tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Siinusteoreem

Siinusteoreem on seos kolmnurga külgede ja nurkade vahel. Selle järgi on kolmnurga suurima külje vastas ka suurim nurk. 
Täpsemalt öeldes on kolmnurga kõigi külgede suhe vastasnurga siinusesse konstantne ning selle kaudu saab leida kolmnurga ümberringjoone raadiuse R.
formula_1
Siinusteoreemi kasutatakse kolmnurga arvutamiseks, kui on teada üks külg, selle vastasnurk ja veel kas üks külg või üks nurk. Juhul, kui on teada kaks külge ja ühe külje vastasnurk, tuleb eelnevalt veenduda ka selles, kas otsitav nurk on teravnurk või nürinurk (näiteks sin 150° = sin 30° = 0,5). Kolmnurga nurkade summa peab kokku tulema 180 kraadi.
Koosinusteoreem

Koosinusteoreem on matemaatiline teoreem trigonomeetrias, mis näitab mis tahes kolmnurga külgede suhet ühe nurga koosinusega.
Teoreemi sõnastus: Kolmnurga ühe külje ruut on võrdne ülejäänud külgede ruutude summaga, millest on lahutatud samade külgede ja nendevahelise nurga koosinuse kahekordne korrutis.
formula_1koosinusteoreem
Millennium Tower (Viin)

Millennium Tower on Austria pealinnas Viinis asuv 202 meetri kõrgune kahe silindri kujuline pilvelõhkuja. Kui katusele paigaldatud antenne mitte arvestada, on torni kõrgus 171 m.
Ehitise geograafilised koordinaadid on 49°14'24" N, 16°23'13" E.
Kõrghoonel on kokku 51 maapealset korrust. See avati 1. jaanuaril 2000. Hoone arhitektid on Gustav Peichl, Boris Podrecca ja Rudolf Weber. Hoones on põrandapinda 47 200 m², sellest 38 500 m² bürooruume. Hoones on 120 ettevõtte kontorid, sealhulgas Agip, Cisco ja Xeroxi Ida-Euroopa osakonna keskus. Hoones on ka eluruume. Esimesel korrusel asuvad ostukeskus Millennium City, restoranid ja kino.
Millennium Tower on Austria kõrgeim pilvelõhkuja, Viini kõrguselt kolmas ehitis Donauturmi (252 m) ja DC Tower 1 (250 m) järel. Kogu Austrias on ta kõrguselt viies (kõrgeim on Bisambergi saatemast, 265 m).
Tähelepanuväärne on hoone ehitamiskiirus: keskmiselt valmis nädalas 2,5 korrust.
25. juulil 2003 müüdi hoone 360 miljoni euro eest. Täpsemalt tuleb ostjal maksta 15 aasta jooksul 24,5 miljonit eurot aastas.
Valentin Serov

Valentin Serov (vene "Валентин Александрович Серов"; 19. jaanuar 1865 Peterburi – 5. detsember 1911 Moskva) oli vene maalikunstnik, graafik ja portreekunstnik.
Valentin Serov sündis Peterburis helilooja Aleksandr Serovi peres. Aastatel 1878–1979 õppis maalikunsti Ilja Repini juhendamisel. Aastatel 1880–1885 õppis Peterburi Kunstide Akadeemias. Aastatel 1897–1909 töötas pedagoogina Moskva Maali-, Raid- ja Ehituskunstikoolis, kus üheks tema õpilaseks oli Kuzma Petrov-Vodkin.
Aastast 1894 oli ta üks peredvižnikutest.
Aastast 1898 oli Valentin Serov Mir Iskusstva liige.
Valentin Serov on maetud Moskvasse, Novodevitšje kalmistule.
Peipsiääre valla lipp

Peipsiääre valla lipp on Eesti haldusüksuse Peipsiääre valla lipp.
Lipp 1998–2017.
Lipp kinnitati 23. novembril 1998.
Lipu kirjeldus.
Peipsiääre valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Sinisel kanga alaservas kollane lainelõikeline laid, milles sinine ortodoksse usutunnistuse kaheksaharuline rist. Kanga ülemisest servast (sinisel väljal) laskub kiilukujuliselt valge kalavõrk.
Sinine sümboliseerib Peipsi järve ning on lootuste, rahu ja armastuse värv. Kollane värvus tähistab liivast järveranda ja päikest ning on ka õnne, ülluse ja taevase tõe värv. Valge tähistab puhtust ja ausust. Kaheksaharuline rist märgib oma usku, kombeid ja soovi säilitada Peipsi-äärset vanausuliste kogukonda.
Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.
Puhja valla lipp

Puhja valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Puhja valla lipp.
Lipp kinnitati 29. septembril 1998.
Lipu kirjeldus.
Puhja valla lipp on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud vertikaalselt kaheks võrdseks väljaks, vardapoolne väli on roheline ja lehvipoolne sinine. Kahte välja jagava joone alumisest servast tõuseb valge hundinui, mille kaks lehte paiknevad kanga alumisel poolel kaksiksarikakujuliselt. Kummagi välja ülaservas on üks hõbedane tähtrist.
Roheline värv sümboliseerib maad ja taimestikku, kui ka tasakaalukust, lootust ja arengut. Sinine värv tähistab rahu, usku ja tõde ning viitab Puhja valla veerohkusele. Valge märgib valgust, elu, puhtust. Puhja valla lipuvärvid viitavad ka Tartumaa vapile ja Liivimaa lipule. Hundinui on puhja soomaastikule väga tüüpiline taim. Tähtristid sümboliseerivad aga vaimuvalgust ja sihikindlust.
Lipu normaalmõõdud on 105×105 cm.
Puhja vald

Puhja vald oli vald Tartu maakonna lääneosas.
Ajalugu.
Puhja vald moodustati 1991. aasta 16. mail.
Vald ühines Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus 2017. aastal naabervaldadega, mille tulemusena moodustati uus haldusüksus – Elva vald.
Puhja vallavanem oli Mikk Järv.
Asustus.
Alevikud.
Puhja, Ulila
Külad.
Härjanurme, Järvaküla, Kaimi, Kureküla, Mõisanurme, Mäeselja, Nasja, Palupõhja, Poriküla, Ridaküla, Rämsi, Saare, Teilma, Tännassilma, Vihavu, Võllinge, Võsivere.
Palamuse valla lipp

Palamuse valla lipp on Jõgeva maakonnas asunud endise Eesti haldusüksuse Palamuse valla lipp.
Lipp kinnitati 8. märtsil 1994.
Lipu kirjeldus.
Palamuse valla lipuks oli ruudukujuline vapilipp. Punasel kangal on valge kirikukell, mille kohal kaks kollast ristikheinalehte.
Lipu normaalsuurus on 105×105 cm ning vallavalitsuse piduliku kandelipu vardaehiseks on kuldne ristikuleht.
Põhjendus.
Punane on apostel Bartolomeuse vapivärvus. Ka kohalik kirik on pühitsetud temale ning tema nimest tuleneb ka Palamuse nimi. Punane on ka nooruslikkuse ja elujõu sümbol ning seostub Tootsi-lugudega. Kirikust kui ka koolist lähtuvat vaimuvalgust sümboliseerib lipul olev valge kell. Kollased ristikulehed viitavad Jõgevamaale, tähistades ühtlasi põllupidamist ja heaolu.
Lipu kasutamise kord.
Lippu kasutati järgmistel tingimustel:
Kouvola linn

