtus.
Isiklikku.
Tema isa oli näitleja Ruudu Kalk.
Ber-Leib Gassmann

Ber-Leib Gassmann (7. mai 1924 – 27. november 2006 Tallinn) oli Eesti notar.
Ta õppis 1949–1954 Tartu Riikliku Ülikooli õigusteaduskonnas.
Alates 1948. aastast oli ta kohtutäitur ja alates 1953. aastast notar Tallinnas. Eesti NSV teeneline jurist (1989).
1998. aastal anti talle Valgetähe IV klassi teenetemärk.
Berijev Be-12

Berijev Be-12 Tšaika (vene keeles "Бериев Бе-12 «Чайка»", 'kajakas'; NATO koodnimi "Mail") on NSV Liidu päritolu kahe turbopropellermootoriga amfiiblennuk, mis võeti 1961. aastal Nõukogude Liidu mereväes kasutusele allveelaevade avastamiseks ja tõrjeks ning vaatlus- ja merepäästelennukina.
Kokku ehitati 143 Berijev Be-12 lennukit, millest on tänapäeval kasutusel veel üksikud.
Veepinnale maandumiseks kohandatud lennupaadi tüüpi kerega Berijev Be-12 on lisaks varustatud telikuga, mis võimaldab maanduda ka tavalistel maismaa lennuväljadel.
Alatskivi Kunstide Kool

Alatskivi Kunstide Kool on muusika-, tantsu- ja kunstikool Tartu maakonnas Alatskivil.
Kool asutati 1990. aastal Alatskivi Muusikakoolina. Mõne aasta pärast hakati koolis lisaks muusikale õpetama ka tantsu ja kunsti. Seetõttu nimetati 1994. aastal kool ümber Alatskivi Kunstide Kooliks. Õppetöö toimub Juhan Liivi nimelise Alatskivi Kooli III korruse ruumides ja Vara Põhikoolis.
30 tegevusaasta jooksul on kooli lõpetanud 93 õpilast. Koolis töötab 14 õpetajat.
Antsla Muusikakool

Antsla Muusikakool on muusikakool Võru maakonnas Antslas. Kool asutati 1973.
Kooli direktor on Jaan Tamm.
Iiris (raamatusari)

"Iiris" on kirjastuses Varrak aastatel 1994–2001 välja antud raamatusari.
See on raamatusarjade "Moodne aeg" ja "20. sajandi klassika" eelkäija.
Agnes Aunapuu

Agnes Aunapuu (10. aprill 1921 – ?) oli eesti pedagoog.
1943. aastal lõpetas ta Mustvee Gümnaasiumi.
Ta oli Inju Lastekodu direktor 19 aastat.
Narva Paemurru Spordikool

Narva Paemurru Spordikool on spordikool Narvas aadressil 26. Juuli tänav 4.
Spordikool alustas tööd 1. septembril 1953. Esimesena hakati koolis õpetama sportvõimlemist.
Tänapäeval on koolis järgmised osakonnad: kergejõustiku-, korvpalli- (tüdrukud), iluvõimlemis-, lauatennise-, jäähoki-, iluuisutamis-, laskmis- ja poksiosakond.
Põlva Spordikool

Põlva Spordikool on spordikool Põlvas aadressil Uus tänav 3.
Põlvas tegutses kaks spordikooli: 1967 avati Põlva Laste ja Noorte Spordikool (hilisema nimega Põlva Linna Spordikool) ja Põlva Põllumajandusliku Osaühingu Spordikool (Põlva POÜ). 1. jaanuarist 1998 tegutseb nende kahe kooli baasil asutatud Põlva Spordikool.
Koolis saab harrastada seitset spordiala: käsipall, võrkpall, kergejõustik, orienteerumine, laskmine, murdmaasuusatamine ja vabamaadlus.
Rakvere Spordikool

Rakvere Spordikool on spordikool Rakveres aadressil Kastani puiestee 12.
Rakvere Spordikool on 1946 asutatud "Rakvere Laste ja Noorte Spordikooli" õigusjärglane. 1995 nimetati kool ümber Rakvere Spordikooliks.
Koolis õpetatakse järgmisi spordialasid: kergejõustik, võrkpall, korvpall (poisid), lauatennis, maadlus, judo ja ujumine.
Orava Kultuurimaja

Orava Kultuurimaja on kultuurimaja Võru maakonnas Võru vallas Orava külas. Kultuurimaja tööd juhib kultuuri- ja noorsootöötaja Liina Loosaar.
Kultuurimajas tegutsevad järgmised kollektiivid: Orava Kultuurimaja naisrühm Punapõsed, Orava memmede tantsurühm Lustakad, Orava Segakoor.
Hageri Rahvamaja

Hageri Rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Kohila vallas Hageri alevikus. 
Rahvamaja struktuuriüksus on Hageri Avatud Noortekeskus ning rahvamaja ruumides tegutseb ka Hageri raamatukogu.
Rahvamaja juhataja oli Maria Saarna. 2023. aasta septembrist on rahvamaja juhataja Henri Zibo.Alates 1.juulist 2024 on rahvamaja juhataja Mihkel Juhkam
Kaiu rahvamaja

Kaiu rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Rahvamaja tööd korraldab Aivo Sildvee.
Rahvamajas tegutsevad järgmised kollektiivid: Kaiu segarühm, Kaiu naisrühm, Seltsing Elurõõm, Kaiu Poolenisti.
Soonurme raamatukogu

Soonurme raamatukogu on raamatukogu Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Soonurme külas. Soonurme raamatukogu on Lüganuse raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Koidu Leppik.
Laiuse raamatukogu

Laiuse raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Laiuse alevikus. Raamatukogu juhataja on Helena Avi.
Laiuse raamatukogu on esimest korda mainitud 1849, millega see on Eesti vanim rahvaraamatukogu.
Planeet (muusik)

Mikk Saar on Tallinnast pärit Eesti elektroonilise muusika produtsent. Ta on olnud ka 1/2 kollektiivist Whirl &amp; Mayer (Mayer) ning koos DJ Slamminiga produtseerivad ühise nimetajaga HeadRead, mille nime alt on lugusid välja antud maineka plaadifirma RAM Recordsi alt ning lisaks Kos.Mos.Music, Absys records jpt. Mikk Saar on lugusid varem välja andnud nimede tagant nagu Drone, Telec, Mik Nevel, Süstem, KOHCTPYKTOP-6. 
2010. aastal alustas ta muusikaprojekti "Planeet". Peamiselt loob Mikk Saar "Planeedi" nime all "drum'n'bass"'i ja "dubstep"'i stiilis muusikat.
2012. aastal andis ta välja oma esimese albumi "Ajamasin", mis on ühtlasi ka esimene eestikeelne trummi ja bassi album.
2013. aastal nomineeriti "Ajamasin" aasta elektroonikaalbumi kategoorias Eesti Muusikaauhindade galal.
Pajusi raamatukogu

