tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Konstantin Thon

 
Konstantin Andrejevitš Thon (vene Константин Андреевич Тон; 6. november (vkj 26. oktoober) 1794 Peterburi – 6. veebruar (vkj 25. jaanuar) 1881 Peterburi) oli Venemaa arhitekt. Salanõunik (1864).
Aastatel 1854–1871 oli ta Keiserliku Kunstiakadeemia rektor.
Haridustee ja töökäik.
Thon sündis Peterburis venestunud saksa juveliiri perekonnas. 1815. aastal lõpetas ta Keiserliku Kunstiakadeemia. Aastatel 1819–1828 stažeeris ta Itaalias. 1830. aastal sai ta Keiserliku Kunstiakadeemia akadeemikuks. Samal aastal pälvis ta 2. järgu ja 1840. aastate lõpus 1. järgu arhitektuuriprofessori nimetuse. 
Thon töötas mitmes arhitektuuristiilis. Klassitsistlikus stiilis rekonstrueeris ta Väikese Teatri Moskvas (1839–1840). Enamik tema töid on tehtud pseudovene stiilis, neist tuntumad on Lunastaja Kristuse katedraal ja Suur Kremli palee Moskvas. Lunastaja Kristuse katedraali projekteeris ta 1830. aastatel. Katedraali nurgakivi pandi 1837. aastal ja ehitamiseks kulus 44 aastat. Suure Kremli palee projekteeris grupp arhitekte Thoni juhtimisel. Hoone ehitati aastatel 1839–1849.
1843. aastal määras keiser Nikolai I Thoni rajatava Peterburi–Moskva raudtee lõppjaamade vaksalite projekteerijaks. Moskva vaksal Peterburis (1855. aastast Nikolai vaksal) valmis 1851. aastal. Kompositsioonilt sarnane Peterburi vaksal Moskvas valmis samuti 1851. aastal. Vaksalite hoonekompleksi kuulusid ka ringikujulise põhiplaaniga kuppelkatusega ringdepood. Thorni projektides oli kaastegev arhitekt Rudolf Żelaziewicz.
Isiklikku.
Tema vennad Aleksandr Thon ja Andrei Thon olid arhitektid.
Ramsi tehisjärv

Ramsi tehisjärv on tehisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ramsi alevikus ja Sinialliku külas.
Järve pindala on 2,9 ha, kõrgus merepinnast 40 m ja kaldajoone pikkus 917 m. Järv asub suuremas osas Ramsi alevikus, vaid osa järve põhjatipust asub Sinialliku külas.
Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Kosilase järv

Kosilase järv (ka Kangrumatsi järv) on looduslik umbjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Mäeltküla külas.
Järve pindala on 1,8 ha, pikkus 230 m, laius 150 m ja kõrgus merepinnast 70 m.
Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Verilaske järv

Verilaske järv (ka Verilaske paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Verilaske külas.
Järve pindala on 0,8 ha, valgla suurus 27 km², kaldajoone pikkus 414 m ja kõrgus merepinnast 49,5 m. Järv on paisutatud Verilaske ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Koordi veskijärv

Koordi veskijärv on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kibekülas ja Mäeltkülas.
Järve pindala on 1,1 ha, valgla suurus 13,92 km² ja kõrgus merepinnast 57,5 m. Järv on paisutatud Verilaske ojale ning kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Verilaske oja

Verilaske oja on oja Sakala kõrgustiku idaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas, Ärmä jõe vasakpoolne lisajõgi.
Verilaske oja on 13,6 km pikk, selle valgla pindala on 26,2 km², langus 33,5 m ja lang 2,5 m/km. Oja saab alguse Holstre külast 75,5 m kõrgusel Holstre mägede jalamilt, ning suubub Verilaske külas 42 m kõrgusel vasakult poolt Ärmä jõkke 2,6 km kaugusel selle suudmest.
Oja voolab läbi Holstre, Pirmastu, Rebase, Mäeltküla, Kibeküla ja Verilaske küla, samuti voolab oja Pirmastu ja Rebase, Rebase ja Mäeltküla, Mäeltküla ja Kibeküla ning Mäeltküla ja Verilaske küla vahelisel piiril. Oja voolab Pirmastu külas läbi Tilli järve ja Rõika järve. Kibeküla ja Mäeltküla küla piiril on ojale paisutatud Koordi veskijärv ning Verilaske külas Verilaske järv. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Varem oli Rebase külas ojale paisutatud Pätsi järv (Pätsi veskijärv).
Juha Hernesniemi

Juha Antero Hernesniemi (18. oktoober 1947 Kannus – juuni 2023 Helsingi) oli soome arst, neurokirurg. 
Ta on olnud Helsingi Ülikooli professor neurokirurgia alal.
Daldõkan

Daldõkan (vene keeles "Далдыкан") on jõgi Norilski lähedal Krasnojarski krais. 
Norilski niklitehasest lähtunud reostuse tõttu on jõe vesi värvunud korduvalt punaseks.
Liina Pihlak

Liina Pihlak (aastani 1963 Liina Sang; 26. aprill 1937 Ruhja, Läti – 21. juuli 2019 Tartu, Eesti) oli eesti kunstnik, aastatel 1976–1982 Eesti Televisiooni peakunstnik.
Ta lõpetas 1956. aastal Pärnu 2. Keskkooli, õppis aastatel 1956–1958 Tartu Kunstikoolis ning lõpetas 1964. aastal Eesti Riikliku Kunstiinstituudi lavakujunduse erialal.
Aastatel 1964–1971 töötas ta Vanemuise teatri kunstnikuna. Aastatel 1971–1995 oli ta Eesti Televisiooni kunstnik, sealhulgas 1976–1982 ETV peakunstnik, ning 1993–1999 Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia õppejõud. 
1999. aastast tegutses ta vabakutselise kunstnikuna. 
Looming.
Liina Pihlak töötas peamiselt teatri- ja televisioonikunstnikuna ning tegi kujundusi paljudele teatri- ja telelavastustele: "Pisuhänd" (1980), "Tabamata ime" (1983), "Musta katuse all" (1983), "Kahe kodu ballaad" (1986), "Päkapikula" (1981), "Väikevend ja Karlsson katuselt" (1988), "Pätu" (1990), "Härra Lapsti lasteteater" (1993–1996), "Kunksmoor" (1992) jpm. Tema looming on ka ETV telesarja "Miss Marple'i lood" (kuus osa, 1990, režissööri Toomas Kirss) kunstnikutöö.
Lisaks tegi ta kaastööd filmistuudiole Tallinnfilm mängufilmide "Nukitsamees" (1981, režissöör Helle Murdmaa) ning "Savoy ball" (kaks jagu, 1985, režissöör Ago-Endrik Kerge) ja "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (kaks jagu, 1975, režissöör Grigori Kromanov) kunstniku ja kostüümikunstnikuna.
Ta on kirjutanud mälestusteraamatu "Elu puu : minu vanematest Kersti Merilaasist ja August Sangast ning minu elust teatris, filmis ja televisioonis" (Tänapäev, 2021). 
Isiklikku.
Tema vanemad olid kirjanikud August Sang ja Kersti Merilaas ning tema vend on luuletaja, kirjanduskriitik ja kirjastaja Joel Sang. Tema abikaasa oli tehnikateadlane Ilmar Pihlak. Tema õetütar on Kristina Pai.
Maimu Rahel Vannas