Kouvola on linn Soomes Lõuna-Soome läänis Kymenlaakso maakonnas. Linnas elab 86 880 inimest ja rahvastiku tihedus on 34,5 in/km².
Linnaõigused sai aastal 1960. Kuulub Kouvola regiooni.
Kouvola paikneb Kymijoki ranna lähedal.
2009. aastal liitusid Kouvolaga Anjalankoski linn, Elimäki, Valkeala, Jaala ja Kuusankoski linn.
Ajalugu.
Tänini kohalikele tööd andvad puidu- ja paberitööstusetehased on ehitatud 1860.–1870. aastatel. Ja kuna toorainet ja toodangut pidi ka transportima, ehitati Helsingist Peterburi viiv raudtee läbi Kouvola. Raudteejaam valmis 1875. aastal.
* Apteegimuuseum
* Raudteelase kodumuuseum
* Kouvola Raadiomuuseum
Vaatamisväärsused.
Kouvola regiooni kuulub seitse omavalitsust, millest kolm kannavad linna nime:
Aleksandr Serov

Aleksandr Nikolajevitš Serov (vene "Александр Николаевич Серов"; 23. jaanuar 1820 Peterburi – 1. veebruar 1871 Peterburi) oli vene helilooja ja muusikakriitik.
Võimsa Rühmaga ei saanud ta hästi läbi erimeelsuste tõttu Richard Wagneri loomingu, mis talle väga meeldis, ja Mihhail Glinka ooperite hindamisel.
Aleksandr Serov oli kunstnik Valentin Serovi isa.
Pihtla valla lipp

Pihtla valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Pihtla valla lipp.
Lipp kinnitati 12. juunil 1997.
Lipu kirjeldus.
Pihtla valla lipuks on ruudukujuline vapilipp. Kangas on jagatud kahe ümberpööratud S-lõikega, mis moodustavad kaldjaotuse lehvipoolsest ülanurgast vardapoolsesse alanurka, siniseks ja kollaseks väljaks. Vardapoolne väli on sinine, lehvipoolne kollane. Mõlemal väljal on üks S-lõikest lähtuv vastandvärvi tähtrist.
Lipu normaalsuurus on 105×105 cm.
Põhjendus.
Pihtla valla maad on kunagi taevaste vägede poolt ära märgitud (Kaali järv - meteoriidikraater), mida on silmas peetud ka valla lipu kujundamisel. Sinine on taeva ja vee, aga samuti vaimsuse ja puhtuse võrdkuju. Kollane on tule, energia, vilja ja jõukuse sümbol. Diagonaalteljel olevad tähtristid kujutavad muistset sündmust, mil taevast langev täht lõikus maapinda. Langemiskohta jäi sügav kraater, millest veega täitudes tekkis omapärane järv. Tähtrist meenutab ka ristiusu peamist sümbolit – risti.
Muḩammad al-Idrīsī

Abū ‘Abdullāh Muḩammad al-Idrīsī (araabia keeles أبو عبد الله محمد الإدريسي; umbes 1100 – 1165 või 1166) oli Araabia kartograaf, geograaf, egüptoloog. Al-Idrīsī oli väidetavalt prohvet Muḩammadi järeltulija.
Ta töötas Sitsiilia kuninga Roger II juures, kellele ta koostas 1154. aastal maailma kaardi ja selle kommentaarid nime "Geograafia" all. Kaardil ja raamatus on mainitud ka kohanimesid, mis võivad olla seotud Eestiga. Näiteks peetakse nime QLWRY Tallinna toonase nimekuju Kolõvan tõlgenduseks ja seega esimeseks Tallinna mainimiseks. Seda oletab näiteks Lennart Meri raamatus "Hõbevalge", ehkki tähed sobivad hoopis paremini Kallaverega. Nime "Anhel" seotakse mõnikord Hanilaga.
Al-Idrīsī koostas maailmakaardi sekundaarsete allikate baasil, mistõttu tema teoses leidub ohtralt vigu. Seetõttu ei saa ka täie kindlusega öelda, kas mõne kohanime seostamine Eestiga on õigustatud või mitte.
Novodevitšje kalmistu

Novodevitšje kalmistu on surnuaed Moskvas Novodevitši nunnakloostri lähedal, viie metroopeatuse kaugusel Kremlist, Moskva jõe kaldapealsel.
Surnuaed tekkis sinna juba 16. sajandil, ajal mil Moskva suurvürst Vassili III rajas kloostri (1524).
Tänapäeval võtab kalmistu enda alla seitse hektarit maad ja sinna on maetud vähemalt 22 000 inimest.
Algselt maeti sinna vaid aadlikke ja kõrgeid vaimulikke. Alates 19. sajandist hakati surnuaiale matma ka silmapaistvaid lihtsurelikke. Nõukogude Liidu ajal muutus kalmistu n-ö esinekropoliks, kuhu maeti vaid kõrgeimad riigitegelased ja parteiliidrid. Samuti maeti sinna sõjaväe eliiti kuulunud isikud, Nõukogude Liidu kangelased, vene tuntud kirjanikud, kunstnikud, teadlased ja teatritegelased. Viimasel ajal maetakse sinna ruuminappuse tõttu üldiselt vaid tuntud kultuuritegelasi. Otsuse, keda lubatakse matta sinna kalmistule, teeb riigi valitsus ja presidendi kantselei.
Paljud tuntud tegelased ei maetud Novodevitšje kalmistule mitte kohe pärast oma surma. Näiteks Nikolai Gogol, Anton Tšehhov ja Issaak Levitan maeti kalmistule ümber alles 1930. aastate algul.
Kalmistul ei puudu ka kenotaafid. Näiteks Solomon Lozovski ja Zafira Alijeva on maetud mujale, kuid neile seisab kalmistul hauamärk.
Tänapäeval pääseb kalmistule uudistama igaüks, kuigi see pole alati nii olnud. Näiteks pärast Nikita Hruštšovi surma (1971) pääses surnuaiale vaid erilubade alusel. Eriload väljastati sugulastele, kes käisid kalme hooldamas.
Pilt

Pilt on tehiskujutis, millegi visuaalne, harilikult kahemõõtmeline taasesitus.
Pilt võib olla loodud optilisel teel (foto, projektsioon), käsitsi või graafiliselt (joonistused, maalid, graafikateosed, gravüürid jne) või elektrooniliselt (arvutigraafika, fototöötlus jne).
Konnetaabel

Konnetaabel (prantsuse: "connétable" &lt; keskladina: "comes stabuli" talliülem) oli Frangi kuningakoja tallmeister, sõjaväe ülemjuhataja 11.-17. sajandi Prantsusmaal (Prantsusmaa krooni suurameteid).
Konstaabel

 
Konstaabel (inglise: "constable" &lt; keskladina: "comes stabuli" 'talliülem') oli kõrge õukonnaametnik keskaegsel Inglismaal; lossi- või kindlusekomandant.
Tänapäeval on konstaabel politseiametnik paljudes riikides, sealhulgas ka Eestis (kuni 31. detsembrini 1925 oli Eesti politsei vastava ametikoha nimetus rajooniülem). Konstaabliks nimetati pärast Eesti taasiseseisvumist piirkonnatööga tegelevaid politseiametnikke (praegune nimetus piirkonnapolitseinik), nimetus on ka personaalne auaste politseis.
Habsburg

Habsburg on küla ja vald Šveitsis Aargau kantonis Bruggi ringkonnas. Habsburg asub Aare jõe orus. Aastal 2005 elas seal 399 inimest. Selle pindala on 2,23 km².
Habsburgis asub Habsburgi linnus, mis pärineb 11. sajandist ja oli Habsburgide dünastia põhiresidentsiks. Esialgu kandis linnus nime "Habichtsburg" või "Havichtsburg" (Hauka linnus), kuid alates 12. sajandi algusest hakkasid sealsed krahvid endid kutsuma Habsburgi krahvideks. See nimi kandus üle ka linnuse kõrvale 15. sajandil tekkinud külale.
Alates 13. sajandist oli Habsburgi krahvkond Habsburgide vasallide käes, 15. sajandil kaotati piirkond Šveitsile. Aastal 1798 läks ala koos kogu ülejäänud Šveitsiga Prantsusmaa ülemvõimu alla ning moodustati Helveetsia Vabariik. Alates 1804. aastast kuulub Habsburgi linnus (seega ka piirkond) Aargau kantonile.
Alates 1971. aastast on piirkonna elanikkond enam kui kahekordistunud, sest varem ehitamiseks suletud suur maatükk jagati siis väiksemateks kruntideks.
Habsburg (täpsustus)