Pajusi raamatukogu on raamatukogu Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas Pisisaare külas. See on Põltsamaa Raamatukogu haruraamatukogu.
Raamatukogu juhataja on Sirje Nurka.
Raamatukogu asutas 1927 Laulu- ja Mänguselts "Saturnus". Raamatukogu tegutses tollal Pisisaare kooli juures.
Jüri Kotšinev

Jüri Kotšinev (sündinud 24. aprillil 1960) on Eesti sõjaajaloolane, kirjanik ja publitsist.
Ta lõpetas aastal 1978 Tallinna 1. Keskkooli.
Tema suguvõsas on vene aadlikud, gruusia vürstid, poola panid ja ka baltisaksa vonid. Tema vanavanaisa oli Loodearmee ohvitser, kes emigreerus Tallinna 1920. aastatel.
Tema abikaasa on Eve Pärnaste.
Eesti-Vatikani suhted

Eesti-Vatikani suhted (ka "Eesti – Püha Tooli suhted") on kahepoolsed suhted Eesti ja Vatikani (Püha Tooli) vahel. 
Püha Tool tunnustas Eesti Vabariiki 10. oktoobril 1921. Eesti saadikud Vatikanis olid Otto Strandman (1933–1939) ja Karl Selter (1939–1940).
Vatikan ei ole kunagi ei "de jure" ega ka "de facto" tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis. 
Vatikan tunnustas taas Eesti Vabariiki 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 3. oktoobril 1991.
Tegutseb Eesti suursaadik Vatikanis, kelleks on olnud Tiit Matsulevitš (1993–1996), Margus Laidre (1997–2000), Indrek Tarand (2001–2002), Priit Kolbre (2003–2006), Jüri Seilenthal (2007–2016) ja Väino Reinart (alates 2016).
Tegutseb ka Vatikani suursaadik Eestis ehk Vatikani nuntsius Eestis, kes resideerib Vilniuses.
Eesti-Tšehhi suhted

Eesti-Tšehhi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tšehhi vahel. 
Eesti esimesel iseseisvusperioodil ajas Eesti Tšehhiga asju oma Berliini saatkonna kaudu, hiljem oma Varssavi saatkonna kaudu.
Kahe riigi (tollal eksisteeris veel Tšehhoslovakkia) vahelised diplomaatilised suhted taastati 9. septembril 1991. Kui Tšehhi iseseisvus 1993, siis endise Tšehhoslovakkia diplomaatilised suhted läksid automaatselt üle Tšehhoslovakkia järglasriikidele (sh Tšehhile).
Tegutseb Eesti Suursaatkond Prahas. Tegutseb ka Tšehhi Suursaatkond Tallinnas.
Eesti-Egiptuse suhted

Eesti-Egiptuse suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Egiptuse vahel. 
Kaks riiki tunnustasid teineteist Rahvasteliitu kuulumise kaudu. Eesti liitus Rahvasteliiduga 1922 ja Egiptus 1937.
Egiptus taastunnustas Eestit 6. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. jaanuaril 1992.
Tegutseb Eesti Suursaatkond Kairos. See suursaatkond on ühtlasi ainus Eesti saatkond araabia maades ja Aafrikas. Tegutseb ka Egiptuse suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Muusika infootsing

Muusika infootsing (inglise keeles "music information retrieval", MIR) on valdkondadevaheline uurimissuund, mille eesmärk on arendada meetodeid muusikalise informatsiooni andmebaasidest väljavõtmiseks ja koondamiseks.
Muusika infootsingu liigid on:
Muusika infootsingut kasutatakse näiteks teatud muusikastiili kuuluva heliteose otsimiseks andmebaasist. 
Muusika infootsingu meetodid.
Metaandmetel põhinev infootsing.
Metaandmetel põhinev infootsing sarnaneb tavalise tekstiotsinguga andmebaasi salvestatud muusikat kirjeldavate sõnaliste metaandmete hulgast. Heliteosega liituvad otsisõnad võivad olla näiteks heliteose üldandmed, kuuludes kategooriatesse nagu helilooja, esitaja, muusikažanr, instrumentatsioon. Muusika metaandmete kategoriseerimisega tegeldakse näiteks Music Genome Project-i raames.
Muusikalistel sümbolitel põhinev infootsing.
Muusikalistel sümbolitel põhineva infootsingu aluseks on muusikat kirjeldavad diskreetsed sümbolid nagu noodikirja märgid või MIDI andmed. Sümbolid võivad kirjeldada näiteks helivältust, helikõrgust, helitugevust. Muusikalised sümbolid ei ole heli ise, vaid juhendid heli tekitamiseks. 
Muusikalistel sümbolitel põhinevat infootsingut rakendavad otsingumootorid on näiteks Musipedia ja MelodyCatcher.
Helifaili sisul põhinev infootsing.
Helilises vormis muusika koosneb reaalsest akustilisest helist ehk õhurõhu vaheldumist kirjeldavast informatsioonist. Helilises vormis muusika ise ei sisalda infot muusika sisu kohta, kuid seda on võimalik analüüsida digitaalsete signaalitöötlemise vahenditega. Helifailide sisul põhineva infootsingu puhul sisestab kasutaja otsiobjekti helifaili kujul.
Helifailide sisul põhineva infootsingu puhul võib kasutada akustilist sõrmejälge ("audio fingerprint"): heliteosest luuakse akustilistel omadustel (näiteks helivaljus, helispekter) või muusikalistel omadustel (rütm, harmoonia) põhinev kuulamiskogemusele vastav andmete pakett, mis on sõltumatu salvestise helikvaliteedist ja sellega teostatud manipulatsioonidest. Infootsing toimub otsiobjekti akustilise sõrmejälje võrdlemisel andmebaasis oleva sõrmejäljega. 
Helifailide sisul põhinev infootsingu mootorid on näiteks Musipedia, Shazam Entertainment, MusicBrainz ja All Media Guide.
Meta Pärnamägi

Meta Pärnamägi (22. detsember 1913 – 26. september 1992) oli eesti õpetaja.
1936. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogiumi.
1937. aasta septembrist määrati ta Rakke valla Lahu algkooli õpetajaks. 1950. aastatel töötas ta Simuna kooli õpetajana.
Ta on maetud Simuna kalmistule.
Eraisiku pankrot