Maimu Rahel Vannas (20. september 1914 – 24. oktoober 1998; sünninimi Maimu Rahel Epler) oli eesti kunstnik.
Õppis Tartus ENKSi Tütarlastegümnaasiumis.
1940. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli õigusteaduskonna kiitusega. Aastatel 1944–1951 õppis ta Tallinna Riiklikus Tarbekunsti Instituudis maalikunsti Johannes Greenbergi juhendamisel. Sooritas eksternina erialaeksamid teatridekoratsiooni erialal.
Töötas peamiselt teatrikunstnikuna, tegi kujundusi paljudele teatrilavastustele Tallinna Riiklikus Draamateatris, Riiklikus Vene Draamateatris ja Vanalinnastuudios.
Kameeleon (tähtkuju)

Kameeleon (ladina "Chamaeleon", lühend Cha) on väike lõunataeva tähtkuju.
Kameeleon katab 132 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 79. kohal. Heledaimad tähed on Alpha Chamaeleontis (4,05m) ja Gamma Chamaeleontis (4,11m).
Kameeleon on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Oktant (tähtkuju)

Oktant (ladina "Octans", lühend Oct) on lõunataeva tähtkuju. 
Oktandi suurus on 291 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 50. kohal. Heledaim täht on Nu Octantis tähesuurusega 3,76 m. Oktandi tähtkujusse jääb taeva lõunapoolus. Sellele lähim täht on Sigma Octantis (5,45 m), mis on veidi üle 1° kaugusel poolusest.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kes pani tähtkujule nimeks "l’Octans de Reflexion", mis sai hiljem tuntuks kui "Octans Hadleianus" oktandi leiutaja John Hadley järgi.
Pump (tähtkuju)

Pump (ladina "Antlia", lühend Ant) on lõunataeva tähtkuju. 
Pumba tähtkuju katab 239 ruutkraadi ja see on ulatuselt 88 tähtkuju seas 62. kohal. Heledaim täht on α Antliae tähesuurusega 4,28 m.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kes pani tähtkujule nimeks la Machine Pneumatique (ladina "Antlia pneumatic"a) õhupumba järgi, mille leiutas Denis Papin.
Uurits (tähtkuju)

Uurits (ladina "Caelum", lühend Cae) on väike lõunataeva tähtkuju. 
Uuritsa suurus on 125 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 81. kohal. Tähtkujus ei ole heledaid tähti.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Sirkel (tähtkuju)

Sirkel (ladina "Circinus", lühend Cir) on väike lõunataeva tähtkuju. 
Sirkli suurus on 93 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 85. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Circinis (3,19 m).
Sirklis asub Sirkli galaktika.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Kell (tähtkuju)

Kell (ladina "Horologium", lühend Hor) on lõunataeva tähtkuju. 
Kella suurus on 249 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 58. kohal, kattes 249 ruutkraadi. Tähtkuju heledaim täht on Alpha Horologii (3,85 m).
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Mikroskoop (tähtkuju)

Mikroskoop (ladina "Microscopium", lühend Mic) on lõunataevas asuv tähtkuju. 
Mikroskoobi suurus on 210 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 66. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Gamma Microscopii (4,67 m).
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Pirmastu ürgorg

Pirmastu ürgorg on ürgorg Sakala kõrgustiku idaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Org saab alguse Holstre mägede jalamilt. Orus voolab Verilaske oja, millel asuvad Tilli järv ja Rõika järv.
Vinkel (tähtkuju)

Vinkel (ladina "Norma", lühend Nor) on väike lõunataeva tähtkuju. 
Vinkli suurus on 165 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 74. kohal. Tähtkuju heledaim täht on γ2 Normae (4,01 m).
γ1 ja γ2 näivad kaksiktähena, kuid ei ole tegelikult omavahel seotud, vaid asuvad Maalt vaadates lähestikku. Esimene asub 1437 valgusaasta kaugusel ja teine 128 valgusaasta kaugusel.
Tähtkujus paikneb Suur Tõmbaja.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Maalija

Maalija (ladina "Pictor", lühend Pic) on lõunataeva tähtkuju. 
Maalija suurus on 247 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 59. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pictoris (3,27 m).
Tähtkuju nimetajaks on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Kompass (tähtkuju)

Kompass (ladina "Pyxis", lühend Pyx) on lõunataeva tähtkuju. 
Kompassi suurus on 221 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 65. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Pyxidis (3,68 m).
Kompassis asub planetaarudu NGC 2818.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Võrk (tähtkuju)

Võrk (ladina "Reticulum", lühend Ret) on väike lõunataeva tähtkuju.
Võrgu suurus on 114 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 82. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Reticulii (3,33 m).
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Kujur (tähtkuju)

Kujur (ladina "Sculptor", lühend Scl) on lõunataevas asuv tähtkuju. 
Kujuri suurus on 475 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 36. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Alpha Sculptoris (4,3 m).
Tähtkujus asub Kujuri galaktikarühm.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Teleskoop (tähtkuju)

Teleskoop (ladina "Telescopium", lühend Tel) on lõunataeva tähtkuju. 
Teleskoobi suurus on 252 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 57. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Telescopii (3,49 m).
Tähtkujus asub kerasparv NGC 6584 ja tähesüsteem HR 6819.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille.
Vello Tamm

Vello Tamm (1. juuni 1940 – 15. juuni 1991) oli eesti kunstnik.
Elukäik.
Ta lõpetas 1967. aastal Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi.
Töötanud teatrikunstnikuna ja teinud lavakujundusi teatrilavastustele, tegutsenud ka graafika- ja maalikunstnikuna. 1970.–1980. aastatel oli ta ajakirja Noorus peakunstnik. Aastatel 1982–1991 töötas ta Endla teatri peakunstnikuna.
Osales projektis fin plotter.
Isiklikku.
Ta oli abielus Helgi Iloga (lapsed Svea Aavik ja Ralf Tamm).
Abiellus 1986. aastal Ülle (neiup Vahtrik) Tammega, lapsed 1983. aastal Merike ja 1985. aastal Marju Tamm.
Maetud 1991. aastal Hageri kalmistule.
Enn Johannes

Enn Johannes (sündinud 2. märtsil 1936 Narvas) on eesti kunstnik.
1955. aastal lõpetas ta Tallinna 2. Keskkooli, aastatel 1955–1957 õppis ta Tallinna Polütehnilises Instituudis, 1964. aastast Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis, mille lõpetas kiitusega metallikunsti erialal 1969. aastal.
Varasemal loominguperioodil tegutses ta peamiselt metallikunstnikuna. Ta on kujundanud Kristjan Raua preemia medali ja Konrad Mäe medali. Oma töödega on ta esinenud näitustel, sh EXPO maailmanäitusel 1970. aastal Jaapanis Osakas.
Aastatel 1981–1984 töötas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis õppejõuna.
Hilisemal perioodil on ta olnud vabakutseline kunstnik, elades Hiiumaal, tegeledes ka maalikunsti ja skulptuuriga.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu (kuni 1990. aastani Eesti NSV Kunstnike Liit) liige 1973. aastast.
Ebaheinik