Habsburg on Šveitsis asuva linnuse nimi, millest on tulenenud mitmete kohtade ja isikute nimed:
Raimonds Pauls

Raimonds Pauls, õieti Ojārs Raimonds Pauls (sündinud 12. jaanuaril 1936 Riias) on Läti helilooja, pianist ja poliitik. Ta on kirjutanud üle 500 laulu ja muud muusikat.
Ta on lõpetanud 1958. aastal Läti Riikliku Konservatooriumi pianistina ja 1962. aastal heliloojana. 
1958. aastal hakkas ta esinema koos Riia estraadiorkestriga, alates 1964. aastast oli sama orkestri muusikaline juht, esines kontsertidega Gruusias, Armeenias ja Ukrainas. Aastatel 1973–1978 oli Pauls instrumentaalansambli Modo kunstiline juht, 1978–1982 Läti Tele- ja Raadiokomitee orkestri dirigent ning 1982–1988 Läti Raadio muusikasaadete peatoimetaja. 
Ta on mitu korda võitnud lauluvõistluse "Mikrofon" ("Mikrofona aptauja"), mida korraldati aastatel 1968–1994. 
1986. aastal algatas Pauls noorte artistide konkursi Uus Laine, mis toimub igal suvel Jūrmalas. 
Aastatel 1988–1993 oli Raimonds Pauls Läti kultuuriminister ning seejärel alates 1993. aastast president Guntis Ulmanise nõunik. 1999. aastal esitati Pauls Läti presidendi kandidaadiks, aga ta loobus kandideerimast.
Aastatel 1998–2010 oli ta Läti seimi liige, kuid teatas juba 2009. aastal et loobub poliitikast ega kandideeri enam 2010. aasta valimistel. Parlamendi pressiteenistuse andmetel oli ta 2010. aastal üks kahest seimi liikmest, kes pole kolme aasta jooksul kõnepuldis sõna võtnud.
Looming.
Oma kõige populaarsemad laulud on Pauls loonud koostöös luuletajate Ilja Rezniku, Robert Roždestvenski ja Jānis Petersiga.
Paulsi laule on esitanud näiteks Anne Velli, Alla Pugatšova, Sofia Rotaru, Roza Rõmbajeva, Laima Vaikule, Nikolai Gnatjuk, Jaak Joala, Valeri Leontjev, Andrei Mironov, Aija Kukule, Heidy Tamme, Ivo Linna, Rein Tuus, Vello Orumets jpt. 
Kuulsamaid laule:
Pärnu teatris Endla on lavale toodud muusikalavastus Paulsi lauludest, mis esietendus 7. märtsil 2009.
Välislingid.
Karlskrona

Karlskrona on tiheasustusega paikkond Rootsis, Blekinge lääni ja Karlskrona valla halduskeskus. Asub Läänemere ranniku saartel. Linna keskus asub Trossö saarel.
Karlskrona asutati 1679. aastal Karl XI laevastikutugikohana.
Linn on tuntud oma barokkarhitektuuri poolest. Karlskrona meresadam kuulub UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Karlskronas tegutseb Blekinge tehnikakõrgkool (Blekinge Tekniska Högskola, lühendatult BTH, varasema nimega Högskolan i Karlskrona-Ronneby). Kõrgkool on spetsialiseerunud IT- ja planeerimisalasele haridusele.
Karlskronas asub ka Rootsi suurim mereväebaas ja Rootsi rannavalve peakorter.
Gbadolite

Gbadolite on linn Kongo DV-s, Põhja-Ubangi provintsi keskus. Asub Oubangui jõe kaldal Kesk-Aafrika Vabariigi piiri lähedal.
Gbadolite on ümbritsetud vihmametsaga ja sinna pääseb vaid lennukiga.
Linnas oli Kongo DV endise presidendi Mobutu Sese Seko residents. Ta lasi ehitada sinna kolm uhket paleed, mida hakati kutsuma Vihmametsa Versailles'ks.
Linna servas on lennuväli, kuhu võisid maanduda ka Concorde'id, mida Sese Seko sageli rentis.
Boma

Boma on linn Kongo DV-s Kesk-Kongo provintsis. Asub Kongo jõe suudmes.
Boma oli Belgia Kongo pealinn aastatel 1886–1926, pärast seda viidi pealinn üle Léopoldville'i (tänapäeval Kinshasa).
Pinge (elekter)

Pinge on füüsikas ja elektrotehnikas füüsikaline suurus, mis iseloomustab kahe punkti vahelist elektrivälja potentsiaalide erinevust ning näitab, kui palju tööd tuleb teha ühiklaengu ümberpaigutamiseks ühest punktist teise:
formula_1
kus formula_2 on positiivne punktlaeng ja formula_3 on töö, mille elektriväli teeb selle laengu ümberpaigutamiseks. Elektripinge on skalaarne suurus.
Pinged elektriahelas sõltuvad ahelale toimivatest elektromotoorjõududest, samuti ahela parameetritest ja seaduspärasustest (alalispinge korral näiteks Ohmi seadusest ja Kirchhoffi seadustest).
Pinge mõiste võttis 1776. aastal kasutusele inglise füüsik Henry Cavendish, kes uuris elektrinähtusi ja elektrilaengute jagunemist.
Elektrotehnikas on pinge elektriahelate ja -seadmete üks tähtsamaid suurusi. Eristatakse alalispinget (püsiva polaarsusega) ja vahelduvpinget (vahelduvasuunalise polaarsusega). Vahelduvpinge tunnussuurused on hetkväärtus, amplituudiväärtus ja efektiivväärtus. Vahelduvpinge (seadme nimipinge, tööpinge) antakse efektiivväärtusena.
Pinge väärtuste põhiliikidena on elektrisüsteemides kasutusel väikepinge, madalpinge ja kõrgepinge.
Tüüpilised väikepinged on 6 V, 12 V, 24 V, 36 V ja 48 V.
Kolmefaasilise madalpingevõrgu 230/400 V nimipinge (faasijuhi ja neutraaljuhi vahel) on 230 V, pinge faasijuhtide vahel on 400 V.
Elektrienergia ülekandmisel võidakse üle 1-kilovoldised võrgud jaotada keskpinge- (nt 35 kV), kõrgepinge- (110 või 220 kV) ja ülipinge- (330 kV või enam) võrkudeks.
Pinget mõõdetakse voltmeetriga.
Soojuskindlus

Soojuskindlus ehk kuumakindlus on materjali võime säilitada tugevust ja mitte roomata kõrgetel temperatuuridel.
Masinaehituses mõistetakse soojuskindluse all masinaelemendi omadust töötada etteantud temperatuuril ettenähtud tööea kestel. Ülekuumenemine töö ajal on ohtlik. Ülekuumenemisel väheneb materjali tugevus, halvenevad määrdeomadused, paisumise tõttu vähenevad liikuvates sõlmedes lõtkud, mis võib viia sööbimise ja purunemiseni.
Normaalse soojusrežiimi tagamiseks tehakse soojusrežiimi arvutusi tiguülekannete, liugelaagrite, pidurite jms konstrueerimisel. Arvutatakse välja hõõrdumisel tekkinud ning pindade ja aluse kaudu eralduv ( soojusülekanne, kiirgamine, konvektsioon) soojushulk. Tasakaaluvõrranditest leitakse konstruktsiooni temperatuur. Vajaduse korral tehakse projekti muudatusi: lisatakse täiendavaid jahutuselemente, suurendatakse jahutava õli hulka.
Terase kuumakindluse tõstmiseks legeeritakse teda volframi, molübdeeni ja vanaadiumiga.
Vibrokindlus