Eraisiku pankrot ehk füüsilise isiku pankrot on kohtuotsusega väljakuulutatud eraisikust võlgniku maksejõuetus. Maksejõuetus on püsiv suutmatus oma võlgu tasuda. Pankrotiavalduse võivad kohtule esitada nii võlgnik kui ka võlausaldaja(d), kuid menetluskulud peab tasuma võlgnik. Tarbijakaitseameti järgi on eraisiku pankrot makseraskuste lahendamiseks kõige äärmuslikum variant. Enne seda võiks võlgnik proovida muu hulgas laenuandja(te)ga kokkuleppele jõuda.
Füüsilise isiku pankrotistumise peamised põhjused on liiga suur laenukoormus ja käendamine, kuid selle võivad tekitada ka pärandiga kaasnevad kohustused.
Eraisiku pankrot Eestis.
Paljudes riikides hakati võlgadest vabastamise menetlust füüsilistele isikutele võimaldama 1990. aastatel. Eesti pankrotiseadusesse lisandus see võimalus alles pärast 2004. aastal jõustunud muudatusi, kuigi seadus kehtestati 1992. aastal ja seda täiendati 1997. aastal. Muudatustega sätestati eriregulatsioon, mille järgi võib eraisikust võlgnikku võlgadest (kohustustest) vabastada. Siiski on maailmas (sh Euroopa Liidus) veel riike, kus füüsilisest isikust võlgnikul see võimalus puudub.
Kui Saksamaa põhiseaduse järgi on riigil kohustus füüsilised isikud lootusetust seisukorrast välja aidata, siis Eestis see põhiseadusega määratud ei ole. Pankrotimenetlus on kulukas ja enne 2010. aastat olid sagedased juhud, kus menetlus lõppes enne isiku vabastamist võlgadest. Pärast 1. jaanuaril 2010 jõustunud muudatust tsiviilkohtumenetluse seadustikus on füüsilisest isikust pankrotivõlgnikul võimalus seaduses ettenähtud tingimustel taotleda menetluskulude katteks õigus- ja menetlusabi. 
Pankrotimenetlus ja pankroti väljakuulutamine.
Pankrotimenetluse algatamiseks on vaja kohtule esitada pankrotiavaldus. Pankrotiavalduse võivad kohtule esitada nii võlgnik kui ka võlausaldaja(d).
Pärast pankroti väljakuulutamist võivad võlgnik ja võlausaldaja(d) sõlmida kompromissi ehk kokkuleppe võlgade tasumiseks. Kompromissi eesmärk on võlgu vähendada või nende tasumise tähtaega pikendada. Kui varem oli võimalik kompromissile jõuda ka enne pankroti väljakuulutamist, siis alates 1. jaanuarist 2004 on see võimalik vaid pärast füüsilise isiku pankroti väljakuulutamist.
Kui isik on maksejõuetu, kuulutab kohus välja füüsilise isiku pankroti. Seejärel muutub isiku vara pankrotivaraks, mille haldamise õigus on pankrotihalduril. Sellele järgneb võlausaldajate üldkoosolek, kus tehakse pankrotivaraga seotud otsuseid. Kui võlausaldajate nõudmised on rahuldavalt täidetud, on pankrotis eraisikul võimalik oma majanduselu uuesti alustada, kuid kohus saab võlgniku täitmata jäänud kohustustest vabastada alles siis, kui menetluse algusest on möödunud viis aastat.
Ambrasuur (arhitektuur)

Ambrasuur sissepoole laienev akna- või ukseava.
Hans Zimmer (loomaarst)

Hans Johann Georg Zimmer (30. detsember 1904 Karula mõis, Võrumaa – surmaaeg ja -koht teadmata) oli Eesti loomaarst.
Tema isa oli mõisavalitseja Heinrich Zimmer.
Ta õppis aastail 1923–1928 (lõpetas) Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas, oli Suure-Jaani jaoskonna loomaarst. 
Asus 1941 järelümberasujana Saksamaale.
Pikaokkaline diadeemsiilik

 
Pikaokkaline diadeemsiilik ("Diadema setosum") on merisiilikute klassi, lihthambaliste seltsi, diadeemsiiliklaste sugukonda kuuluv meresiilik. Sellele liigile on iseloomulikud väga pikad ja teravad ogad, mille tippudes on mürk. Teistest liikidest eristavaks tunnuseks on viis valget täpikest – suguplaati, mis paiknevad looma kehal. Vaatamata sellele, et pikaokkalise diadeemsiiliku oga torge on valus ning sellest tekib nahas põletik, ei ole ta inimesele eluohtlik.
Kirjeldus.
Pikaokkalisel diadeemsiilikul on merisiilikutele iseloomulik anatoomiline ehitus. "Diadema setosum" on musta värvi, päraku ümbrus on oranž. Keha läbimõõt ulatub 70 millimeetrini ning see on dorsoventraalselt veidi lamenenud. Keskmine kaal on vahemikus 35–80 g. Pikaokkalise diadeemsiiliku peened ja teravad okkad on tavaliselt musta ja mõnikord pruuni värvi. Okaste pikkus võib ulatuda kuni 70 sentimeetrini. Okaste pinnal paikneb mürginäärmete nõre, mille mürk kutsub esile mädanikku. Dekoratiivse välimuse pärast peetakse diadeemsiilikuid akvaariumites.
Levik ja elupaik.
Pikaokkaline diadeemsiilik elab Vaikses ookeanis kuni 70 meetri sügavusel, kõige sagedamini 10–30 m vahel. Levila ulatub Aafrika rannikult kuni Hawaii ja Austraalia meredeni. Mõned liigid leitud ka Jaapanis. Pikaokkaline diadeemsiilik asustab üldiselt korallrahusid, kuid samuti leidub neid liiva ja veeristega laguunides.
Hongkongis asustab pikaokkaline diadeemsiilik veealuseid karisid ja tema populatsioonitihedus on üks isend 3,4 ruutmeetri kohta. Osalt peetakse sedavõrd suurt asustustihedust loomulikuks, kuid osaliselt võib see olla tingitud pikaokkalise diadeemsiiliku peamise loodusliku vaenlase, "Choerodon schoenleinii", arvukuse vähenemisest ülepüüdmise tagajärjel.
Bioloogia.
Evolutsiooniliselt peetakse "Diadema setosum"’it perekonna Diadema üheks vanimaks teadaolevaks merisiilikuliigiks.
On teada, et liik võib kududa nii aasta jooksul kui ka hooajaliselt sõltuvalt populatsiooni asukohast ning 25 Celsiuse kraadist soojem vesi on optimaalseim temperatuur merisiiliku paljunemiseks. Ekvatoriaalsed populatsioonid erinevad Pärsia lahe populatsioonidest selle poolest, et ekvatoriaalsetel populatsioonidel toimud kudemine aasta jooksul kindlatel aegadel kuid Pärsia lahe populatsioon kudub ainult aprilli algusest mai lõpuni.
"Diadema setosum" on mürgine merisiilik, kuid tema mürk on inimestele surmatu. Mürgistus põhjustab turset ja tugevat valu, mis hajub mitmeid tunde. Merisiiliku okaste pinnal asuvad tahapoole suunatud ogakesed, mille tõttu nende eemaldamine toimub ainult väljalõikamise teel. Lisaks on merisiiliku ogad väga nõrgad ning purunevad lihtsasti.
Hilja Levandi

