II tüüpi diabeet

II tüüpi diabeet (ka: 2. tüüpi diabeet) on pikaajaline metaboolne häire, mida iseloomustab kõrge veresuhkru tase, insuliini resistentsus ja madal insuliini tase veres. 
Haigust iseloomustavateks sümptomiteks on suurenenud janu, sage urineerimine ja seletamatu kaalulangus. Sümptomid võivad väljenduda ka suurema näljatunde, väsimuse ja raskesti paranevate haavandite näol. Sageli sümptomid väljenduvad pikema ajaperioodi jooksul. Kõrge vererõhu pikaajaliste tüsistuste hulka kuuluvad südamehaigused, insult ning diabeetiline retinopaatia, mis võib põhjustada pimedaks jäämist, neerupuudulikkust ja kehva verevarustust jäsemetes, mis omakorda võib viia jäsemete amputatsioonini.
II tüüpi diabeet tekib peamiselt ülekaalulisuse ja vähese füüsiline tegevuse puhul. II tüüpi diabeedi tekkel mängib olulist rolli pärilik eelsoodumus. II tüüpi suhkurtõbi moodustab ligikaudu 90% diabeedi juhtumitest, ülejäänud 10% on peamiselt I tüüpi diabeet ja rasedusdiabeet. I tüüpi diabeedi korral on insuliini üldine tase langenud pankrease insuliini tootvate beetarakkude autoimmuun-indutseeritud kaotuse tõttu. Suhkurtõve diagnoosimine toimub vereanalüüside abil, näiteks mõõtes paastuglükoosi või glükohemoglobiini (HbA1c), samuti suukaudse glükoositaluvuse testiga.
II tüüpi diabeeti on võimalik osaliselt ära hoida, säilitades normaalkaalu, tehes regulaarselt trenni ja süües tervislikult. Ravi hõlmab treeningu ja dieedi muutusi. Kui veresuhkru tase ei lange piisavalt elustiili muudatustega, soovitatakse tavaliselt ravimit metformiin. Paljud inimesed võivad lõpuks vajada ka insuliini süsti. Need inimesed, kes kasutavad insuliini, peavad regulaarselt kontrollima veresuhkru taset, kuid see ei pruugi olla vajalik nendele, kes kasutavad tablette. Kaalulanguse operatsioon sageli parandab diabeeti neil, kes on rasvunud.
II tüüpi diabeedi esinemine on alates 1960. aastast märkimisväärselt kasvanud paralleelselt rasvumisega. 2015. aasta seisuga oli haigusega diagnoositud ligikaudu 392 miljonit inimest, võrreldes ligikaudu 30 miljoniga 1985. aastal. Tavaliselt algab see hakkab kesk- või vanemas eas, kuigi II tüüpi diabeedi levimus suureneb noorte hulgas. II tüüpi suhkurtõbe seostatakse 10-aastase ja lühema eeldatava elueaga. Diabeet oli üks esimesest kirjeldatud haigustest. Insuliini tähtsus haiguses määrati 1920. aastatel.
Nähud ja sümptomid.
Diabeedi klassikalisteks sümptomiteks on polüuuria (sage urineerimine), polüdipsia (suurenenud janu), polüfaagia (suurenenud näljatunne) ja kaalulangus. Diagnoosimisel esinevad sageli muud sümptomid: probleemid nägemisteravusega, sügelus, perifeerne neuropaatia, korduvad vaginaalsed infektsioonid ja väsimus. Paljudel inimestel ei ole esimestel aastatel sümptomeid ja nad on diagnoositud rutiinse testimise käigus. Väike arv II tüüpi diabeediga inimesi võib omada hüperosmolaarset hüperglükeemilist seisundit (väga kõrge veresuhkru tasemega seisund, mis on seotud teadvuse langusega ja madala vererõhuga).
Tüsistused.