Vibrokindlus ehk vibratsioonikindlus on masinaelemendi omadus töötada vajalikus režiimidiapasoonis, vältides resonantsipiirkondi. 
Vibratsioon vähendab masinate töökindlust. Detailis tekivad vahelduvad pinged, mis viivad kiiremale väsimuspurunemisele. Resonantsi tekkimisel on purunemisoht eriti suur.
Kulumiskindlus

Kulumiskindlus on masinaelemendi omadus säilitada etteantud tööea jooksul hõõrduvate pindade vajalikud mõõtmed. Detailide kulumisel võib nende tugevus ristlõike vähenemise või dünaamilise koormuse kasvamise tõttu langeda, samuti võivad detailid täielikult ära kuluda (näiteks mullatöömasinate tööorganid). või tekitada suuremat müra (kiirekäigulistes transpordi- ja tehnoloogilistes masinates). Detailide kulumiskindlust aitab suurendada nende kõvaduse ja pinnasileduse tõstmine, mustuse vältimine ning hõõrduvate pindade õlitamine. Liugelaagrite kulumiskindlus tõuseb tunduvalt kui tagatakse nende töö vedelikhõõrdumise režiimil.
Kulumise põhiliigid.
Kulumise põhiliike on kolm:
Kõik kulumisliigid toimivad üheaegselt. Olenevalt keskkonna- ja töötingimustest kerkib esile üks või teine. Näiteks lahtises hammasülekandes kulub hamba pind enne enamasti ära, kui väsimusnähud jõuavad ilmuda. Kinnises hästi määritavas ülekandes lõpetab detaili töö piting. Turbatööstusmasinates nihkub esiplaanile korrosioonmehaaniline kulumine. Sööbekulumise tekkimist tuleb tingimata juba eelnevalt vastavate konstruktiivsete võtetega ja materjali valikuga vältida. See võib aga ikkagi esineda lahtistes ülekannetes.
Teadus, mis uurib kulumist.
Teadus, mis uurib pindade omadusi ning kulumis- ja hõõrdenähtusi, kannab nimetust triboloogia.
Kulumise käik ja intensiivsus.
Kulumisel eristatakse kolme faasi:
Sissetöötamise periood.
Sissetöötamise perioodil on suur kulumine. Sel ajal toimub pindade mikrokonarate mahahõõrumine, pindade sobitumine. Kulumisprodukti eraldub palju ja määrdeõli mustub. Sellel kulumise esimesel perioodil peab masina töörežiim olema mõõdukas, õli tuleb vahetada tihti.
Püsikulumise periood.
Püsikulumise perioodil töötab hõõrdepaar stabiilselt pikemat aega. Kulumise intensiivsus on sel ajal enam-vähem püsiv. Kui hõõrduvaid pindu veel pidevalt vedelikmäärida, siis on kulumine väga väike.
Katastroofilise kulumise periood.
Kui pinnad on lõpuks kulumise tõttu niivõrd riknenud ja lõtkud hõõrdepaaris sel määral suurenenud, et tekivad löögid ja müra, on saabunud kolmas katastroofilise kulumise periood. Nüüd ei ole sõlme edasine kasutamine enam otstarbekas ja sageli on see ka võimatu.
Kulumiskindluse arvutused.
Kulumiskindluse arvutustes ja ressursi hinnanguil lähtutakse tihti seosest 
pms=const, kus
Ülemäärane kulumine on enamasti see, mis lõpetab masinaelemendi tööelu. Seetõttu ongi kulumiskindlus konstruktori ja masinakasutaja huviorbiidis.
Masinaelement

Masinaelement on masina elementaarosa, mis täidab mingit kindlat ülesannet.
Masinaelementide liigitus.
Traditsiooniline liigitus.
Toodud klassifikatsioon sobib rohkem käsiraamatu jaoks ning pärineb eelmise sajandi esimesest poolest. Kui aga jälgida seoseid masinaelementide vahel – mis on mille jaoks – ja masina konstrueerimise ligikaudset loogilist järjekorda, siis sobib paremini funktsionaalne liigitus.
Keskne masinaelement.
Keskseks masinaelemendiks tuleb lugeda võlli. Ülekanded on vaid selleks, et võllid vajalikul viisil pöörleksid. Ülekandeid võib valida ühe ja sama ülesande täitmiseks mitmesuguseid. Mõnedel juhtudel (ventilaatorid, pumbad jne) pole ülekandeid üldse vaja.
Materjal

Materjal on aine, millest midagi valmistatakse.
LAMP-platvorm

LAMP (või L.A.M.P.) on lühend, mis tähistab komplekti operatsioonisüsteemist ja kolmest vabavaralisest komponendist, mis võimaldavad luua dünaamilisi veebilehti või servereid:
Täpsemalt on see avatud lähtekoodiga veebiplatvorm.
AMP paketid on kombineeritud installpaketid, mis koosnevad Apache, MySQL ja PHPst.
Sarnaselt LAMP-iga võib komplekteerida ka teistuguseid kooslusi OS+Veebiserver+AndmeBaasiMootor+PaindlikProgrammeerimiskeskkond,
n.t FreeBSD+Apache+PostgreSQL+PHP.
Vardo Rumessen

Vardo Rumessen (8. august 1942 Pärnu – 25. august 2015) oli Eesti pianist, muusikateadlane ja poliitik.
Elulugu.
Vardo Rumessen õppis Pärnu 1. Keskkoolis. 1961. aastal lõpetas ta Pärnu Lastemuusikakooli klaveriklassi (õpetaja Alice Mardi) ja 1964. aastal Tallinna Muusikakooli Hilja Olmi klaveriklassis. Aastatel 1964–1971 õppis ta Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, õppejõududeks professorid Bruno Lukk ja Eugen Kelder. Oli aastatel 1969–1972 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis kontsertmeister, 1972 Eesti Raadio muusikatoimetaja, 1973–1975 Tallinna Pedagoogilise Instituudi üldklaveriõppejõud, 1975–1991 Tallinna Konservatooriumi üldklaveriõppejõud, 1978–1985 Eesti Muusikafondi toimetaja ja 1987–1992 Eesti Kontserdi produtsent.
Ametikohad.
Vardo Rumessen oli mitme muusikafestivali korraldaja: ta organiseeris Eduard Tubina muusikapäevad 1990. ja 1995. aastal ning Rudolf Tobiase muusikapäevad 1992. aastal. Ta oli ka rahvusvahelise muusikafestivali "Eduard Tubin ja tema aeg" kunstiline juht (aastast 2001).
Ühiskondlik ja poliitiline tegevus.
Vardo Rumessen oli Eesti Heliloojate Liidu liige (1973), Eesti Interpreetide Liidu asutajaliige (1998), Eesti Muusikaakadeemia auliige (1999), rahvusvahelise Eduard Tubina Ühingu asutajaliige ja juhatuse esimees (alates 2000).
Aastast 1989 oli ta tegev ka poliitikuna: 
Looming.
Vardo Rumessen oli mitme eesti klassikalise klaveriteose taasavastaja ja esmaesitaja. Solistina esines ta kodu- ja välismaal, tegi koostööd solistide ja kammeransamblitega. Salvestas 10 CD-d eesti muusikaga.
Rumessen uuris eesti muusika ajalugu, redigeeris ja kirjastas Rudolf Tobiase, Mart Saare, Eduard Oja, Heino Elleri, Peeter Süda ja Eduard Tubina loomingut (koostas ja toimetas umbes 70 noodiväljaannet), korraldas paljude varem tundmatute eesti heliloojate teoste ettekandeid. Rumessen avaldas üle saja artikli ajakirjades, sh ka saksa-, inglis-, vene- ja soomekeelses ajakirjanduses. Esines rahvusvahelistel muusikateadlaste konverentsidel Eestis, Lätis, Leedus, Rootsis, USA-s ja Saksamaal. Koostas saatesarju Eesti Raadios ja Eesti Televisioonis.
Pianistikarjäär.
Rumessen on tuntud tsükliliste teoste esitajana:
Plaadistused ja publikatsioonid.
Ta on heliplaadistanud ka Heino Elleri ja Eduard Oja klaveri- ja kammermuusikat.
Ta on restaureerinud ja kirjastanud Rudolf Tobiase klaverikontserdi ja oratooriumi "Joonase lähetamine".
Heliplaadistanud Eduard Tubina, Rudolf Tobiase, Mart Saare, Heino Elleri ja Eduard Oja klaveri- ja kammermuusikat.
Avaldanud üle 70 noodiväljaande ja raamatu eesti heliloojate Rudolf Tobiase, Mart Saare, Artur Kapi, Heino Elleri, Peeter Süda, Heino Elleri, Eduard Oja ja Eduard Tubina elust ning loomingust.
Isiklikku.
Vardo Rumessen sündis Pärnus muusikute perekonnas. Tema isa Voldemar Rumessen oli koorijuht ja muusikaõpetaja, ema Velda Rumessen ooperilaulja.
Vardo Rumesseni esimene abikaasa oli laulja Tiiu Levald. Neil on poeg Mati (1967).
Vardo Rumesseni viimane abikaasa Maaja Rumessen töötab rahvusooperi Estonia ooperikooris. Neil on tütar Inge (1977).
Vardo Rumesseni õemees on ajakirjanik Madis Salum.
Ludwig Müller