Ebaheinik ("Lepista") on heinikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Perekonda kuulub umbes 50 liiki.
Sekstant (tähtkuju)

Sekstant (ladina "Sextans", lühend Sex) on tähtkuju taevaekvaatori lähedal.
Sekstandi suurus on 314 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 47. kohal. Tähtkuju heledaim täht on α Sextantis (4,49 m).
Tähtkujus asub spiraalgalaktika NGC 3115, mis on Maa suhtes küljega ja paistab läätsekujulisena.
Tähtkuju autor on Johannes Hevelius, kes moodustas selle 1690. aastal.
Fööniks (tähtkuju)

Fööniks (ladina "Phoenix", lühend Phe) on lõunataeva tähtkuju. 
Fööniksi suurus on 469 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 37. kohal. Tähtkuju heledaim täht on 77 valgusaasta kaugusel asuv Ankaa (α Phoenicis, näiv suurus 2,39 m).
Fööniks on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Rõika järv

Rõika järv on kaitsealune looduslik järv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas.
Järve pindala on 2,2 ha, pikkus 250 m, laius 120 m, suurim sügavus 2,5 m ja kõrgus merepinnast 63 m. Järvest voolab läbi Verilaske oja, umbes 160 m ülesvoolu asub Tilli järv. Järv on kaitse all Loodi looduspargi koosseisus. Järve idakaldal on Rebase küla. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Kentaur (tähtkuju)

Kentaur (ladina "Centaurus", lühend Cen) on suur lõunataeva tähtkuju, mis on nimetatud kentaur Cheironi järgi, kes oli Achilleuse ja Asklepiose õpetaja.
Kentaur on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. 4. sajandil eKr oli tähtkuju Vahemere ääres veel tervikuna nähtav, kuid Maa pretsessiooni tõttu on see käesoleval ajal tervikuna nähtav 25° põhjalaiusest lõuna pool. 
Kentauri suurus on 1060 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 9. kohal. 
Kentauris on mitu heledat ja Maale lähedast tähte. Proxima Centauri asub 4,2 valgusaasta kaugusel ja on Päikesele kõige lähem täht. Alfa Centauri on 4,36 valgusaasta kaugusel asuv kolmiktäht, mille heledus on −0,03 m ja on seega heleduselt tähistaeva 4. täht. Beta Centauri on heledusega +0,61 m tähistaeva 11. täht.
Kentauris asub ka heledaim kerasparv Omega Centauri.
Kuldmuna

Kuldmuna on aastast 1998 toimuv Eesti loovuse festival, kus tunnustatakse Eesti parimaid turunduskommunikatsiooni lahendusi. 
Festivali raames antakse välja auhinnad, milleks on kuld-, hõbe- ja pronksmunad.
kuldmuna ettevõtte NB Reklaam raadioreklaamile "Aiavõrk"
kuldmuna ettevõtte Raadio 2 trükireklaamile "Kõikjal Eestis"
kuldmuna ettevõtete Sweet Advertising ja Idea AS välireklaamile "No X. No SEX"
kuldmuna ettevõtte DDB Eesti telereklaamile "Saaremaa viin - Vötame mönuga "
Koduse Kasvatuse Instituut

Koduse Kasvatuse Instituut oli Eesti organisatsioon (instituut), mis tegutses aastatel 1932–1940. 
Instituudi asutasid 1932. aastal haridus-, tervishoiu-, naiste- ja karskusorganisatsioonid. Instituut korraldas koduse kasvatusega seotud kursusi, loenguid, õpperinge, samuti andis välja ja levitas asjakohast kirjandust.
Koduse Kasvatuse Instituudi tegevust jätkab 1998. aastal asutatud Perekasvatuse Instituut.
Kose Kultuurikeskus

Kose Kultuurikeskus on Harju maakonnas Kosel asuv kultuurikeskus. Keskus avati aastal 2013 endisaegse Kose Teeninduskooli majas.
Keskuses tegutsevad järgmised asutused:
Klooga aedlinn

Klooga aedlinn oli 1930. aastatel Klooga alevikku planeeritud aedlinn, mille ehitamine jäi pooleli. Aedlinna ehitamine jäi pooleli seetõttu, et sinna rajati Nõukogude Liidu sõjaväebaasid.
Mitmed aedlinna toona ehitatud hooned on siiani säilinud, näiteks eramud Metsa, Rohelise ja Jaama tänaval.
Kefeus

Kefeus (ladina "Cepheus" (omastav "Cephei"), lühend "Cep") on põhjataevas asuv tähtkuju. See on pindalalt 27. tähtkuju, kattes tähistaevast 588 ruutkraadi.
Kefeus on nime saanud kreeka mütoloogiast tuntud Aithiopia kuninga Kepheuse järgi.
Heledaim täht on 49 valgusaasta kaugusel asuv Alderamin (α Cephei).
Kosmosemutid

"Kosmosemutid" (inglise keeles "Suburban Hags") on Alar Pikkoraineni koomiks, mis ilmub 1994. aastast Eesti Ekspressis. 
Koomiksi tegelased on kaks eakat vanatädi (Marta ja Juula), kelle on vares. Koomiksi sisu kajastab muu hulgas päevakajalisi teemasid. Koomiksi sageli korduvad tegelased on veel siil ja krabipulk.
Koomiks on ilmunud ka raamatusarjana. 
Koomiksi tegemise ajendiks oli 1990. algul Eesti Ekspressis ilmunud Asko Künnapi koomiks "Kosmoserotid".
Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvoorus Eesti Laul 2019 näidati "Kosmosemuttide" põhjal tehtud animatsioone vaheklippidena.
Õnne

Õnne on eesti naisenimi.
Nime esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1884. aastal.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Õnne 372 naisel. Õnne on Eestis populaarsuselt 356. naisenimi.
Õnne on keskmiselt 50 aasta vanune (mediaanvanus on 50). Kõige populaarsem on eesnimi Õnne vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 6,16 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,43.
Milvi

Milvi on eesti naisenimi.
Eesnime Milvi esitas Mats Tõnisson oma kalendris 1914. aastal. Nimi läks moodi 1930. aastate esimesel poolel. Hiljem nime populaarsus vähenes tunduvalt.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 2084 naisel (2018. aastal–2235). Milvi oli Eestis populaarsuselt 81. naisenimi (2018–72.). Kõige populaarsem oli eesnimi Milvi vanuserühmas 80–84, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 121,42 (2018-134,28) ning Võru maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 27,36 (2018-29,25). Milvi oli keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus oli 77). 
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Milvi 1751 naisel. Milvi oli populaarsuselt 95. naisenimi. Milvi oli keskmiselt 78 aasta vanune (mediaanvanus oli 80).
Kirjastus SE&amp;JS

Kirjastus SE&amp;JS on Eesti kirjastus. See asutati 17.novembril 1992 ajalehe Eesti Elu väljaandmiseks. Asutajad olid Sirje Endre, Urmi Reinde ja Jüri Soone. Kirjastuselt on ilmunud raamatuid Eesti ajaloost, isiku- ja elulooraamatuid, Eesti luuleklassikat.
2011. aastal ilmus kirjastuselt kolmest raamatust "Mõttevaramu" raamatusari.
Kirjastuse juhttegelasi on Sirje Endre. 1994. aastast oli kirjastusega seotud Urmas Ott, kelle kõik raamatud on avaldatud selle kirjastuse väljaandel.
Kose–Käbli tee