Hilja Levandi (sünninimi Hilja Siitam; 21. juuli 1913 Kõressoo küla Suigu vald Pärnumaa – 10. juuli 1993) oli eesti pedagoog. 
1933. aastal lõpetas ta Tartu Pedagoogiumi ja sai õpetajakandidaadi kutse. 1935. aastal sai samas algkooliõpetaja kutse. 
Alates 1934. aastast töötas ta Parasmaa Algkooli õpetajana. 
Aastatel 1947–1960 töötas Suigu Algkoolis, 1960–1961 Murru Algkoolis õpetajana ja isetegevusjuhina. 
Ta on töötanud ka Massiaru Abikoolis.
Isiklikku.
Tema isa oli haridustegelane Hans Siitam. 
Tema abikaasa Madis Levandi oli samuti pedagoog. Nende poeg Anti Levandi on suusatreener, pojapoeg Allar Levandi kahevõistleja.
Kõressoo

Kõressoo (ka Kõrissoo) oli endine küla Pärnumaal.
Nõukogude perioodil kuulus küla Are külanõukogu koosseisu.
1959. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 57 inimest, 1970. aastal 24 inimest.
1978. aastal liideti küla Suigu külaga.
Āmol

Āmol on linn Kirde-Iraanis, Māzandarāni provintsi suuruselt teine linn.
Isotamm

Isotamm on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Isotamm on antud Laiuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel anti Isotamm uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Poroson ja Porroson. Aleksander Isotamme palvel kanti Isotamm perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 278 all (Siseministeeriumi teadaanne 28. oktoobrist 1936).
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli perekonnanimi Isotamm Eestis 20 mehel ja 29 naisel.
Jalvet

Jalvet on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Jalvet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jaanson (Viljandis, 1937). Jüri Jalveti palvel kanti Jalvet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 340 all (Siseministeeriumi teadaanne 29. jaanuarist 1938).
Jüri Jalvet

Jüri Jalvet (kuni 1937. aastani Jüri Jaanson; 28. märts 1899 Olustvere vald, Viljandimaa – 29. aprill 1945 Solikamsk, Permi oblast) oli Eesti metsandustegelane.
Tema vanemad olid Hans Jaanson ja Pauline Jaanson (sündinud Liigus).
Ta õppis 1922–1928 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonna metsandusosakonnas, EYS Veljesto liige.
Ta osales Vabadussõjas, oli Koorküla ja Märjamaa metsaülem. 
Arreteeriti NKVD poolt 25. aprillil 1941 Märjamaa vallas.
Jõerüüt (perekonnanimi)

Jõerüüt on eesti perekonnanimi.
Jõerüüt on väiketülli rahvapärane nimetus.
Nimede eestistamisel anti Jõerüüt uueks perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Jõmm.
Jalviste

Jalviste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Jalviste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jentson. Valter-Martin Jalviste palvel kanti Jalviste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 236 all.
Labamasin

Labamasin on seade, mis muundab vooluse (fluidumi: vedeliku või gaasi ) energiat pöörleva võlli energiaks (näiteks hüdro- ja tuuleturbiin) või vastupidi (näiteks ventilaator).
Energia ülekandmist voolult võllile või võllilt voolule põhjustab labamasina rootorit (tööratast) läbiva vedeliku/gaasi impulsimomendi muutumine.
Eristatakse ühe ja mitmeastmelisi labamasinaid. Tööpõhimõttelt jagunevad labamasinad aktiiv- ja reaktiivmasinateks (aktiivturbiin, reaktiivturbiin).
Olenevalt voolu kiirusvektori suunalt rootori pöörlemistelje suhtes võivad labamasinad olla aksiaal-, radiaalaksiaal-, diagonaal- või radiaalmasinad. Labamasina võimsust saab reguleerida rootori labavahesid läbiva vooluhulga muutmise teel või näiteks hüdro- ja tuuleturbiinide puhul, saab labasid voolus pöörates (labade sammu muutes) tööratta pöörlemiskiirust suurendada või vähendada
Janno (perekonnanimi)

Janno on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Janno uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jaanson, Jannson ja Janson. Georg-Hans Janno palvel kanti Janno perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 322 all (Siseministeeriumi teadaanne 31. märtsist 1937).
Joandi

Joandi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Joandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Johanson. Juula Koandi palvel kanti Joandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 245 all (Siseministeeriumi teadaanne 17. juunist 1936).
Piisonirohi

Piisonirohi ("Buchloe dactyloides") on kõrreliste sugukonda preeriarohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, mis kasvab pärismaisena Põhja-Ameerika rohtlates.
Joasalu

Joasalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Joasalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Johanson. August-Andreas Joasalu palvel kanti Joasalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 189 all.
Sale preeriarohi

Sale preeriarohi ("Bouteloua gracilis") on kõrreliste sugukonda preeriarohu perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim, mis kasvab pärismaisena Põhja-Ameerika rohtlates.
Sale preeriarohi on Ameerika Ühendriikide Colorado osariigi tunnusheintaim.
Jugandi

Jugandi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Jugandi perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Tilger. August-Friedrich Jugandi palvel kanti Jugandi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 52 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Gennadi Skromnov

Gennadi Skromnov (19. mai 1949 – 22. august 2025) oli Eesti looduskaitsetegelane. 
Ta oli portaali www.looduskalender.ee looja ja eestvedaja. 
Ta on elanud Ruhnu saarel. 
1970. aastatel osales ta Eesti hipiliikumises.
Järverand

Järverand on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Järverand uueks perekonnanimeks inimestele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürgenson, Kana, Kanna, Tibu ja Treihof. Friedrich-Aleksander Järveranna palvel kanti Järverand perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 261 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).
Rannaleet

Rannaleet on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Rannaleet perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Vunn. Valdu Rannaleedi palvel kanti Rannaleet perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 131 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935).
Kuuskmaa

Kuuskmaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Kuuskmaa perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kuuskmann. Rudolf Kuuskmaa palvel kanti Kuuskmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 3 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).
Rudolf Kuuskmaa

Rudolf Kuuskmaa (kuni 17. veebruarini 1931 Rudolf Kuuskmann; 19. september / 1. oktoober 1888 Anija vald – 20. september 1955 Tallinn) oli eesti advokaat ja Noorte Meeste Kristliku Ühingu esimees.
Aastatel 1934–1937 oli Rudolf Kuuskmaa Tallinna linnavolikogu esimees.
Klooga Kool

Klooga Kool oli kuueklassiline algkool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Klooga alevikus. Kooli õppekeel oli eesti ja vene keel.
1952–1995 õpetati koolis vaid vene keeles. Nõukogude ajal oli Klooga kinnine sõjaväelinnak. Tänapäeval kasutatav koolimaja valmis 1953.
2017. aastal Keila vallas toimunud haridusasutuste reformiga likvideeriti Klooga Kool kui eraldiseisev asutus ja ühendati Laulasmaa Kooliga. Alates 1. septembrist 2017 oli tegemist Laulasmaa Kooli Klooga õppekohaga.
Laulasmaa Kooli Klooga õppekoht suleti 1. septembrist 2023, kui selle baasil loodi uus kool – 9-klassiline Lodijärve Kool.
Tallinna Spordikool

Tallinna Spordikool (lühend TSK) on spordikool Tallinnas aadressil Pärnu maantee 6. 
Tallinna Spordikool alustas tegevust 1. septembril 2014. Kooli juhataja on sellest peale olnud Maksim Butšenkov. 
Spordikooli vastuvõtt toimub iga kahe aasta järel konkursi alusel. Kandideerida on võimalik järgmistele spordialadele: epeevehklemine, iluuisutamine, iluvõimlemine, judo, jäähoki, karate, kergejõustiku mitmevõistlus (teivashüpe), kiiruisutamine, korvpall, käsipall, laskesuusatamine, maadlus, poks, rannavõrkpall, sulgpall, taekwon-do, tennis, ujumine, võrkpall ja erinevate individuaalalade ühendrühm. Alates 2023/2025 hooajast on võimalik kandideerida ka parasportlastel.
Võru Spordikool

Võru Spordikool on spordikool Võrus aadressil Räpina maantee 3a. Kooli direktor on Mare Lüüs.
Kool asutati 8. juunil 1945. 
Koolis on seitse osakonda: kergejõustiku-, Kreeka-Rooma maadluse, orienteerumise, murdmaasuusatamise, laskesuusatamise, kahevõistluse ja võrkpalliosakond.
Jõesaar (perekonnanimi)

Jõesaar on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Jõesaar 505 inimesel (220 mehel ja 285 naisel). Perekonnanimede levikult oli Jõesaar meeste puhul 250. ja naiste puhul 192. kohal.
2022. aastal arvati perekonnanimi Jõesaar välja levinud nimede seast, sest selle kandjate arv oli langenud alla 500. Seega lubati nimevahetajatel seda taas perekonnanimeks võtta.
Nimede eestistamisel anti Jõesaar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ambos, Ansmann, Artuur, Baranov, Braun, Brunn, Dreverk, Egorov, Eslon, Hahndorf, Hammermann, Holst, Holts, Ipserman, Itra, Ivan, Ivanov, Jaakson, Jagonov, Jaksman, Jankovits, Jansen, Järgens, Jeeger, Jeeser, Jentson, Jeser, Jõesberg, Jõespark, Jõgibert, Johanson, Juhanson, Juhkentaal, Juntson, Jurberg, Jürgens, Jürgenson, Juurmann, Kilder, Kirsch, Korn, Kristov, Krutob, Lammas, Lekk, Leotjev, Makkar, Matsmann, Mihkelis, Milk, Mirjam, Moisar, Obukakk, Õiger, Oinas, Peil, Praun, Prausen, Puhtsit, Puunverk, Reiners, Rõmmelmann, Saharov, Schmidt, Schönberg, Seersant, Sims, Siro, Smid, Sommer, Sooberg, Steinbach, Teegelmann, Tegelmann, Tennison, Tiidenberg, Titemberg, Titsenberg, Viitmann ja Zimmer.
Tartu Valla Spordikool

Tartu Valla Spordikool on spordikool Tartu maakonnas Tartu vallas Lähte alevikus. Kooli direktor on Agu Laas.
Kool asutati 2005. aastal.
Koolis õpetatakse kuut spordiala: korvpall, võrkpall, kergejõustik, maadlus, suusatamine ja vibulaskmine.
Seersant (perekonnanimi)

Seersant on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Seersandi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Jõesaar, Luhaäär, Seerme ja Sillat.
Miilits (perekonnanimi)

Miilits on eesti perekonnanimi.
Seda perekonnanime (kirjutatud ka Milits ja Militz) on pandud Saarde kihelkonnas Pärnumaal, Hageri, Kose ja Rapla kihelkonnas Harjumaal, Nõo, Võnnu ja Äksi kihelkonnas Tartumaal ja Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel anti Miilitsa-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Aasaleht ja Maidle.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Miilits 20 mehel ja 24 naisel. Perekonnanimede levikult oli Miilits meeste puhul 6174. ja naiste puhul 5534. kohal.
Rannap

Rannap on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Rannap uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Reinbach. Johan Rannapi palvel kanti Rannap perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 138 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. juulist 1935). Statistikaameti andmetel oli 2024. aasta 1. jaanuari seisuga perekonnanimi Rannap 12 mehel ja 5 naisel.
Lepajõe

Lepajõe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Lepajõe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürisson.
Eestis oli seisuga 1. jaanuar 2019 perekonnanimi Lepajõe 8 mehel ja 7 naisel.
Peter Heinrich Blanckenhagen