Johann Heinrich Ludwig Müller (23. juuni 1883 Gütersloh – 31. juuli 1945 Berliin) oli saksa usuteadlane.
Ta oli aastast 1931 Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige. Alates 27. septembrist 1933 oli ta Saksa Evangeelse Kiriku riigipiiskop.
Ta lõpetas oma elu enesetapuga.
Bes

Bes oli üks Vana-Egiptuse jumalatest.
Besi seostati eelkõige mitmesuguste naudingutega: muusika, pidustuste, alkoholi pruukimise ja seksiga. Teda peeti sünnitajate kaitsjaks ja teda kutsuti sageli appi sünnitusel.
Vana-Egiptuse jumalate panteonis oli Bes vähetähtsal kohal, kuid lihtrahva seas väga populaarne.
Besi kujutati teiste Egiptuse jumalatega võrreldes ebatüüpiliselt, otsevaates, samal ajal kui enamikku jumalaid ja inimesi kujutasid vanad egiptlased profiilis. Bes oli suure pea, punnis silmade, suust esile ulatuva keele, kõverate jalgade, koheva sabaga, tavaliselt sulekrooni kandev kääbus, kelle groteskne välimus pidi inimesi lõbustama ja peletama kurbust. Samuti on arvatud, et Besi välimus peletas eemale kurje vaime. 
Tema kujud paigutati sageli sünnitusmajadesse ja magamistubadesse. Besi kujutisi on leitud peeglitelt, amulettidelt, voodipäistelt, lusikavartelt ja kosmeetika hoidmiseks kasutatud anumatelt. 
Besi on austatud ka mujal Vahemere maades, iseäranis Foiniikias ja Küprosel, aga ka Vana-Roomas, kus teda kujutati sageli leegionäri riietuses. Tema kujunemislugu on ebaselge ja teda on peetud ka kuni 10 varasema jumala kokkusulandumise teel tekkinud jumaluseks. Mõned teadlased arvavad, et Bes pärineb algselt tänapäevase Musta Aafrika aladelt. 
Besi koos vanakreeka jumala Paaniga on peetud ka inspiratsiooniallikaks Kuradi kujutamisel kristlikus kunstis.
Athena

Athena, Pallas Athena, (kreeka "Αθηνη"; rooma vaste Minerva) on vanakreeka mütoloogias tarkuse-, julguse-, õiguse- ja õiglusejumalanna. Ta on ka sõdalane ja kangelaslikkuse kaitsja.
Athena on tuntud kui linnamüüride valvur. Talle on pühitsetud Ateena linn ja ta on selle kaitsejumalanna. Athenat kujutatakse kunstis sageli aigise (rinnakilbi) ja harjaga kiivriga.
Legend räägib, et iidsetel aegadel, kui Ateena linna alles rajati, võistlesid kaks jumalat selle üle, kumb neist uut linna valvama hakkab. Need jumalad olid Athena ja merejumal Poseidon (Ateena linn asub teatavasti mere ääres). Otsustati, et linn antakse sellele jumalale, kes teeb linnarahvale kasulikuma kingituse. Poseidon lõi Ateena jaoks ilusa allika, aga selle vesi oli soolane ja ei kõlvanud juua. Athena aga kinkis linnale maailma esimese oliivipuu. See kingitus meeldis linnarahvale palju rohkem. Athena oli võistluse võitnud ja linn usaldati tarkusejumalanna hoole alla.
Athena on ka kudumise patroon. Tema oli see, kes maailma esimesele naisele Pandorale kudumiskunsti õpetas. Ta kaitseb ühtlasi haridust, kunsti ja teadusi. Zeus hüüdis Athenat "öökullisilmseks" ning suhtus temasse kui lemmiklapsesse. Athenal ema õieti polnudki. Ta on isale eriti lähedane seetõttu, et ta sündis Zeusi peast: ühel päeval tundis Zeus kohutavat peavalu, ta kutsus sepp-jumal Hephaistose ja lasi tal oma pea lõhki lüüa. Sellest hüppas välja täisrelvis Athena. Athenal on ka prohvetlikud võimed, mida ta saab kinkida inimestele, kes talle meeldivad. Kivikakk ("Athene noctua") on üks Athena sümbolitest ja seda lindu seostatakse tänapäevalgi tarkusega.
Athena oli koos Artemise ja Hestiaga üks kolmest Olümpose jumalannast, keda peeti neitsiks.
Senua

Senua oli roomlaste vähetuntud jumalanna. 
Teda kujutati krunnis juustega sireda naisena. Arvatavasti oli ta keldi päritolu ning roomlased paistvad olevat teda samastanud oma Minervaga. 
Ta on üks nendest jumalatest, kelle kohta on tänapäeval väga vähe teada. Teada on, et üks tema pühamu asus Inglismaal. Seegi avastati alles 2002. aastal. Tema poole kummardati pea igas olukorras, nagu enamiku "ülevõetud" jumalate puhul.
Brigit

Brigit ehk Brigid oli keldi mütoloogias ravitsemis- ja viljakusejumalanna, kes aitas naisi sünnitusel.
Teda kummardati laialdaselt Iirimaal ja Britannias, kus teda tunti tõenäoliselt Brigantia nime all.. Põhja-Inglismaal oli Brigantia enne roomlaste sissetungi valitseva hõimu, brigantide, peajumalanna. Teda seostati vee, sõja ja ravitsemisega, aga ka jõukusega. Prantsusmaal kandis ta Brigindo nime. Teda austati Imbolci pidustuste ajal 1. veebruaril, ajal, mil uted poegisid.
Ta oli abielus jumal Bresiga ning sünnitas talle kolm poega. Brigit oli Lugi õde ja Dagda tütar. Tihti esineb Brigid ka oma ema Anu teisendina, mis tähendab, et nad olid tõenäoliselt ühe ja sama emajumalanna eri aspektid.
Ta oli oluline viljakusjumalanna ja ravija, kaitses sünnitavaid naisi ning oskas tulevikku ennustada. Ta oli ka seppade ja poeetide kaitsejanna, olles tihedalt seotud bardidega. Ta oli seotud pühade kaevudega ja ka Brenti jõgi sai tema järgi nime.
Püha Brigid või Püha Bride, üks Iirimaa kaitsepühakuid, võis olla enne ristiusu vastuvõtmist jumalanna Brigid preestrinna.
Galopp

