tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Baumkirchen

Baumkirchen on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 593 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 4,03 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 1247 inimest.
Baumkirchen asub Inntalis Inni jõest põhja pool Gnadenwaldi terrassi nõlval. Külla jõuab Inntali kiirteed pidi.
Elfvik Film

Elfvik Film on Rootsi filmistuudio. See on tootnud dokumentaalfilme.
Koostöös filmistuudioga Röde Orm Film AB valmis 2011. aastal film "Cubaton".
Estofilm

Estofilm oli Eesti filmitootja.See moodustati Eesti Kinofondi juurde ja peadirektor oli Olav Neuland.
1989 tootis Estofilm dokumentaalfilmi "Hitler &amp; Stalin 1939".
Film Tower Kuubis

OÜ Film Tower Kuubis on Eesti filmitootja. Ettevõtte asutasid 2001 Hindrek Maasik ja Margus Õunpuu. 
Film Tower Kuubis on tootnud peamiselt reklaame ja muusikavideoid, aga ka dokumentaal- ja mängufilme.
Film-Klubi

Film-Klubi oli filmindusega tegelev Eesti organisatsioon. Klubi asutati 1925.
Klubi liige Voldemar Päts asutas klubi juurde filmigrupi, kes 1927 tootis filmi "Kevade unelm".
Juhan Vildenau

Juhan Vildenau (7./19. august 1856 , Jõhvi kihelkond, Virumaa – 5. veebruar 1937 Jõhvi) oli Eesti seltsi- (eelkõige tuletõrje-) ja omavalitsustegelane.
Varasem elukäik.
Ta õppis Jõhvi kihelkonnakoolis. Pärast kooli läks ta Peterburi, kus elas kümmekond aastat ning töötas sadulsepana. Ta tuli 1880. aastate algupoole Eestisse tagasi ning jäi elama Jõhvi. Ta asutas seal sadulsepaettevõtte ning ehitas Jõhvi alevikku maja. 
Seltsitegevus.
Ta oli aktiivne seltsitegelane juba Peterburi Eesti Seltsis ning laulis sealse Eesti Heategeva Seltsi laulukooris, mida juhtis Johannes Kappel. Ta tegi ka kaastööd eesti ajalehtedele. 
Hiljem Jõhvis lõi ta kaasa Jõhvi tuletõrjeühingus ja põllumeesteseltsis ning oli ka tarvitajateühingu asutajaliige. 
Ta oli ka Jõhvi alevivolinik, kirikupäeva liige ning Kaitseliidu toetajaliige.
Isiklikku.
Tema isa oli Puru küla koolmeister Priidik Vildenau.
Tema poeg oli sõjaväelane, diplomaat, advokaat ja ajakirjanik Nikolai Viralu.
Filmimees (filmistuudio)

OÜ Filmimees on Eesti filmitootmisettevõte. 
OÜ asutas Raivo Lugima.
Eesti Põlevkivi (filmistuudio)

Eesti Põlevkivi oli Eesti NSV amatöörfilmiklubi, mis tegutses 1964–1989. Klubi stuudios toodeti eri žanrites filme üle 150.
1968 tunnistati klubi vabariiklikul amatöörfilmide ülevaatusel Eesti NSV parimaks amatööride koondiseks.
Fantaasiafilm (filmistuudio)

Fantaasiafilm on Eesti filmitootja.
Virmalise tort

Virmalise tort on kolmekihiline liivatainapõhjaga tort, mille kihte seovad hapukas moos (povidlo) ja pralineekreem ning mida katab šokolaadipumat ja kaunistusena võikreem. Nimi tuleneb tordi väljanägemisest läbilõikes, kus kihid meenutavad virmalisi taevalaotuses.
Virmalise tordi retsepti avaldas esmalt Kondiitritööstuse Peavalitsus 5. augustil 1968 kinnitatud kogumikus "Jahuliste kondiitritoodete tehnoloogiajuhendid". Selle retsepti järgi toodeti Virmalise torti Pärnu, Kingissepa, Viljandi, Rakvere, Tallinna, Kohtla-Järve, Tartu ja Narva leivakombinaadis. Tort oli populaarne, näiteks 1985. aastal toodeti Tartu Leivakombinaadis 35 000 Virmalise torti. 1986. aastal ilmunud kogumikus Tartu Leivakombinaadi teemal oli Virmalise tort turustatud tordiliikide seas neljandal kohal.
Pärast Nõukogude aja lõppu jätkati Virmalise tordi tootmist erafirmades nagu Pere Leib, Astri Köök, Eesti Leivatööstus jm. Ajalehe Postimees lugejaküsitluses 2014. aasta oktoobris oli Virmalise tort 13. kohal Eestis tuntud ja Eestile iseloomulike maiustuste seas.
Maanus Mikkel