Peter Heinrich Blanckenhagen (3. oktoober (vkj) 1723 Tallinn − 7. jaanuar (vkj) 1794 Riia) oli kaupmees ja Liivimaa sotsieteedi asutaja.
Elulugu.
Põlvnes XVI sajandil Pommerist Liivimaale siirdunud suguvõsast. Tema isa oli Tallinna kaupmees ja Suurgildi oldermann Simon Blanckenhagen (1690−1753) ja ema Agneta von Glehn (1704−1745). Noorena oli Tallinnas kaupmehe õpipoiss. 1740. aastatel reisis Hollandisse Amsterdami, kus teenis van der Hoosti ettevõttes. 1750. aasta paiku asus elama Riiga, kus tegutses kaupmehena. 1761. aastal sai temast dockmann ja 1763. aastal Riia Suure Gildi oldermann. Asehalduskorra ajal oli 1784−1786 Riia kubermangumagistraadi assessor. Teenis välja titulaarnõuniku teenistusastme.
Liivimaa sotsieteet.
Blanckenhagen annetas Liivimaa sotsieteedi asutamiseks 40 000 albertustaalrit. Tema nägemuse kohaselt pidid 1792. aastal asutatud seltsi tegevliikmed kuuluma Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Tänutäheks tema teenete eest võeti 1794. aastal aadlitiitli omandanud Blanckenhageni lesk ja lapsed: Wilhelm (1761−1840), Johann Christoph
(1764–1816) ja Peter Heinrich (1765–1802) 1795. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse (nr 231).
Mõisavaldused.
1780. aastal omandas ta Riia kreisi Allaži kihelkonna Allaži ("Allasch") ja Jūdaži ("Judasch") mõisa. Esimene neist jäi suguvõsa kätte 1920. aastani.
Mündikogu.
Tema valduses oli suur mündikogu. Osa sellest viidi Hollandisse, ülejäänu jäi Liivimaale. Peter Heinrichi pojapoeg Drabeši mõisnik Johann von Blanckenhagen (1798−1884) annetas 1830. aastal 682 münti Tartu ülikooli kunstimuuseumile.
Wilhelm von Blanckenhagen

Wilhelm von Blanckenhagen (10. aprill (vkj) 1761 Riia − 12. juuni (vkj) 1840 Allaži) oli põllumees ja mõisaomanik.
Elulugu.
Päritolu ja hariduskäik.
Ta oli Riia kaupmehe Peter Heinrich Blanckenhageni (1723−1794) ja tema abikaasa Eva Maria Grote (1742−1786) poeg. Õppis Leipzigi ülikoolis. 
Kohtuametnik Riias.
Kodumaale naasnult tegutses ta Riias esialgu kohtusekretärina, hiljem Riia kriminaalkohtupalati assessorina.
Aadeldamine ja rüütelkonda immatrikuleerimine.
21. augustil (ukj 1. septembril) 1794. aastal omandas koos ema ja vendade Johann Christophi (1764–1816) ja Peter Heinrichiga (1765–1802) Püha Rooma keisrilt aadlitiitli ja võeti järgmisel aastal tänutäheks isa teenete eest Liivimaa rüütelkonna matriklisse (nr 231).
Hilisem tegevus.
1803−1806 oli Liivimaa Maakrediidiseltsi ülemdirektsiooninõunik. 1806. aastal teenis Liivimaa maamiilitsa ülema adjutandina. Tõusis kolleegiuminõuniku teenistusastmeni. 
Viimased eluaastad.
Elas seejärel oma Riia kreisi Allaži kihelkonna Allaži mõisas. Teda autasustati Püha Anna II klassi ordeniga.
Liivimaa sotsieteet.
1796. aastal valiti Wilhelm tema isa Peter Heinrichi initsiatiivil asutatud Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Aastatel 1807−1818 oli ta sotsieteedi varahoidja.
Kunstikogu.
1810. aasta suve ja sügisel elas perekond Itaalias Roomas, kus andis Roomas kunstnikele mitmeid tellimusi ja tegi suuremaid oste. 1820. aastal ostis Blanckenhageni professor Karl Morgenstern valiku Blanckenhageni Roomast hangitud kunstiteoseid Tartu ülikooli kogusse, see oli üldse suurim kaasaegse kunsti ost, mille ülikool on kunagi teinud. Mitmed Blanckenhageni kunstikogu teosed olid Tartu ülikooli omanduses, näiteks mõned Joseph Anton Kochi maalid ja kaks suurt maastikku Roomas tegutsenud vene kunstnikult Fjodor Matvejevilt. Praegu asuvad need teosed koos teiste Tartu ülikoolist Esimese maailmasõja ajal ära viidud kunstivaradega Venemaal Voroneži muuseumis.
Isiklikku.
1786. aastal abiellus ta Catharina Margarethe Klatzoga (1764–1846), nad said kaks poega ja neli tütart.
The Neighbourhood

The Neighbourhood (lühendatult THE NBHD) on Ameerika rokkansambel, mis moodustati Newbury Parkis Californias 2011. aastal. Bändi kuuluvad laulja Jesse Rutherford, kitarristid Jeremy Freedman ja Zach Abels, bassist Mikey Margott ja trummar Brandon Alexander Fried. Pärast kolme EP-d ("I'm Sorry...", "The Love Collection" ja "Thank You") andis The Neighbourhood koostöös Columbia Recordsiga 23. aprillil 2013 välja oma esimese täispika albumi "I Love You".
2014. aasta novembris avaldasid nad "mixtape"'i "#000000 &amp; #FFFFFF". Bändi teine album, "Wiped Out!", ilmus 2015. aasta oktoobris.
Ratla roosa tamm

Ratla roosa tamm on surnud tamm Saaremaal Ratla puisniidul.
16–18 m kõrgune tamm on umbes 100-aastane. Puu asub Ratla külas Kuressaare-Kuivastu maantee ääres, umbes 60 m kaugusel teest.
2014. aastal värviti kuivanud tamm Arboristide Koja eestvõttel roosaks, et juhtida tähelepanu loomuliku võraga puu ilule. Samuti sooviti tekitada efektset nähtust maantee ääres.
Martin Tammemägi

Martin Carl Tammemägi (sündinud 1948) on eesti päritolu Kanada meditsiiniteadlane, Brocki ülikooli epidemioloogiaprofessor.
Ta on välja töötanud kopsuvähki haigestumise riski mudeli.
2021. aasta seisuga on ta Brocki ülikooli emeriitprofessor.
Nicolas Hulot

Nicolas Hulot (sündinud 30. aprillil 1955 Lille'is) on Prantsusmaa fotograaf, ajakirjanik, teleprodutsent, ökoloog ja poliitik. Ta oli 17. maist 2017 kuni 29. augustini 2018 Prantsusmaa keskkonnaminister.
Ta sündis aastal 1955 Lille'is. Ta lõpetas Saint-Jean-de-Passy lütseumi. Lütseumi lõpetamise järel asus ta tööle fotograafina.
Ta sai 17. mail 2017 Prantsusmaa keskkonnaministriks Édouard Philippe'i esimeses valitsuses, 21. juunil 2017 jätkas ta samas ametis Édouard Philippe'i teises valitsuses.
83 eKr

83. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXXI (671).
84 eKr

84. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXX (670).
85 eKr

85. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXIX (669).
86 eKr

86. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXVIII (668).
80. aastad eKr