Kose–Käbli tee (registrinumbriga 25161) on kõrvalmaantee Võru maakonnas. Tee pikkus on 28,3 km.
Tee läbib teiste seas Haanja ja Simula küla.
Kokkupõrge

Laiemas tähenduses on kokkupõrge igasugune mitut osapoolt hõlmav äge kokkupuude või konflikt.
Mõistega seonduvad artiklid on:
Krüptopidu

Krüptopidu (inglise keeles "cryptoparty") on rahvusvaheline rohujuurealgatus, et informeerida ja julgustada arvutikasutajaid võtma kasutusele lihtsamaid privaatsust ja andmekaitset tagavaid praktilisi vahendeid. Krüptopidu toimub tavaliselt praktiliste töötubade vormis, kus õpetatakse kasutama lihtsaid vahendeid oma andmete, sidevahendite ja isikuandmete kaitseks.
Krüptopeo materjalid on koostatud ühisloome korras, kõigile avalikult kättesaadavad ja selle korraldamiseks pole vaja kelleltki luba küsida. Krüptopidude ühe kohaliku eestvedaja Märt Põdra sõnutsi on ürituse mõte pakkuda ka üksikisikutele võimalus võtta oma andmete kaitsmiseks midagi ette olukorras, kus süsteemiadministraatori tasemel andmete kaitsmine jääb tavainimestele kättesaamatuks.
Eesti esimene krüptopidu toimus 20. novembril 2012 Tartus, hiljem on krüptopidusid korraldatud ka teistes linnades.
Eestis on krüptopidusid korraldanud peamiselt piraadiparteiga seotud aktivistid, kuigi rahvusvaheline algatus on rõhutatult apoliitiline. Krüptopeo liikumisele on avaldanud toetust Electronic Frontier Foundation, Wikileaks jpt, krüptopidusid on korraldanud ka Edward Snowden.
Põrge

Põrge on mehaanikas on kahe teineteise suhtes liikuva keha lühiajaline vastastikmõju, mis algab nende kokkupuutega ja lõpeb kas eemaldumise või peatumisega teineteise suhtes. Põrge võib toimuda tahkete kehade vahel (näiteks palli ja põranda vahel, piljardikuuli ja kii vahel), aga ka jäiga keha ja vedeliku või gaasi vahel (näiteks vedeliku- või gaasijoa ja jäiga keha põrge: hüdrauliline löök, lööklaine).
Põrkel tekivad kehade kokkupuutekohas suured jõud ja kehade punktide kiirused muutuvad väga lühikese ajavahemiku jooksul, harilikult mõne kuni mõnekümne mikrosekundi vältel.
Põrke mehhanism.
Põrkel saab eristada lähenemis- ja eemaldumisfaasi. Kehade teineteisele lähenemise faas kestab kokkupõrke hetkest kuni kehade suurima deformeerumiseni. Kehad on siis teineteisele kõige lähemal ja peatuvad hetkeks teineteise suhtes. Sellele järgnevas faasis algab deformatsiooni vähenemine ja kehade teineteisest eemaldumine.
Elastne ja mitteelastne põrge.
Põrgete kirjeldamisel on kasutusel kaks reaalselt puhtal kujul mitte esinevat piirolukorda: täielikult (absoluutselt) elastne ja täielikult mitteelastne põrge.
Täielikult elastne põrge.
Täielikult elastseks nimetatakse sellist põrget, kus kehade impulsside ja kineetiliste energiate summa enne ja pärast põrget on sama suured.
Reaalse põrke korral kulub osa liikumisenergiast kehade jääkdeformatsioonile ja soojenemisele.
Täielikult mitteelastne põrge.
Täielikult mitteelastseks ehk plastseks põrkeks nimetatakse sellist põrget, kus põrke teine faas puudub ja kehad liiguvad pärast põrget ühesuguse kiirusega nagu üks keha. Sellise põrke puhul kehtib ainult impulsi jäävuse seadus.
Otsepõrge, kaldpõrge ja tsentraalne põrge.
Otsepõrke korral liiguvad põrkuvad kehad paralleelselt põrkejoonega, s.o liiguvad piki sirget, mis läbib kehade puutepunkti. Vastasel juhul on tegemist kaldpõrkega.
Otsepõrke erijuht on tsentraalne põrge, kui kehad liiguvad enne põrget mööda nende massikeskeid läbivat sirget. Põrge saab toimuda, kui kehad liiguvad teineteisele vastu või kui üks keha liigub suurema kiirusega teisele järele (nagu näiteks alumisel joonisel).
Frankfurdi suurhertsogkond

Frankfurdi suurhertsogkond oli Napoleoni loodud Saksa satelliitriik. See tekkis aastal 1810 endiste Mainzi kuurvürstkonna ja Vabalinn Frankfurdi territooriumite liitmisel.
Ajalugu.
Frankfurt kaotas oma vaba riigilinna staatuse aastal 1806, kui kaotati Saksa-Rooma riik. Linn anti endisele Mainzi peapiiskopile Karl Theodor von Dalbergile ja sellest sai Frankfurdi vürstkond. Kui Dalberg oli sunnitud oma Regensburgi vürstkonna aastal 1810 Baieri kuningriigile andma, liitis ta oma ülejäänud territooriumid Aschaffenburgi, Wetzlari, Fulda, Hanau ja Frankfurdi uueks Frankfurdi suurhertsogkonnaks.
Kuigi suurhertsogkond on saanud nime Frankfurdi linna järgi, resideeris Dalberg Aschaffenburgi linnas. Kuid territooriumi valitsesid tegelikult Prantsuse volinikud. Suurhertsogkonna põhiseaduse järgi pidi pärast Dalbergi surma riigi pärima Napoleoni kasupoeg Eugène de Beauharnais.
Dalberg loobus Eugène kasuks troonist 26. oktoobril 1813, pärast Napoleoni kaotust Leipzigi lahingus. Suurhertsogkond lakkas olemast pärast detsembrit 1813, kui linna okupeerisid liitlaste väed. Kuigi Frankfurt ise sai taas kord vabalinnaks, annekteeris enamuse suurhertsogkonna territooriumist lõpuks Baieri kuningriik.
Piibel kontekstis

"Piibel kontekstis" on alates 2013. aastast ebakorrapäraselt ilmuv eestikeelne raamatusari, mis avaldab Vana ja Uue Testamendi raamatute ning nendega kõige lähemalt seotud kirjanduse (apokrüüfid, pseudoepigraafid, Surnumere käsikirjad) tekstikriitilisi kommenteeritud esma- ja uustõlkeid. 
Sarja toimetajad on Urmas Nõmmik (peatoimetaja), Amar Annus ja Ain Riistan, toimetuskolleegiumi liikmed Kalle Kasemaa, Marju Lepajõe, Juha Pakkala, Kristiina Ross, Randar Tasmuth ja Lauri Thurén.
Sarja annab välja Tartu Ülikooli Kirjastus.
Ants Jõgi