Maanus Mikkel (sündinud 29. augustil 1956 Tartus) eesti keraamik.
Õppis Tartus Miina Härma koolis. Aastatel 1972–1976 õppis ta Tartu Kunstikoolis puidu kunstilist kujundamist ja 1978–1988 ERKIs keraamikat. 1988–1996 töötas Eesti Kunstifondi Tartu Kombinaadis Ars ja 1996 "Ceramicumis" keraamikuna. 2001. aastast alates on ta vabakutseline keraamik.
1993. aastal võeti ta Eesti Kunstnike Liidu liikmeks.
Oma keraamikaga on näitustel esinenud alates 1987. aastast.
Alexander von Güldenstubbe (1801−1884)

Magnus Alexander Ludwig von Güldenstubbe (Venemaal tuntud kui "Aleksandr Ivanovitš", vene keeles "Александр Иванович Гильденштуббе") (7. (ukj 19. jaanuar) 1801 Kaunivere mõis – 23. märts (ukj 4. aprill) 1884 Peterburi) oli baltisaksa päritolu Venemaa sõjaväelane.
Elulugu.
Päritolu ja varasem elukäik.
Põlvnes Kaarma-Loona mõisaomanike suguvõsast. Tema isa oli porutšik Johann Gustav von Güldenstubbe (1765−enne 1828), ema Johanna Luise von Ekesparre (1770–1804). Alghariduse omandas Kuressaare koolis. Aastatel 1814−1818 õppis Peterburis 1. kadetikorpuses.
Sõjaväeteenistus.
1819. aastal astus Venemaa sõjaväeteenistusse ja ülendati praporštšikuks. Teenis Varssavis dislotseerunud Volõõnia kaardiväepolgus. 1831. aastal osales Poola Novembriülestõusu mahasurumises. Ülendati 1832. aastal polkovnikuks ja läks kahe aasta pärast sõjaväeteenistusest erru. 1836. aastal naasis aga teenistusse ja teenis kaardiväe jäägripolgus. 1837. aastal viidi üle Soome kaardiväepolku, kus oli lühikest aega 1. pataljoni komandör. 1843. aastal anti talle kindralmajori auaste ning ta teenis kaardiväe- ja grenaderikorpuste ülemjuhatuse staabis. 1845. aasta nimetati ta 1. grenaderidiviisi 1. brigaadi komandöriks. 1848−1853 oli ta Semjonovski kaardiväepolgu komandör. 1849. aastal anti tema juhtimise alla 1. kaardiväe jalaväediviisi 1. brigaad. 1853. aastal ülendati kindralleitnandiks ja temast sai kaardiväe reservpataljoni ülem. 1854. aasta alguses määrati 1. grenaderidiviisi komandöriks, kellena osales Krimmi sõjas. Paistis välja Sveaborgi kaitsmisel ja teda autasustati Püha Vladimiri II klassi ordeniga. Alates 1855. aastast oli ta 1. kaardiväe jalaväediviisi komandör ja 1859. aastal nimetati kindraladjutandiks. 1862−1864 oli Üksiku grenaderikorpuse ja seejärel III reservkorpuse komandör. 1864−1879 oli ta esimene Moskva sõjaväeringkonna vägede ülemjuhataja. 1879. aastal nimetati Riiginõukogu liikmeks. Suri Peterburis, kuid maeti Saaremaale Kaarmale.
Lihtne juhuslik valik