80. aastad eKr olid aastad 89 eKr kuni 80 eKr.
Laura Flessel-Colovic

Laura Flessel-Colovic (sündinud 6. novembril 1972 Pointe-à-Pitre'is) on Guadeloupe'is sündinud Prantsusmaa epeevehkleja ja poliitik. Vehklejana on ta kahekordne olümpiavõitja ja viie olümpiamedali omanik. Poliitikuna oli ta 17. maist 2017 kuni 4. septembrini 2018 Prantsusmaa spordiminister.
Ta sündis aastal 1972 Pointe-à-Pitre'is Guadeloupe'is, kus ta tegi vehklemise alal oma esimesed sammud. Aastal 1990 asus ta elama Prantsusmaale. 
Ta sai 17. mail 2017 Prantsusmaa spordiministriks Édouard Philippe'i esimeses valitsuses, 21. juunil 2017 jätkas ta samas ametis Édouard Philippe'i teises valitsuses. Spordiministrina tegutses ta 4. septembrini 2018.
Isiklikku.
Ta on aastast 1996 abielus spordiajakirjanik Denis Coloviciga. Ta on ühe lapse ema.
Elgula

Elgula on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Elgula uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ähka (Ehka).
Pidula veskitiik

Pidula veskitiik on paisjärv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kallaste küla territooriumil.
Veskitiik tekkis 1803. aastal, mil Pidula ojale rajati Pidula mõisa vesiveski tarbeks pais.
Odalätsi allikatest pärit puhas vesi muudab tiigi vee läbipaistvaks.
87 eKr

87. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXVII (667).
Detsember 2017

Detsember 2017, kroonika
2017. aasta detsember algas reedel ja lõppes 31 ööpäeva pärast pühapäeval.
Andrei Kostin (pankur)

Andrei Leonidovitš Kostin (vene keeles "Андрей Леонидович Костин"; sündinud 21. septembril 1956 Moskvas) on vene ettevõtja. Ta õppis Moskva Riikliku Ülikoolis, hiljem töötas NSV Liidu Välisministeeriumis. Alates 2002. aastast töötab ta VTB Panga presidendina.
88 eKr

88. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXVI (666).
89 eKr

89. aasta eKr ehk ab urbe condita DCLXV (665).
Triinu Jalg

Triinu Jalg (sündinud 22. juunil 2005) on Eesti kabetaja, juunioride maailmameister (2022). 
Jalg on pärit Palamuselt ja õpib Tartus Jaan Poska Gümnaasiumis. 
Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal Kranevos peetud IDF-i Euroopa meistrivõistlustel Vene kabes võitis ta minikadettide vanuseklassis kolm pronksmedalit (klassikalises, kiir- ja välkmale kategoorias). 
Ka ta vanem õde Merilii Jalg mängib kabet.
2022. aasta novembris toimusid Türgis Antalyas noorte maailmameistrivõistlused rahvusvahelises kabes, kus Jalg võitis juunioride (U19) arvestuses välkkabe ajakontrolliga turniiril esikoha ja tuli juunioride maailmameistriks.
Merilii Jalg

Merilii Jalg (sündinud 20. septembril 2001 Jõgeval) on Eesti kabetaja. 
Ta esindas Eestit 2017. aasta naiste maailmameistrivõistlustel rahvusvahelises kabes. 2018. aastal võitis ta Eesti naiste meistrivõistlused nii rahvusvahelises kui ka Vene kabes. 
Tema noorem õde Triinu Jalg mängib samuti kabet.
Narva-Jõesuu linn (haldusüksus)

Narva-Jõesuu linn on haldusüksus Ida-Viru maakonnas.
Omavalitsusüksus moodustati Eesti omavalitsuste haldusreformi tulemusena peale 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimisi senise omavalitsusliku Narva-Jõesuu linna ning Vaivara valla liitmisel.
Lisaks Vaivara valla ja Narva-Jõesuu vabatahtlikule ühinemisele otsustas Vabariigi Valitsus liita uue omavalitsusüksusega senise Kohtla-Järve Viivikonna linnaosa territooriumi, mille arvelt moodustati kaks uut küla – Viivikonna ja Sirgala.
Rahvastikuregistri andmetel elas 2017. aasta 1. jaanuari seisuga Narva-Jõesuus 2651, Vaivara vallas 1871 ja üleantaval Viivikonna linnaosa territooriumil 131 elanikku.
Moodustatud omavalitsusüksus ei vasta haldusreformi seaduse paragrahvis 3 sätestatud omavalitsusüksuse miinimumsuuruse kriteeriumile, kuna moodustatava omavalitsuse elanike
arv jäi alla 5000 elaniku.
Omavalitsusüksuse halduskeskuseks on Narva-Jõesuu. Omavalitsus kasutab senise Narva-Jõesuu linna lippu ja Vaivara valla vappi.
Asustus.
Narva-Jõesuu linna territooriumil on üks linn (Narva-Jõesuu), kaks alevikku (Sinimäe ja Olgina) ja 20 küla:
Arumäe – Auvere – Hiiemetsa – Hundinurga – Laagna – Kudruküla – Meriküla – Mustanina – Peeterristi – Perjatsi – Pimestiku – Puhkova – Sirgala – Soldina – Sõtke– Tõrvajõe – Udria – Vaivara – Viivikonna – Vodava.
Linnapead.
Narva-Jõesuu linnapea on 2017. aastast Maksim Iljin.
Jõudu

Jõudu on eesti perekonnanimi.
Hugo Jõudu palvel kanti Jõudu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 54 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Jüriste

Jüriste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Jüriste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürgenson. Juhan Jüriste palvel kanti Jüriste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 6 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. jaanuarist 1935).
Alfredo Trombetti

Alfredo Trombetti (16. jaanuar 1866 Bologna – 5. juuli 1929 Veneetsia) oli itaalia keeleteadlane, kes tegutses 20. sajandi alguses. 
1904. aastast oli ta Bologna ülikooli semiidi keelte professor ja 1912. aastast üldkeeleteaduse professor.
Ta oli Itaalia teaduste akadeemia Accademia dei Lincei liige.
Ta on tuntud oma teooriaga keelte monogeneesist, mille ta esitas 1905. aastal ilmunud teoses "L'unità d'origine del linguaggio".
Jürivete

Jürivete on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Jürivete isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Jürvetson. Ahto Jürivete palvel kanti Jürivete perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 377 all.
1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Jürivete Eestis 9 mehel ja 5 naisel.
Kaaret