II tüüpi diabeet on tavaliselt krooniline haigus, mida seostatakse kümme aastat lühema eluaega. See on osaliselt tingitud mitmetest tüsistustest, muuhulgas esineb II tüüpi diabeedi korral kaks kuni neli korda suurem risk südame-veresoonkonna haiguste (sealhulgas südame isheemiatõve ja insuldi) tekkeks; suurem risk alajäsemete amputatsiooniks ja haiglaravi vajaduse suurenemine. Arenenud maailmas, ja üha enam ka mujal, II tüüpi diabeet on suurim mittetraumaatilise pimeduse ja neerupuudulikkuse põhjus.
Põhjus.
II tüüpi diabeeti haigestumine on tingitud elustiili ja geneetiliste tegurite kombinatsioonist. Müned nendest teguritest on inimese enda kontrolli all, nagu näiteks dieet ja ülekaalulisus. Muudest mõjutavatest teguritest võib välja tuua kasvava vanuse, naissoo ja geneetika. Unepuudust on seostatud II tüüpi diabeediga. 
Elustiil.
Elustiili tegurid on olulised II tüüpi diabeedi arengus, muuhulgas ülekaalulisus (kehamassiindeks suurem kui 25), vähene füüsiline aktiivsus, ühekülgne toitumine, stress ja linnastumine. On näidatud, et suitsetamine võib suurendada II tüüpi diabeeti haigestumise riski.
Dieedi faktoritest on seostatud suurenenud haigestumisriskiga suhkruga magustatud jookide tarbimist. Valge riisi söömine võib samuti riski suurendada. Vähest liikumist peetakse haigestumise põhjuseks 7% kõikidest II tüüpi diabeedi juhtumitest.
Geneetika.
Suurem osa diabeedi juhtumitest on põhjustatud geenidest, millest igaüks on väike panustaja II tüüpi diabeedi saamisele. Kui ühel identsetest kaksikutest on diabeet, siis võimalus, et teisel avaldub II tüüpi diabeet on 90%. Mitteidentsetel õdedel-vendadel on vastav näitaja 25–50%. Suurem osa diabeediga seotud geenidest on seotud pankrease beetarakkude funktsioonidega.
Haigusseisundid.
On mitmeid ravimeid ja muid terviseprobleeme, mis võivad soodustada diabeedi teket. Sellised ravimid on näiteks glükokortikoidid, tiasiidid, beetablokaatorid, atüüpilised antipsühhootikumid, ja statiinid. Nendel, kellel on eelnevalt olnud rasedusaegne diabeet, on suurem risk haigestuda II tüüpi diabeeti. Samuti on testosterooni puudust seostatud II tüüpi diabeediga.
II tüüpi diabeedi ja insuliini resistentsuse kujunemist iseloomustavad langenud inkretiinhormoonide tase ja kõrge glükagooni tase veres ning soola ja vee vähenenud väljutamine neerude kaudu. Siiski ei teki diabeeti kõikidel inimestel, kellel on insuliini resistentsus, kuna haiguse avaldumise eelduseks on ka vähenenud insuliini sekretsioon pankrease beetarakkudest.
Ravimid.
Saadaval on mitut liiki antidiabeetilisi ravimeid. Metformiin on sageli esmavaliku ravim, kuna uuringud on näidanud selle mõju II tüüpi diabeediga suremuse vähendamisel, aga on ka vastukäivaid tõendeid. Metformiini ei tohiks kasutada need, kellel on raske neeru- või maksahaigus.
Kui metformiin ei ole avaldanud piisavalt toimet kolme kuu jooksul, siis võib kasutada ka teisi diabeedi ravimeid. Sellisteks ravimiteks on sulfonüüluuread, tiasolidiindioonid, dipeptidüülpeptidaas-4 inhibiitorid, SGLT2 inhibiitorid ja glükagoonisarnased peptiid-1 analoogid.
Insuliinisüste võib määrata raviskeemi koos suukaudsete diabeedi ravimitega või eraldi. Enamik II tüüpi diabeedi haigeid ei vaja esialgu insuliini. 
Välislingid.
Diabeet