Ants Jõgi (25. juuli (vkj)/ 6. august 1892 Viljandi vald, Viljandi kihelkond – 19. veebruar 1983 Tallinn) oli eesti näitleja.
Ta õppis Holstre vallakoolis ja Viljandis Karl Wilhelmsoni eraalgkoolis, käis Karl Jungholzi näitemängukursustel. Aastatel 1910–1915 töötas ta kingsepana.
Aastatel 1915–1918 teenis ta tsaari- ja Punaarmees.
Näitlejana.
Ta alustas lavateed 1911. aastal Keilas Karl Vasko teatritrupis ja 1914. aastal Viljandis Koidu seltsis. 
Aastatel 1920–1921 töötas ta Ugalas (olles üks teatri asutajaid), 1921–1949 Estonia teatris ja 1949–1977 Draamateatris.
Filmid.
Esimese filmirolli tegi Jõgi 1924. aastal režissöör Valter Palmi filmis "Mineviku varjud", kehastades nõdrameelset Ullot. Filmikarjäär kestis üle 55 aasta.
Ta on mänginud veel mängufilmides "Valgus Koordis" (1951), "Tagahoovis" (1956), "Pöördel" (1957), "Veealused karid" (1959), "Vallatud kurvid" (1959), "Ohtlikud kurvid" (1961), "Juhuslik kohtumine" (1961), "Ühe katuse all" (1962), "Jäljed" (1963), "Põrgupõhja uus Vanapagan" (1964), "Kirjad Sõgedate külast" (1966), "Viini postmark" (1967), "Keskpäevane praam" (1967), "Mehed ei nuta" (telemängufilm, 1968), "Hullumeelsus" (1968), "Tuulevaikus" (1970), "Kolme katku vahel" (telemängufilm, 1970), "Briljandid proletariaadi diktatuurile" (I ja II, 1975), "Surma hinda küsi surnutelt" (1977), "Aeg maha!" (telemängufilm, 1975), "Suvi" (1976), "Õpetaja" (1979) ja "Jõulud Vigalas" (1980).
Kiirkaater

Kiirkaater ehk ründekaater (inglise k. "Fast Attack Craft – FAC", saksa k. "Schnellboot") on kiirekäiguline hästi relvastatud ja seirevahenditega varustatud väiksem sõjalaev-kaater, mis on mõeldud peamiselt ründava iseloomuga meresõjaoperatsioonideks rannikumerel.
Kiirkaatriteks loetakse üldiselt ühtlasi raketikaatrid ja torpeedokaatrid (ei kasutata tänapäeval), aga ka mõned raskema relvastusega ja kiiremad patrullkaatrid.
Iseloomustus tänapäeval.
Kiirkaatrid on tänapäeval sageli kasutuses väiksemate riikide merevägede relvastuses enda merealade kaitseks. Need on suurtest ja kulukatest sõjalaevadest märksa odavamad soetada ja ülal pidada, aga rannikulähedasteks tegevusteks operatiivsemad ja mobiilsemad. Kiirkaatrite maksimaalne kiirus on tavaliselt 30–45 sõlme. Autonoomsus on tagasihoidlik ja merekõlbulikkus samuti piiratud, sest kaatrid on mõeldud rannikulähedasteks kiireteks sõitudeks.
Kiirkaatrite ehk ründekaatrite relvastus on võimalikult mitmekesine või universaalne. Relvastuses on tänapäeval peamiselt laevavastased raketisüsteemid, õhutõrjesüsteemid ja allveetõrjesüsteemid koos vastavate seireseadmetega angu radarid ja sonarid. Lisaks on kiirkaatritel reeglina lähivõitluseks automaatkahur ja raskekuulipildujad ning lisaks vajadusel meremiinide veeskamise võime. Enne rakettrelvade kasutuselevõttu olid kiirkaatrite pealveelaevade vastaseks põhirelvaks torpeedod.
Kiirkaatritele paigutatud erinevad süsteemid vajavad väikese aluse kohta üsna suurearvulist meeskonda. Üldjuhul on kiirkaatrite majutus- ja elutingimused tänu ujuvplatvormi väiksusele ja mitmete süsteemide ärapaigutamisest tulenevale majutuskitsikusele minimaalsed.
Karikas (tähtkuju)

Karikas (ladina "Crater", lühend Crt) on tähtkuju taevaekvaatorist lõuna pool.
Karika suurus on 282 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 53. kohal. Tähtkuju heledaim täht on Delta Crateris (3,57 m).
Karikas on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Seda seostati karikaga, millega kaaren pidi Apollonile vett tooma.
Põhjakroon

Põhjakroon (ladina "Corona Borealis", CrB) on väike põhjataeva tähtkuju.
Põhjakroon kuulub Ptolemaiose kirjeldatud 48 tähtkuju hulka ja on üks 88st tänapäeva tähtkujust. Tähtkuju pindala on 179 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 73. kohal kattes 0,433% taevast. Tähtkuju heledaim täht on kaksiktäht Alphecca ehk α CrB (heledus 2,2 m), vahel kasutatakse selle kohta ka nime Gemma. Põhjakrooni tähtkujus asuvad märkimisväärsed muutlikud tähed R Coronae Borealis, R CrB ja korduv noova T Coronae Borealis. T CrB on kataklüsmiline kaksiktäht, milles toimuvad umbes iga 80 aasta järel noovaplahvatused. Noovaplahvatuse heleduse maksimumis kasvab muidu umbes 10. tähesuurusega tähe heledus palja silmaga hästi nähtavaks, ulatudes 2. tähesuuruseni. Järgmist T CrB noovaplahvatust oodatakse 2025. aasta esimeses pooles.
Põhjakrooni tähtkujus asuvad nõrgad galaktikad NGC 6085 ja NGC 6086. Esimene neist on spiraalgalaktika ning teine elliptiline galaktika, mis asuvad taevas üksteises 7 kaareminuti kaugusel, mahtudes seetõttu lihtsalt samaaegselt väiksemate teleskoopide vaatevälja.
Eestis on Põhjakroon nähtav aasta läbi, kuid on kõige paremini vaadeldav kevadöödel.
Hesseni suurhertsogkond

Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond (saksa: "Großherzogtum Hessen und bei Rhein"), või aastatel 1806 kuni 1816 Hesseni suurhertsogkond (saksa: "Großherzogtum Hessen"), oli sõltumatu riik ja Saksa Liidu liikmesriik alates 1806. aastast, kui Hessen-Darmstadti maakrahvkond ülendati suurhertsogkonnaks, milleks see jäi aastani 1918, kui monarhia kukutati. Hessen kaotas oma sõltumatuse, kui see ühines aastal 1871 Saksa keisririigiga. Enne 1866. aastat oli selle põhjanaaber endine vennasmaakrahvkond, aastast 1803 Hessen-Kasseli kuurvürstkond – sel põhjusel oli see riik mõnikord kõnekeelselt tuntud kui Hessen-Darmstadt.
Ajalugu.
Hessen-Darmstadt oli Napoleoni sõdade ajal Reini Liidu liige. Mediatisatsiooniga kiirelt laienedes sai Hessen-Darmstadtist väikeste Saksa riikide, nagu Kölni kuurvürstkond, sulam. Riigi õiguslik kokkusulamine lõppes 1. oktoobril 1806 Ludwig I poolt välja antud dekreediga. Vanad riigikesed kaotati, mis teisendas Hessen-Darmstadti "päruslike kildude mosaiigist tsentraliseeritud absoluutseks monarhiaks". Viini kongressil pidi ta loovutama Vestfaali hertsogkonna, mille oli saanud aastal 1803, Preisi kuningriigile. Kuid Hessen-Darmstadt sai territooriume Reini läänekaldal, sealhulgas oluline Mainzi liidukindluse.
Suurhertsogkond võttis oma nimeks Hesseni ja Reini juures suurhertsogkond (saksa: "Großherzogtum Hessen und bei Rhein") aastal 1816.
Aastal 1867 sai suurhertsogkonna põhjaosa (Ülem-Hessen) Põhja-Saksa Liidu osaks, samas Mainist lõunasse jäävad suurhertsogkonna osad (Starkenburg ja Reini Hessen) jäid välja. Aastal 1871 sai sellest Saksa keisririigi osariik. Viimane suurhertsog Ernst Ludwig (Suurbritannia kuninganna Victoria lapselaps ja Venemaa keisrinna Aleksandra vend) tõugati troonilt Esimese maailmasõja lõppedes ja riigi nimeks sai Hesseni Rahvariik ("Volksstaat Hessen").
Transport.
Riigi killustatud iseloomu tõttu ei arendanud see alustuseks oma enda riigiraudteed, vaid koostas ühiseid raudteeprojekte oma naaberriikidega.
Need olid:
Lisaks julgustas riik arvukalt muid projekte eraomanduses Hesseni Ludwigi raudteekompaniiga. Lõpuks, aastal 1876 asutas riik oma kompanii, Hesseni suurhertsogkonna riigiraudteed, mis jätkas raudteevõrgu laiendamist kuni lõpliku liitmiseni Preisi-Hesseni raudteekompaniiga aastal 1897.
Hesseni haldusjaotus.
Hesseni suurhertsogkond jagunes kolmeks provintsiks:
Kraavi tänav (Viljandi)

Kraavi tänav on tänav Viljandis Kesklinna linnaosas. 
Tänav paikneb risti Tartu ja Oru tänava vahel, ristub Supeluse tänavaga.
Tänava pikkus on 82 m.
Ajalugu.
Tänav on linnaplaanidel alates 18. sajandi lõpust, mil see ületas Viljandi vallikraavist lähtuvat oja, mis voolas veel 19. sajandi teisel poolel. 
20. sajandi algul kandis tänav nime Vallikraavi tänav (saksa keeles "Grabenstraße").
1934. aastal avati Tartu ja Kraavi tänava nurgal saun(Tartu 28).
Kooli tänav (Haapsalu)

Kooli tänav on tänav Haapsalus.
Hoonestus.
Kooli tänav 2 asub Haapsalu raekojahoone.
Kooli tänav 3 asub arhitekt Johann Mohri projekteeritud ja 1792. aastal valminud tollimaja, mis on 18. sajandi II poole klassitsismi näide. 
Kooli tänav 4 asub Haapsalu Jaani kirik.
Kooli tänav 5 asub Eesti päritolu misjonäri Hedwig Bülli (1887–1981) kodumaja, kus on ka mälestustahvel. Hoones tegutseb Iloni Imedemaa.
Kooli tänav 6 asus 1853. aastal ehitatud II järgu Haapsalu Linna Tütarlastekooli (1854–1912) hoone.
Hunt (tähtkuju)

Hunt (ladina "Lupus", lühend Lup) on lõunataeva tähtkuju. 
Hunt katab 334 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 46. kohal. Heledaimad tähed on Alpha Lupi (2,3m) ja Beta Lupi (2,68m).
Tähtkuju põhjaosas asuvad kerasparved NGC 5824 ja NGC 5986. Hundi läänepiiril asub planetaarudu IC 4406.
1006. aastal plahvatas Hundi tähtkujus supernoova SN 1006.
Hunt on 2. sajandil Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas.
Kaaren (tähtkuju)

Kaaren (ladina "Corvus", lühend Crv) on väike lõunataeva tähtkuju.
Kaaren katab 184 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 70. kohal, hõlmates 184 ruutkraadi. Heledaim täht on Gamma Corvi (2,58m).
Kaaren on üks Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas.
Alustre-Päärna veehoidla

Alustre-Päärna veehoidla on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas Viljandi maakonnas Viljandi vallas Alustre külas.
Järve keskmine sügavus 2,95 m, valgla suurus 36,7 km², kaldajoone pikkus 167 m, vee maht 1120 m³ ja kõrgus merepinnast 44,5 m. Järv on paisutatud Kavaku ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Hesseni Rahvariik

Hesseni Rahvariik (saksa keeles "Volksstaat Hessen") oli Saksamaa Hesseni liidumaa nimi aastatel 1918–1945.
Pärast esimese maailmasõja lõppu sai Hesseni suurhertsogkonnast (sks Großherzogtum Hessen) vabariik ja ta muutis oma nime "rahvariigiks" (mis tähendab ilma monarhiata ja mitte sotsialistlik). Selle pealinn oli Darmstadt. Riik koosnes Ülem-Hesseni (saksa keeles Oberhessen, pealinn Gießen), Starkenburgi (pealinn Darmstadt) ja Reini Hesseni (saksa keeles Rheinhessen, pealinn Mainz) provintsidest.
Riigi pindala oli 7692 km² ja riigis elas 1 347 279 inimest. Umbes 2/3 olid protestandid ja 1/3 katoliiklased.
Vastavalt Versailles' rahule oli ligikaudu 40% riigi territooriumist kuni 30. juunini 1930 Prantsuse armee poolt okupeeritud.
Pärast teise maailmasõja lõppu moodustasid Oberhessen ja Starkenburg osa Ameerika okupatsioonitsoonist, samas kui Reini Hessen Reini vasakkaldal jäi Prantsuse okupatsioonitsooni. 19. septembril 1945 moodustasid Ameerika haldurid Kurhesseni ja Nassau provintsidest ning Frankfurdist uue liidumaa Suur-Hessen (saksa keeles Groß-Hessen). Suur-Hessen nimetati Hesseniks ümber 1. detsembril 1946 ja see sai hiljem üheks Lääne-Saksamaa liidumaaks. 
Reini-äärsed alad said seejärel Rheinland-Pfalzi liidumaa osaks.
Lehte

Lehte on eesti naisenimi.
Lehte on kirjandusest tegelikku nimepruuki võetud nimi, esineb tegelasnimena August Kitzbergi "Maimus" (1892). Lehe kujul leiame nime Mats Tõnissoni kalendris 1884. aastal, Lehte esimest korda 1901. aastal. Sünniregistreisse ilmub 1910. aasta paiku.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Lehte 501 naisel. Lehte on Eestis populaarsuselt 307. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Lehte üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 30,71, ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 13,57. Lehte on keskmiselt 75 aasta vanune (mediaanvanus on 77).
Tarnakraav