Kaaret on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kaaret uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Gebhard, Gritskevits, Gritskevitsh, Hansen, Kamma, Kapitsh, Karelsohn, Karelson, Karlov, Karlson, Knuut, Kohtitski, Kohtizki, Kossar, Kreisman, Kuulbusch, Merkurjev, Nikolajev, Numa ja Õunman. Peet Kaareti palvel kanti Kaaret perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 402 all (Siseministeeriumi teadaanne 30. aprillist 1940).
1. jaanuaril 2017 oli Eestis perekonnanimi Kaaret 18 mehel ja 32 naisel.
Kadari

Kadari on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kadari uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kattelberk, Kattelperk, Klauson, Kristal, Kürbis ja Siiberg. Helmut Kadari palvel kanti Kadari perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 319 all.
1. jaanuaril 2017 oli perekonnanimi Kadari Eestis alla viiel mehel ja 7 naisel.
Kapitalistliku süsteemi püramiid

Kapitalistliku süsteemi püramiid on 1911. aastal Ameerika Ühendriikides ilmunud karikatuur, mis kritiseerib kapitalismi. Teos kujutab ühiskonna klassistumist ja majanduslikku ebavõrdsust. Esimest korda avaldati karikatuur Industrial Workeris, kus see kandis signatuuri "Nedeljkovich, Brashich, &amp; Kuharich".
Karikatuuril on sotsiaalne püramiid: hierarhia, mille tipus seisab rikas vähemus, keda vaesunud massid ülal hoiavad. Püramiidi ülemine kiht kujutab kapitalismi esindavat rahakotti. Selle all seisavad kuningad ja riigijuhid sõnumiga "meie valitseme teid". Allpool riigijuhte asetsevad vaimulikud sõnumiga "meie narritame teid" ning nende all sõjavägi sõnumiga "meie tulistame teid". Eelviimasel kihil asub keskklass sõnumiga "meie sööme teie eest" ning kõige alumisel kihil töölisklass, kes kannab püramiidi enda õlul. Nende sõnum on "meie töötame kõigi eest … meie toidame kõiki".
Teos põhineb vene karikatuuril, mis avaldati anonüümselt 1900. aastal. Originaaltöö kujutab küürus töölisklassi, kes püramiidi ülal hoiab. Püramiidi all on salm "Tuleb kord aeg, mil vihast võetud inimesed oma küürus seljad sirgu lükkavad ning püramiidi ühe tugeva õlatõukega kukutavad." 1900. aasta originaalteosest erineb 1911. aasta karikatuur muu hulgas selle poolest, et Vene impeeriumi must kotkas on asendatud kapitalismi sümboliseeriva rahakotiga, Vene tsaari ja tsarinna asemel kujutatakse üldisemaid figuure (monarhi ja kahte riigijuhti) ning puudub revolutsiooniline salm. Mõlemas teoses sümboliseerib kukkunud laps tööliste armetust. Ühine joon on ka tööliste punane plagu, mis sümboliseerib sotsialistlikku liikumist.
Karikatuur kritiseerib kapitalistlikku süsteemi, eelkõige selles tekkinud raha ja võimu hierarhiat. Samuti illustreerib teos, kuidas töölisklass kõiki teisi ülal peab ning kuidas töölisklassi toetuse kadumisel laguneks praegune sotsiaalne kord.
Puhtsit

Puhtsit on eesti perekonnanimi.
Nimi on läti päritolu (Pūcītis/Pūcīte).
Nimede eestistamisel määrati isikutele, kelle perekonnanimi oli Puhtsit, uueks perekonnanimeks Jõesaar.
Erika Franz

Erika Franz (18. juuli 1894 – 13. september 1967) oli eesti pianist ja klaveripedagoog.
Aastatel 1913–1918 õppis ta Peterburi konservatooriumis. Hiljem täiendas ta end Berliinis A. Schnabeli juures ja Pariisis Schola Cantorumis.
1920. aastatel oli ta klaveriõpetaja Tallinna Kõrgemas Muusikakoolis.
1940. aastatel oli ta klaveri eriala õpetaja Tallinna Riiklikus Konservatooriumis. 
Tema õpilasi on Laine Mets ja Mall Sarv.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Otto Terno

Otto Terno (2. veebruar 1929 Sauste – 26. juuni 1984) oli eesti koolijuht.
1948. aastal lõpetas ta Rakvere Eesti Keskkooli.
1950.–1970. aastatel oli ta Kohila Keskkooli direktor. Aastatel 1979–1983 oli ta ka Järvakandi Keskkooli direktor.
2016. aastal paigaldati Tohisoo mõisa parki tema mälestuspink.
Artur Tiki

Artur Tiki (22. november 1914 (ukj) – 28. jaanuar 1992) oli eesti koolijuht.
1935. aastal lõpetas ta Läänemaa Õpetajate Seminari. Töötas seejärel Nissi Algkooli õpetajana. 1938. aastal lõpetas ta Sõjakooli.
1936. aastast oli ta Kaitseliidu Harju maleva Riisipere kompanii liige, 1939. aasta veebruarist Saue kompanii liige, 1939. aasta maist Saue kompanii õppepealik.
1939–1940 oli ta Jõgisoo Algkooli juhataja.
Teise maailmasõja ajal teenis Punaarmee ohvitserina.
1946. aastast töötas Harju rajooni koolide inspektorina. Aastatel 1949–1959 oli ta Tallinna 27. Keskkooli direktor.
Aastatel 1959–1978 oli ta Tallinna 21. Keskkooli direktor.
Ta oli ka Eesti NSV Haridusministeeriumi õppekorralduse komisjoni juht ja Tallinna Pedagoogilise Instituudi nõukogu liige.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Mälupesa

Mälupesa on arvuti mälu väikseim adresseeritav üksus. Mälupesa aadressi abil on võimalik mälupesale ligi pääseda andmeüksuste kirjutamiseks ja lugemiseks.
Mälupessa mahtuv andmeüksus – andmesõna – koosneb bittide jadast. Biti väärtusi 1 või 0 realiseerivad mälupesas transistorlülitina töötavad mäluelemendid. Iga elemendi väljundpinge tase on vastavalt biti väärtusele kõrge või madal (näiteks 1,8-voldise toitepinge korral on vahemikku 1,2–1,8 V jääva väljundpinge puhul biti väärtus 1 ja vahemiku 0–0,6 V puhul 0).
Mäluelementide arv pesas määrab andmesõna pikkuse. Esimestes arvutites oli sõnapikkus 8 bitti (ehk 1 bait), nüüdisaegsetes arvutites on see 32 või 64 bitti.
Mälupesa elementi kui mälu elementaarkomponenti on nimetatud ka mälu pesikuks ja mälu rakuks (ingl "memory cell"). Mõnes käsitluses on terminit mälupesa kasutatud mäluelemendi (transistorlüliti) tähenduses (nt artiklis Muutmälu).