Galopp on hobuse kõige kiirem allüür, milles hobune liigub edasi hüpetega. Kuulda on kolme kabjalööki, millest keskmine jaguneb mõnikord kaheks. Kõigepealt toetub hobune paremale tagajalale (1. löök), seejärel sirutab üheaegselt ette vasaku taga-ja parema eesjala (2. löök). Sellele järgneb keha edasiviimine üle parema eesjala. Tagajalad tõusevad ja vasak eesjalg sirutub maksimaalselt ette. Järgmisel hetkel toetub hobune ainult vasakule eesjalale (3. löök). Keha paiskub üle vasaku eesjala, millega antakse tugev tõuge. Järgneb lennufaas, kus hobune maapinnale ei toetu. Seejärel tsükkel kordub. 
Olenevalt sellest, kumma eesjalaga annab hobune äratõuke enne lennufaasi, kõneldakse parema või vasaku jala galopist.
Galopi kiirus on 12...60 km/h. Kõige aeglasemat galoppi, mille korral kiirus on 12...15 km/h nimetatakse kenteriks. Tavalise galopi kiirus on 30...35 km/h.
Margit Rüütel

Margit Rüütel (sündinud 4. septembril 1983) on eesti endine tennisist.
Seisuga 12. juuli 2010 oli ta WTA edetabelis 503. kohal, tema parim koht on olnud 162. (21. aprill 2008).
Karjääri parim WTA koht paarismängus oli 192. (9. aprill 2007). 2015. aastal lõpetas ta tennisistina võistlemise.
Ta õppis Audentese Ülikoolis ärikorraldust ja oli Audentese Spordiklubi liige. Ta lõpetas 2009. aastal Tallinna Tehnikaülikooli majandusteaduskonna. Tema treener oli varem Rene Busch. 2008. aasta lõpus liitus Margit Rüütel Kaia Kanepi tiimiga.
Saavutused.
Viimati võitis ta 16. aprillil 2006 Kreekas toimunud Patrase 25 000-dollarilise auhinnafondiga tenniseturniiri, mille finaalis alistas ta Bosnia ja Hertsegoviina esindaja Mervana Jugić-Salkići 6:3, 4:6, 6:3.
2007. aasta üliõpilaste suveuniversiaadil Tais Bangkokis võitis ta hõbemedali, alistudes finaalis 1:6, 2:6 venelanna Alissa Kleibanovale.
Ta võistles Austraalia lahtistel meistrivõistlustel kaks korda, Prantsusmaa lahtistel meistrivõistlustel neli korda, Wimbledoni turniiril kaks korda ja USA lahtistel meistrivõistlustel kolm korda. 
ITF turniirivõidud üksikmängus.
Margit Rüütel on (seisuga 12. juuli 2010) võitnud kuus ITF turniiri üksikmängus.
Aperitiiv

Aperitiivid on kategooria alkohoolseid jooke, mida juuakse enne söögikorda ja mis ergutavad söögiisu. Need on tavaliselt kuivad (ilma suhkruta). Aperitiivid on näiteks absint ja vermut.
Sõna "aperitiiv" tuleb prantsuse keele sõnast "apéritif", mis omakorda pärineb ladinakeelsest sõnast "aperire", tähendusega "avama".
Vastanda digestiiviga, mida juuakse peale söögikorda ja mis on tavaliselt magus.
Tugevus

Tugevus on materjali võime koormuse all vastu panna purunemisele ja plastsetele deformatsioonidele.
Vastavalt purustavatele pinedele nimetatakse purunemisviisi järgmiselt:
Tugevuse liigid.
Tugevusarvutusi käsitleb tugevusõpetus.
Jäikus

Jäikus on keha võime koormuse all vastu panna kuju ja mõõtmete muutumisele ehk deformeerimisele. Absoluutselt jäik keha ei deformeeru kuitahes suure jõu korral (reaalselt sellist keha ei esine). Väga elastne keha deformeerub juba väikse jõu korral palju (nt kumm). Jäikuse pöördsuurust kutsutakse järeleandvuseks
Keha (näiteks tarindi või selle elemendi) jäikus sõltub tema kujust, mõõtmetest, kinnitusviisist ja materjalist. Varraste, plaatide ja koorikute puhul võib olla arvutussuuruseks pikke-, nihke- ehk põik-, painde- ja väändejäikus.
Jäikuse mõõtühik.SI-süsteemis on njuuton meetri kohta (N/m). 
Jäikust kui füüsikalist suurust nimetatakse ka jäikusteguriks formula_1. Näiteks pikkejäikust väljendab valem
 formula_2
kus
 formula_3 on kehale rakendatud jõud;
 formula_4 on selle jõu põhjustatud pikkedeformatsioon (näiteks vedru pikenemine või tala läbipaine).
Väändejäikus 
 formula_5
kus
 formula_6 on kehale rakendatud väändemoment,
 formula_7 on väändenurk.
Väändejäikuse ühik on njuutonmeeter radiaani kohta (N·m/rad).
Świętochłowice

Świętochłowice on maakonnaõigustega linn Poola lõunaosas. 
Kuulub alates 1999. aastast Sileesia vojevoodkonda, aastatel 1975–1998 kuulus Katowice vojevoodkonda.
Ajalugu.
Aastal 1943 avati Świętochłowices Auschwitzi koonduslaagri osa, mida nimetati . Jaanuaris 1945 avati samas kommunistlik Poola koonduslaager, kus kaotas elu umbes 2500 inimest. Laager suleti novembris 1945. 
Świętochłowice sai linnaõigused 1947. aastal. Praegune linnapea on Daniel Beger.
Projektarvutus (masinaehitus)

Projektarvutus on masinaehituses projekteerimisega kaasnev arvutus. 
Sellega määratakse kindlaks masinaelementide esialgsed mõõtmed, materjalid ja muud parameetrid. 
Et lähteandmed on sageli puudulikud, on hinnangud ligikaudsed. 
Projektarvutust lihtsustab tänapäevane mehaanika konstrueerimistarkvara, näiteks programmid Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi.
Amélie Mauresmo

Amélie Simone Mauresmo (sündinud 5. juulil 1979 Saint-Germain-en-Layes Yvelinesi departemangus) on prantsuse tennisist.
Amélie Mauresmo tõusis esimest korda WTA edetabeli tippu 13. septembril 2004 ja teist korda 20. märtsil 2006 ning püsis seal 13. novembrini 2006.
Seisuga 5. aprill 2008 oli ta WTA edetabelis 24. kohal.
2008. aasta 5. aprilli seisuga oli ta võitnud üksikmängus 24 WTA-turniiri, sealhulgas kaks suure slämmi turniiri. Ta võitis 2006. aasta Austraalia lahtised meistrivõistlused tennises, kui alistas finaalis Justine Henin-Hardenne'i Belgiast, ning sama aasta Wimbledoni turniiri. 
Tema treener on Loic Courteau.
3. detsembril 2009 teatas ta, et lõpetab elukutselise tennisisti karjääri.
Isiklikku.
Amélie Mauresmo on 175 cm pikk ja kaalub 69 kg.
Kontrollarvutus (masinaehitus)

Kontrollarvutus toimub pärast detaili ja koostu konstrueerimist, kui on täpselt teada kõigi elementide kuju ja mõõtmed, materjalid, pinnatöötlus ja rakendatavad jõud. Kontrollarvutusega kontrollitakse varem projekteeritu õigsust. Püüeldakse selle poole, et konstruktsioon muutuks järkjärgulise lähenemise teel mõistlikult võrdvastupidavaks.
Tänapäevase konstruktori tarkvara muudab muidu küllaltki töömahuka ja keerulise kontrollarvutuse lihtsaks. Nii on lihtsam mitmeid variante konstrueerida ja kontrollarvutusi teha kui lähteainevaeguses projektarvutusi teha. Kasutatakse näiteks programme Solid Edge, Solid Works, Mechsoft for Inventor. Need programmid on mõeldud küll jooniste tegemiseks, kuid nende lisad võimaldavad teha ka arvutusi.
Ice-T