Tarnakraav on kraav Sakala kõrgustiku põhjaosas Tänassilma orus Viljandi linnas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.
Kraavi pikkus on 280 m ja lang 0,5 m. Kraav on heitvee suublaks Viljandi linna Kösti reoveepuhastile, samuti on kraavi suunatud reoveepuhasti avariiülevoolu väljalask. Kraav suubub puhastist 490 m kaugusel Tänassilma jõkke vasakult poolt. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Kraavi ökoloogiline seisund on hinnatud kesiseks selle füüsikalis-keemiliste kvaliteedinäitajate ja toitainete tõttu.
Sisalik (tähtkuju)

Sisalik (ladina "Lacerta", lühend "Lac") on põhjataevas asuv tähtkuju. See paikneb Luige, Kassiopeia ja Andromeeda vahel ning selle põhjaosa jääb Linnuteele.
Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius.
Sisaliku tähtkuju katab 201 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 68. kohal. Selle heledaim täht on sinakasvalge peajada täht Alpha Lacertae tähesuurusega 3,78m ja kaugusega 102 valgusaastat.
EV Lacertae on punane kääbus, mis asub 16,5 valgusaasta kaugusel Maast, kuid selle näiv suurus on vaid 10,09m.
Tähtkujus asub hajusparv NGC 7243.
Ilves (tähtkuju)

Ilves (ladina "Lynx", lühend "Lyn") on põhjataevas asuv tähtkuju.
Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius.
Ilvese tähtkuju katab 545 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 28. kohal. Selle heledaim täht on oranž hiidtäht Alpha Lyncis tähesuurusega 3,14m ja kaugusega 203 valgusaastat.
Tähtkujus asub kerasparv NGC 2419.
Jahipenid

Jahipenid (ladina "Canes Venatici", lühend "CVn") on põhjataeva tähtkuju.
Tähtkuju moodustas 1687. aastal Johannes Hevelius, kes eraldas need Karjase tähtkujust. Nende tähtede tõlgendamine Karjase koertena tekkis keskajal tõlkevea tõttu Ptolemaiose Almagesti vanakreeka keelest araabia keelde ja araabia keelest ladina keelde tõlkimisel.
Jahipenide tähtkuju katab 465 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 38. kohal. Selle heledaim täht on Cor Caroli (α Canum Venaticorum) tähesuurusega 2,89m ja kaugusega 114 valgusaastat.
Tähtkujus asub kerasparv M3 ning mitmeid galaktikaid, näiteks spiraalgalaktika M51 ehk Veekeerise galaktika.
Karjane (tähtkuju)

Karjane (varem ka Karjus; ladina "Boötes", lühend "Boo") on põhjataeva tähtkuju.
Karjane on 2. sajandil üks Ptolemaiose "Almagestis" loetletud 48 tähtkujust.
Tähtkuju ladinakeelne nimi tuleneb vanakreeka keele sõnast "βοῦς" ("bous"), mis tähendab 'härga'.
Karjase tähtkuju piirneb lõunas Neitsiga, läänes Berenike Juuksete ja Jahipenidega, loodes Suure Vankriga, kagus Lohega ning idas Herkulese, Põhjakrooni ja Maoga.
Karjase tähtkuju katab 907 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 13. kohal. Selle heledaim täht on Arcturus (α Bootis) tähesuurusega –0,05m ja kaugusega 36,7 valgusaastat. Arcturus on heleduselt neljas täht tähistaevas ja heledaim täht taevaekvaatorist põhjas. Tähtkujus asub kokku 29 tähte, mida on võimalik näha palja silmaga.
Tähtkujus asub üks kerasparv, NGC 5466, ja mitu tuhmi galaktikat.
Mesopotaamia mütoloogias kujutas Karjase tähtkuju ilmselt jumalat Enlili, kes oli Babüloonia panteoni juht ja talupoegade patroon.
Ptolemaiose kirjeldas tähtkuju karjasena, kes hoiab vasakus käes ohjas oma jahikoeri (esindasid Jahipenide tähtkuju) ja paremas käes oda, keppi või sau.
Osad praegu Karjase tähtkujule kuuluvad tähed moodustasid varem ka tähtkujud Quadrans Muralis ja Mons Mænalus.
Hobu

Hobu (ladina "Equuleus", lühend "Equ") on väike põhjataeva tähtkuju.
Hobu on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostati teda varss Celerisega, kes oli Pegasuse järeltulija või vend.
Hobu tähtkuju katab vaid 72 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 87. kohal. Selle heledaim täht on Kitalpha (α Equulei) tähesuurusega 3,9m ja kaugusega 186 valgusaastat.
Vladimir Bobrinski

 
Vladimir Aleksejevitš Bobrinski (vene Владимир Алексеевич Бобринский; 14. oktoober (vkj 2. oktoober) 1824 – 3. juuni (vkj 22. mai) 1898 Smela, Kiievi kubermang) oli Venemaa riigimees. Kindralmajor (1863). Tõeline salanõunik.
Päritolu ja haridustee.
Ta oli pärit aadliperekonnast, krahv. 1846. aastal lõpetas ta Keiserliku Peterburi Ülikooli õigusteaduskonna. 
Teenistuskäik.
Sõjaväelised auastmed: kornet (1854), porutšik (1855), staabirittmeister (1856), rittmeister (1859), polkovnik (1861) ja kindralmajor (1863).
Aastatel 1854–1855 osales ta Krimmi sõjas kindralfeldmarssal Ivan Paškevitši (1854. aasta juunis) ja kindral Mihhail Gortšakovi (alates 1854. aasta 10. juulist (ukj)) käskjalana. 1855. aasta mais ülendati ta keisri tiibadjutandiks. 
1858. aasta jaanuaris viibis ta Pihkva ja Vitebski kubermangus ülesandega üles otsida ja väevõimuga tagasi saata Peterburi–Varssavi raudtee ehitusele sealt ärakaranud talupojad. 1863. aasta aprillis määrati ta Grodno sõjakuberneriks. Sama aasta mais ülendati ta kindralmajoriks ja arvati keisri kaaskonda. 1863. aasta augustis vabastati ta sõjakuberneri ametist omal soovil. 
1868. aastal sai Bobrinski keisrilt ülesande viia läbi Nikolai raudteel ja Moskva–Kurski raudteel revisjon. Sama aasta juunis määrati ta teedeministri asetäitjaks. 
1869. aastal määrati ta Pavel Melnikovi asemele Venemaa Keisririigi teedeministriks. Ta pooldas riigiraudteede eraomandusse andmist (aastatel 1870–1871 anti eraomandusse üle 1939 km raudteid). Ta üritas ebaõnnestunult riigis juurutada kitsarööpmelisi raudteid. 1871. aasta septembris vabastati ta ministri ametist tervislikel põhjustel.
Isiklikku.
Tema isa Aleksei Bobrinski oli Katariina II lapselaps.
Viru oja

Viru oja (ka Välgita oja ja Saare oja) on oja Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi ja Põhja-Sakala vallas, Tänassilma jõe vasakpoolne lisajõgi.
Viru oja pikkus on 15 km, valgla pindala 28,9 km², langus 59 m ja lang 3,9 m/km. Oja saab alguse Võivaku külast 99,5 m kõrguselt ning suubub Taari külas 40,5 m kõrgusel vasakult poolt Tänassilma jõkke 26,8 km kaugusel selle suudmest. Välgita külas on ojale paisutatud Muraka järv, Saarepeedi külas Viru järv ja Taari külas Kehklase järv. Pärast Muraka järvest väljumist voolab oja mööda Tääksi-Välgita-Kehklase orgu lõunakagu suunas. Oja kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Kehklase järv

