Jüri Järvet

Jüri Järvet (kuni 1936 Georgi Kuznetsov; 18. juuni 1919 Tallinn – 5. juuli 1995 Tallinn) oli Eesti teatri- ja filminäitleja.
Elulugu.
Lapsepõlv.
Jüri Järvet sündis 18. juunil 1919 Tallinnas. 1936. aastani oli tema nimi Georgi Kuznetsov. Tema ema Jevgenia Kuznetsova siirdus teadmata põhjustel 1920. aastal Nõukogude Liitu Moskvasse ja poeg jäi ema tuttava hoolde, kes viis ta hiljem lastekodusse, kus ta oli kuni viienda eluaastani. Sealt võeti ta elama perekonda, kus pereisa oli viinavabriku tööline ja pereema kodune. Naine suri, kui Jüri oli kuueaastane, ja mees 1943. aastal sakslaste okupatsiooni ajal. Peres oli enne teda juba kolm last. Vanem tütar oli 23-aastane, tema juba töötas. Noorem õde oli gümnaasiumi lõpu- või eelviimases klassis, hiljem õppis arstiteadust. Poeg õppis Tartu Ülikoolis. Vanemad ei adopteerinud Jürit, talle jäi oma nimi. Hiljem oli ta Tallinnas vanema õega kahekesi, isa läks Viljandi veinivabrikusse tööle. Kuigi isa neid toetas, pidid kaks ülikoolis käivat last väga kokkuhoidlikult elama. 
Esimesed teatrikatsetused.
Jüri Järvet õppis Gustav Adolfi gümnaasiumis ja Tallinna õhtukolledžis. Koolinäitemängudes talle osasid ei antud, kuni ta 4. klassis ise palus "Kevades" Tiugu sõnatut rolli, mis talle ka anti. Järgmise, Tuulevana rolli tegi ta "Koolikella" nime kandnud näidendis 6. klassis käies. 14-aastaselt avanes tal võimalus mängida teiste poistega massistseenis Draamastuudio Teatris. Aastail 1933–1936 osales Jüri Järvet viies lavastuses. Kooliajal astus ta üles Andres Särevi "Väike lord Fauntleroys", Henrik Visnapuu "Maa-alustes", Oskar Lutsu "Kevades", A. H. Tammsaare "Kuningal on külmas" ja Heino Anto "Aladdini võlulambis".
Karin Kask: "16-aastaselt lõpetas Järvet koolipoisiaastate päris teatris kaasategemise. Sinna vajati nooremaid. Kui Tallinnas avati 1938. aastal Tallinna Konservatooriumi Riiklik Lavakunstikool, siis sinna ta ei püüdnudki saada, arvas, et pole usku ega julgust. Ta kartis, et ei tule toime etüüdi mängimisega, mida eksamil nõutakse."
Palka Jüri Järvet tükkides osalemise eest ei saanud, tekstilisi rolle samuti mitte. See-eest võis ta tasuta Draamastuudio Teatri etendusi vaadata.
Sport.
1930. aastal viis tee ta kokku võimlemisõpetaja ja Tallinna Õpetajate Seminari lektori Ernst Idlaga, kes tema koolis võimlemist õpetas. Kuna sportvõimlemine pakkus Jürile huvi, hakkas ta sellega 1933. aastast tegelema. 1935., 1936. ja 1937. aastal tuli ta Tallinna koolinoorte meistriks sportlikus võimlemises.
Kui Jüri oli 19-aastane, kohtus ta ema õe Kuznetsovaga, kellega nad suhtlema hakkasid. Viimane rääkis talle emast ja natuke isastki. Kuznetsova oli emaga kirjavahetuses. Mobilisatsiooni ajal andis naine talle ema aadressi Venemaal Gorkis – Jüri sattus sealsetesse Kunstiansamblitesse. Oli juba maja ees, kui tema oletatav õde talle vastu tuli ning Jüri mõtles ümber, arvas, et tal pole emaga millesti rääkida ja lahkus. 
Töökohad.
Sel ajal tekkis riid suure sõbra Voldemar Pansoga. Keegi ei tea, mis täpselt juhtus, aga mõlemad olid kuni surmani solvunud. Olid küll vahel filmides veel koos, kuid sõpru neist enam ei saanud.
Isiklikku.
Aastatel 1948–1958 oli Järvet abielus näitleja Inna Taarnaga. Poeg Jüri Järvet juunior sündis 1955. aastal. 
1958. aastal abiellus Järvet onkoloog Astrid Puurandiga. Tütar Jana Järvet sündis 1960. aastal.
Jüri Järvet: "Mul on poeg ja tütar, kes kumbki ei tunne õnneks huvi näitleja elukutse vastu."