 
Tracy Marrow (esinejanimega Ice-T; sündinud 16. veebruaril 1958 Newarkis New Jerseys) on USA rokkmuusik, räppar ja näitleja. 
Tracy Marrow sündis Newarkis. Tema ema suri südamerabandusse, kui Tracy käis kolmandas klassis. Kui ta oli 12-aastane, suri ka ta isa südamerabandusse. Tracy läks elama oma tädi juurde Los Angelesse.
Ta on bändi Body Count solist, kes küll üllatas 2006. aastal albumiga "Murder 4 Hire: Will Kill For Money" ja sooloalbumiga "Gangsta Rap", kuid sellist edu, nagu oli ta kogenud 1980. aastate keskel ja 1990. aastatel, need albumid siiski ei toonud.
Tema tuntuim näitlejaroll on detektiiv Odafin Tutuola osa telesarjas "Seaduse nimel".
1990. aastatel tekitas suurt poleemikat tema laul "Cop Killer", mis rääkis sellest, et Ameerika politseinikud on liiga jõhkraks muutunud. Ice-T on räpis elav legend ja tema sõnum on alati olnud tugev. Mõnikord peetakse teda parimaks räppariks üldse ning tema hüüdnimi on "the father of the gangsta rap" (gängstaräpi isa). Ice-T on räppinud nüüdseks juba 35 aastat.
Eesti rahvuslind

Eesti rahvuslind valiti 1962. aastal Rahvusvahelise Linnukaitsenõukogu initsiatiivil eesmärgiga tõsta huvi linnukaitse vastu ning edastada sõnumit, et kaitset ja hoidu väärivad ka igapäevased tiivulised, mitte ainult haruldused.
Rahvuslind valiti 26. novembril 1962 Tartus Eesti NSV Teaduste Akadeemia loodusuurijate seltsi ornitoloogiasektsiooni koosolekul. Suitsupääsukese esitas kandidaadiks Kustas Põldmaa, kaaluti ka mõnd merelindu ja saaremaa männi-käbilindu. Saaremaa männi-käbilindu tunnistati eraldi alamliigina üsna lühikest aega 1950.–1960. aastatel. Ornitoloogiasektsioon informeeris valikust Rahvusvahelist Linnukaitsenõukogu, kes selle kinnitas.
Ülekanne (masinaehitus)

Ülekannete (ka jõuülekanne, transmissioon) all mõistetakse seadmeid, mis võimaldavad mehaanilist energiat üle kanda vahemaa taga ning seejuures muuta pöördemomente, jõude, kiirusi või liikumise iseloomu.
Töömasinate käitamiseks on vaja energiat, mida toodavad jõumasinad. See energia antakse jõumasinalt töömasinale tavaliselt üle pöörleva võlliga. Siinkohal peab mainima, et pöörlemisliikumine on tehnikas kõige rohkem levinud.
Kuid jõumasina võlli vahetu ühendamine töömasina võlliga ei ole alati võimalik ega ka otstarbekas, seepärast asetatakse nende vahele eriseadmed, mida nimetatakse ülekanneteks.
Ülekannete otstarve.
Ülekannete kasutamine on vajalik järgmistel juhtudel.
Ülekannete klassifikatsioon.
Tänapäeva masinates kasutatakse mehaanilisi, hüdraulilisi ja pneumaatilisi ülekandeid.
Mehaanilised ülekanded.
Nagu teoreetilisest mehaanikast teada, iseloomustab ülekandeid ülekandearv:
formula_1 =formula_2=formula_3, kus
ω1, ω2 on vedava ja veetava võlli nurkkiirused rad/s;
n1, n2- vedava ja veetava võlli pöörlemiskiirused p/min;
D1, D2- vedava ja veetava lüli läbimõõdud.
Kui N1 on võimsus ülekande vedaval võllil ja N2- veetaval võllil, siis paratamatult esinevate hõõrdekadude tõttu N1&gt;N2. Veetava võlli ja vedava võlli võimsuste suhet nimetatakse mehaaniliseks kasuteguriks ja tähistatakse tähega η.
η=formula_4
Ülekannete mehaaniline kasutegur on piirides 0,25...0,98.
Teatavasti leitakse võimsus N pöörlemisliikumisel valemiga:
formula_5, kus
M on pöördemoment;
ω- nurkkiirus rad/s.
Et N2=N1η, siis M2ω2=M1ω1η ehk ω1/ω2=M2/M1η.
Järelikult saab ülekandearvu avaldada ka pöördemomentide kaudu:
formula_1=formula_7
Keerulistes liitülekannetes, mis koosnevad mitmest iseseisvast ülekandest, leitakse üldine ülekandearv üksikute ülekannete (astmete) ülekandearvude korrutisena.
i=i1i2i3...in,
Keeruliste liitülekannete üldine kasutegur (astmete järjestikulisel paiknemisel) arvutatakse valemiga:
η=η1η2η3...ηn,
kus η1η2η3...ηn on kasutegurid, mis arvestavad hõõrdekadusid keeruliste ülekannete üksikutes kinemaatilistes paarides (hammasrataste hambumisel, võllides, laagrites jne.).
Rihmülekanne

Rihmülekanne koosneb kahest või rohkemast rihmarattast, mis on kinnitatud võllidele, ja nendele asetatud lõputust rihmast.
Rihmülekannet kasutatakse põhiliselt siis, kui võllide vahekaugus on suur ning ülekanded ei nõua rangelt konstantset ülekandearvu (välja arvatud hammasrihmülekanne). Rihmülekanded on mehaanilistest ülekannetest ühed vanimad. Tänapäeva rihmülekannete võimsus ei ületa tavaliselt 50 kW, kuid leidub ka ülekandeid võimsusega 1000 kW.
Koostamine

Koostamine on masina või seadme kokkupanemine detailidest.
Et masinaid edukalt koostada, on vaja tunda vastavat tehnoloogiat.
Üksikute masinate koostamisel kasutatakse universaalseid rakiseid.
Sari- või masskooste puhul on mõttekas kasutada spetsiaalseid rakiseid.
Eesti telekanalite loend

"Siin on loetletud kunagi tegutsenud ja praegu tegutsevaid Eesti telekanaleid.
Eesti telesaadete loend

Siin on loetletud Eesti telekanalite poolt toodetud telesaateid.
Sotsiaalne roll

Sotsiaalne roll on käitumisviis, mida oodatakse teatud staatuses olevalt inimeselt (näiteks peaministrilt, direktorilt, abikaasalt, isalt, õpilaselt, politseilt).
Rolliootused on ootused, millist tegevust või käitumist oodatakse rolli täitjalt teiste sotsiaalses suhtlemises osalejate poolt. Roll esineb siin kui sotsiaalsete tegevus- ja käitumismallide süsteem.
Omandatud (internaliseeritud, sisestatud) roll on rolli täitja subjektiivne ettekujutus rolliootustest ja nende sisemise omaksvõetuse aste.
Rollikäitumine on rolli täitmise individuaalne eripära, mis tuleneb täitja isiksuse omadustest ja rolliootuste subjektiivsest mõistmisest.
Rollide liigid.
Rolli piiritlemine on oma rolli muutmine isiklikest huvidest ja eelistustest lähtuvalt. 
Ülespoole piiritlemisega on tegu siis, kui rollile liidetakse teise, enam väärtustatud rolli elemente, allapoole piiritlemisega aga siis, kui rollist jäetakse välja vähem väärtustatud elemente – viib süvenevale rollijaotusele grupis.
Tegevusvahenditega liialdamine on siis, kui rolli tähtsust tõstetakse esinduslike ruumide, tegevusvahendite abil.
Rollikonflikt tekib siis, kui ootused ei sobi tegelike rollidega.
Koorijuhtide loend