Kehklase järv (ka "Kehklase paisjärv") on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Taari külas.
Järve pindala on 1,8 ha, kõrgus merepinnast 46 m, valgla suurus 27 km² ja kaldajoone pikkus 1,032 km. Järv asub Tääksi-Välgita-Kehklase orus ning on paisutatud Viru ojale. Järv kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Pegasus (tähtkuju)

Pegasus (ladina "Pegasus", lühend "Peg") on põhjataeva tähtkuju.
Pegasus on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias oli Pegasus tiivuline hobune.
Pegasuse tähtkuju katab 1121 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 7. kohal. Selle heledaim täht on Enif (ε Pegasi) tähesuurusega 2,38m ja kaugusega 672 valgusaastat.
Eesti rahvaastronoomias asus Pegasuses Nelikanda. Eestis on Pegasus aasta läbi nähtav, kuid parim aeg vaatlemiseks on suvi.
Pegasuses asuvad massiivne kerasparv M15 ja spiraalgalaktika NGC 7331.
Delfiin (tähtkuju)

Delfiin (ladina "Delphinus", lühend "Del") on väike põhjataeva tähtkuju. 
Delfiin on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust. Vanakreeka mütoloogias seostatakse teda delfiiniga, kes päästis laulik Arioni, kelle mereröövlid merre viskasid.
Delfiini tähtkuju katab 189 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 69. kohal. Selle heledaim täht on Rotanev (β Delphini) tähesuurusega 3,6m ja kaugusega 101 valgusaastat. 
Eesti rahvaastronoomias asus Delfiinis Väike Rist. Eestis on Delfiin nähtav aasta läbi, kuid parim aeg vaatlemiseks on suvi.
Kotkas (tähtkuju)

Kotkas (ladina "Aquila", lühend "Aql") on põhjataeva tähtkuju.
Kotkas on üks Ptolemaiose Almagestis loetletud 48 tähtkujust.
Kotka tähtkuju katab 652 ruutkraadi taevast ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 22. kohal. Selle heledaim täht on Altair (α Aquilae) tähesuurusega 0,76m ja kaugusega vaid 17 valgusaastat.
Eestis on Kotkas aasta läbi nähtav, kuid parim vaatlusaeg on suvi.
Distants

Distants (ladina sõnast "distantia") on vahemaa. 
Sõna on mitmes valdkonnas kasutusel terminina:
"Distants" on Janno Jürgensi film 2012. aastast.
Howe' sõrestik

 
Howe' sõrestik, ka Howe' ferm, (inglise "Howe truss") on metallpuitsõrestiku tüüp. 
Howe' sõrestiku patenteeris 1840. aastal USA sillaehitaja William Howe. Tema sõrestikku täiustas 1840. aastate teisel poolel ja 1850. aastate esimesel poolel vene sillaehitaja Dmitri Žuravski, seetõttu nimetati Venemaal sellist sõrestikutüüpi ka Howe'-Žuravski fermiks.
Howe' sõrestikkonstruktsioonide vööd ja ristuvad diagonaalid tehakse puidust (palkidest või prussidest) ja postid ümarterasest tõmbidena. 
Howe' sõrestik oli levinud kandekonstruktsioonina sillaehituses, kus neid kasutati avadel 20–50 m sõiduteega ülal või all. Suure puidu- ja metallikulu tõttu ning vajadusega selliseid ferme kokku panna detailidest kohapeal kasutatakse tänapäeval Howe' sõrestikku harva..
Teises maailmasõjas leidsid kasutust purustatud sildade taastamisel metallpuitfermid metallist alumise vööga. Tavatingimustes on selliste fermide kasutus ebaotstarbekas lühikese ekspluatatsiooniea ja suure metallikulu tõttu.
Lõunakolmnurk

Lõunakolmnurk (ladina "Triangulum Australe". lühend TrA) on väike lõunataeva tähtkuju Linnuteel, mille kolm eredamat tähte moodustavad peaaegu võrdkülgse kolmnurga.
Lõunakolmnurk katab 110 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 83. kohal. Heledaimad tähed on oranž hiid Alpha Trianguli Australis (1,91m) ja Beta Trianguli Australis (2,83m).
Lõunakolmnurk on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Lõunahüdra

Lõunahüdra (ladina "Hydrus"; lühend Hyi) on lõunataeva tähtkuju.
Lõunahüdra katab 243 ruutkraadi ja on pindalalt 88 tähtkuju seas 61. kohal. Heledaim täht Beta Hydri (2,8m), mis asub maast 24 valgusaasta kaugusel.
Lõunahüdra on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Eestis Lõunahüdra vaadeldav ei ole.
Tuvi (tähtkuju)

Tuvi (ladina "Columba", lühend Col) on lõunataeva tähtkuju.
Tuvi katab 270 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 54. kohal. Heledaim täht on α Columbae (2,65m).
Tuvi on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius. Ta kujutas seda 1592 valminud taevagloobusel, kuid siis ei olnud sel nime. Hiljem nimetas ta selle Noa Tuviks ("Columba Noachi"). Selle nime all kujutati seda ka 1603. aastal Johann Bayeri täheatlases "Uranometria".
Kerita järv

Kerita järv (ka Kerita paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku põhjaosas, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Kerita ja Võivaku küla piiril.
Järve pindala on 5,6 ha, valgla suurus 15 km² ja kõrgus merepinnast 84,5 m. Järv on paisutatud Pelda ojale. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv on avalikult kasutatav veekogu.
Purjed (tähtkuju)

Purjed (ladina "Vela", lühend Vel) on lõunataeva tähtkuju.
Purjed katavad 500 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 32. kohal. Heledaim täht on Gamma Velorum (1,7m).
Purjed moodustas Nicolas Louis de Lacaille osast varasemast Ptolemaiose Almagestist tuntud vanakreeka tähtkujust Argo Laev (Argo Navis).
Purjedes asub planetaarudu NGC 3132. Süvataevaobjektidest paiknevad seal veel udukogu NGC 2736, HH 46/47, hajusparv NGC 2547 ja kerasparv NGC 3201.
Lohe (tähtkuju)

Lohe (ladina "Draco", lühend Dra) on põhjataeva tähtkuju.
Lohe katab 1083 ruutkraadi ja on ulatuselt 88 tähtkuju seas 8. kohal. Heledaim täht on Eltanin ehk γ Draconis (2,4m). Thubani (α Dra, heledus +3,6m) juures oli taeva põhjapoolus 4500 aastat tagasi.
Lohe on Ptolemaiose poolt loetletud 48 tähtkuju seas. Vanakreeka mütoloogias peeti seda hesperiidide õunu valvanud Ladoniks.
Lohes asuvad Drakoniidide ja Kvadrantiidide meteoorivoolu radiandid.
Kassisilma udukogu (NGC 6543) on esimene planetaarudu, mille spektri sai William Huggins 1864. aastal spektroskoobiga vaadeldes.