Siin on loetletud koorijuhte.
Muusikateadlaste loend

"Siin on loetletud muusikateadlasi".
A.
Matthew Arndt
- Hermann Abert 
- Theodor Adorno 
- Aare Allikvee 
- Arnold Alšvang 
- Sona Andreasyan
- Elmar Arro 
- Evi Arujärv 
- Helga Aumere
B.
Milton Babbitt
- Brian Black
- Poundie Burstein
C.
William Caplin
- Klaas Coulembier
- Diego Cubero
D.
Guillaume Dufay
E.
Charris Efthimiou
- Valeria Erendi 
- Anne Erm
F.
Walter Nery Filho
- Liina Fjuk
G.
Michael Gardiner
- Boriss Gasparov
H.
Björn Heile
- James Hepokoski
- Avo Hirvesoo
- Jason Hooper
- Julian Horton
- Georgi Hubov
- Mart Humal
- David Huron
J.
- Tiina Jaaksoo
- Timothy Jackson
- Jing Fang
- Virge Joamets
- Edward Jurkowski
- Tiia Järg
K.
Saale Kareda
- Anton Kasemets
- Ildar Khannanov
- Maarja Kindel
- Maris Kirme
- Edward Klorman
- Tiina Koivisto
- Madis Kolk
- Valentina Konen
- Kerri Kotta
- Priit Kuusk
- Anu Kõlar
- Harri Kõrvits
- Viive Käsper
- Ludwig Alois Ferdinand Köchel
L.
Vytautas Landsbergis
- Rein Laul
- Karl Leichter
- David Lidov
- Airi Liimets 
- Maia Lilje
- Urve Lippus
- Gerhard Lock
- David Lodewyckx
- Charity Lofthouse
M.
François-Bernard Mâche
- Joshua Mailman
- Kaire Maimets-Volt
- Nathan Martin
- Adolf Bernhard Max
- Rowland Moseley
- Veijo Murtomäki
N.
Leonhard Wilhelm Johann Neuman
- Ndubuisi Emmanuel Nnamani 
- Leo Normet
O.
Cecilia Oinas
- Triinu Ojamaa
- Harry Olt
- Janika Oras
- Michael Oravitz
P.
Vilma Paalma
- Kristel Pappel
- Wayne Petty
- Ene Pilliroog
- Mare Põldmäe
- Margus Pärtlas
- Žanna Pärtlas
- Andres Pung
R.
Hans Peeter Rammo
- Ottorino Respighi
- Mark Richards
- Richard Ritsing
- Arno Rohlin
- Jaan Ross
- Vardo Rumessen
- Ingrid Rüütel
S.
Hillar Saha
- Leo Semlek
- Toomas Siitan
- Frank Samarotto
- Stephen Slottow
- Peter Smith
- Robert Snarrenberg
- Tal Soker
- Petter Stigar
- Raili Sule
- Lauri Suurpää
- Avo Sõmer
T.
- Philip Tagg
- Herbert Tampere
- Eero Tarasti
- Helju Tauk
- Tiia Teder
- Juri Tjulin
- Aare Tool
- Oivi-Monika Topman
- John Tungal
- Helga Tõnson
- Harry Tõnuri
V.
Artur Vahter
- Merike Vaitmaa
- Steven Vande Moortele
- Artjom Vargaftik
- Audra Versekenaite
- Roberta Vidic
- Eduard Visnapuu
- Allan Vurma
- Olli Väisälä
Muusikapedagoogide loend

"Siin on loetletud muusikapedagooge, sealhulgas kõrgkooliõppejõude.
Propeller

Propeller (ladina keeles "propellere" 'edasi tõukama') on seade, mis muudab pöördemomendi tõmbejõuks kahe (harva ka ühe) või enama laba pöörlemise abil ümber keskse telje sarnaselt kruvijoonelise pöördliikumisega.
Lennuki, helikopteri, hõljuklaeva, ekranoplaani jms edasiviiva jõu tekitamiseks kasutatakse propellerit.
Propellereid valmistatakse metallist (tavaliselt alumiiniumi baasil kergsulamitest), mitmekihilisest liimpuidust, nüüdisajal ka kõrgtehnoloogiliselt komposiitmaterjalidest.
Helikopteri rootori iga pöörlev laba tekitab tõstejõu sarnaselt lennukitiivaga – kehtib Bernoulli võrrand. Rootori pöörlemise tõttu tekkiva helikopteri vastassuunalise pöördemomendi tasakaalustamiseks ja lennu suuna muutmiseks kasutatakse sabas asuvat propellerit. 
Laeva, tiiburlaeva, skuutri ja allveelaeva liikumapanemiseks kasutatavat propellerit nimetatakse sõukruviks ehk laevakruviks.
Otstarbe ja paigutuse järgi eristatakse kandvaid, vedavaid, tõukavaid ja kombineeritud propellereid. Konstruktsiooni järgi eristatakse muutumatu ja muutuva sammuga propellereid.
Eriti võimsa lennuki jõuallika täieliku võimsuse rakendamiseks kasutatakse koaksiaalselt vastandsuundades pöörlevaid tandempropellereid.
Propellereid rakendatakse ka turbiinidena. Energeetikas kasutatav propellerturbiin on niisugune reaktiivhüdroturbiin, mille tööratta labade seadenurk on püsivalt kinnitatud.
Propellerile vajalik pöördemoment muutub võrdeliselt tema võlli pöörete arvuga ruuduga, võimsustarve aga võrdeliselt pöörete arvu kuubiga. Propelleri kasutegur sõltub nii lennuki kiirusest kui ka propelleri pöörete arvust. Propeller võib saavutada kasuteguri kuni 90%. Sel eesmärgil kasutatakse automaatset propellerilabade seadenurga muutmist ehk automaatse muutuvsammuga propellereid.
Ökonoomseks lendamiseks propelleri abil saavutatava kiiruse piiriks on 700 km/h, puhtalt propelleri abil saavutatud suurim kiirus aga 850 km/h. FAI registreeritud turbopropellerlennuki (Tu-114) suurim kiirus 870 km/h on saavutatud osaliselt reaktiivmootori turbiini läbinud gaaside tõukejõu (alla 10%) arvel.
Eesti raadiojaamade loend

"Siin on loetletud Eestis tegutsevad ning varem tegutsenud eesti- ja võõrkeelsed raadiojaamad."
Ortograafia

Ortograafia ehk õigekirjutus ehk õigekiri on reeglite süsteem, mille kohaselt kirjalikus keeletarvituses kasutatakse tähti, kirjavahemärke ja sõnavahesid.
Sõnal "ortograafia" on kolm tähendust:
Epigenees

Epigenees on arenguprotsess, mille puhul uued omadused ilmuvad ilma muutusteta genoomis. 
Epigenees on näiteks hulkrakse organismi areng munast, mille käigus üksteisele järgnevaid etappe läbides rakud diferentseeruvad kudedeks.
Schweinfurt

Schweinfurt ('seakoole') on linn Saksamaal Baieri liidumaal Alam-Frangimaa ringkonnas. Asub Maini jõe ääres.
Linna järgi on nime saanud Schweinfurdi roheline.
Ajalugu.
Schweinfurti on esmamainitud 791. aastal ("Swinfurt").
1254. mainitakse Schweinfurti vaba riigilinnana.
Linn sai tugevasti kannatada Napoleoni sõdade käigus.
1852. aastal jõudis linna raudtee. Järgnevatel kümnenditel kujunes Schweinfurdist juhtiv kuullaagrite tootmise keskus maailmas, mille tõttu pommitati seda tugevasti teise maailmasõja käigus.
Aastatel 1945–2014 asus linnas USA armee garnison (USAG Schweinfurt).
Tuntud inimesi.
Schweinfurdist pärit tuntud inimeste seas on näiteks teoloog Johann Sebastian Markard, insener András Mechwart, kirjanik Paul Maar, luuletaja Friedrich Rückert ja helilooja Wolfgang Carl Briegel.
Sport.
Alates 1905. aastat tegutseb klubi 1. FC Schweinfurt 05.