Lihtne juhuslik valik on selline valikuprotseduur, kus kõik formula_1-mahulised valimid formula_2-mahulisest üldkogumist on võrdtõenäosed.
Eristatakse kahte liiki lihtsat juhuslikku valikut: tagasipanekuta ja tagasipanekuga valik. Esimesel juhul valitud objekt eemaldatakse üldkogumist, teisel juhul mitte.
Lihtne juhuslik valik tagasipanekuta.
Olgu üldkogum formula_3.Kõigi formula_4 mahuliste valimite arv, mida formula_5-st saab moodustada on formula_6. Olgu formula_7 kõigi võimalike valimite hulk.
Lihtsa juhusliku valiku korral on kaasamistõenäosus järgmine:
 formula_8
ning teist järku kaasamistõenäosus on
 formula_9
Valimi genereerimise võimalused.
Definitsiooni järgi.
Loetleda kõikvõimalikud valimid mahuga formula_4 (selliseid võimalusi on formula_11) ja siis valida üks valim võrdse tõenäosusega.
Loeteluviis (tulemuseks on vektorvalim).
formula_16 seame vastavusse juhusliku arvu formula_17.
Siin formula_23 on elementide arv, mis on valitud üldkogumi esimese formula_24 objekti seast.
Kogusumma hinnang ja hinnangu dispersioon.
Lihtsa juhusliku valiku korral avaldub kogusumma formula_30 nihketa hinnang kujul
 formula_31 
kus formula_32 on valimi keskmine.
Kogusumma hinnangu dispersioon on
 formula_33
ja dispersiooni hinnang on 
 formula_34
kusjuures formula_35 on valikusuhe,
 formula_36
on tunnuse formula_37 dispersioon üldkogumis ja
 formula_38
on tunnuse formula_37 dispersioon valimis.
Keskmise hinnang ja hinnangu dispersioon.
Lihtsa juhusliku valiku korral avaldub keskmine formula_40 nihketa hinnang kujul
 formula_41
Valimi keskmise dispersiooni ja dispersiooni hinnangu avaldised on järgmised:
 formula_42
 formula_43.
Lihtne juhuslik valik tagasipanekuga.
Tagasipanekuga disainide korral objektid võivad sattuda valimisse korduvalt, seetõttu on valikuindikaator formula_44 juhuslik suurus, mille realisatsioonid võivad olla hulgast formula_45. 
Valimi genereerimise võimalused.
Praktikas on väga levinud kahte tüüpi tagasipanekuga disainid: multinoomiaal- ja hüpergeomeetriline disain. [konspekt]
Hüpergeometriline disain.
Iga element saab olla valitud kuni formula_52 korda.
Olgu formula_53.
Tähistame formula_54, kus jaotuse tõenäosusfunktsioon on järgmine: formula_55 , kui formula_56.
Kogusumma hinnang ja hinnangu dispersioon.
Lihtsa juhusliku valiku tagasipanekuga korral nihketa hinnang üldkogumi kogusummale formula_57 avaldub järgmiselt: 
 formula_58
Hinnangu formula_59 dispersioon on järgmine:
 formula_60,
ja dispersiooni hinnang:
 formula_61,
kus
 formula_62
on valimi keskmine,
 formula_63
on üldkogumi keskmine,
 formula_64
on tunnuse formula_37 dispersioon üldkogumis ja
 formula_66
on tunnuse formula_37 dispersioon valimis.
= Viited =
Valvur (ajakiri)

Valvur oli Tartus 1930. ja 1932. aastal ilmunud ajakiri.
Enda määratluse järgi oli Valvur "eraomandust ja kodukoldeid kaitsev ajakiri", "juutide marxismi ja fašismi vastane ajakiri", "kodukoldeid ja rahvuslikku kultuuri kaitsev ajakiri" ning "juutide, sotsialismi-kommunismi vastane ajakiri".
Ajakirja väljaandja ja toimetaja oli Peeter Rootslane. 
Toimetaja väitel oli ajakirja väljaandmise ajendiks kindral Johan Undi tapmine 1930. aastal. "Meie peame olema valvel, sest liikvel on pimeduse jõud! Need sõnad, mis ütles truu Eesti poeg, salavaenlase kuulist tabatuna, oma surma eel – olid nii mõjuvad, et sünnitasid ajakirja "Valvur". Kõlagu need sõnad niikaua, kui Eesti rahva ja riigi viimne salavaenlane meie maalt on kadunud! Tõusku mälestusmärk kindralmajor Johan Unt'i hauale! Aga veel tähtsam mälestus olgu ajakirja "Valvuri" aastakäigud raamatukogudes. Veel kauges tulevikus hoovaku "Valvuri" seest noorte hingesse vaimustusetuld ja armastust oma isamaa ja sugurahva vastu! Kodukollete, oma vanemate varanduse, kodanliste vabaduste ja kultuuri kaitsemine olgu igale noorele ülimaks eesmärgiks ja pühaduseks!"
1930. aastal ilmus neli numbrit ja 1932. aastal üks number, kõik kokku 80 lehekülge. 1930. aasta viimases numbris ennustati juutide leiutatud epideemia puhkemist Euroopas 1931. aastal. 
Ajakirja väljaandmine lõppes majanduslikel põhjustel.
Albert Paap

Albert Paap (15. juuni 1903 Alatskivi vald – 12. detsember 1987) oli eesti karikaturist ja kunstnik.
Sündis Alatskivi vallas talupidaja perekonnas. Õppis Alatskivi külakoolis ja Treffneri gümnaasiumis. Aastatel 1922–1926 kõrgemas kunstikoolis Pallas. Pärast üld- ja maaliklassi lõpetamist oli Konrad Mäe ja hiljem Ado Vabbe õpilane. Ühtlasi õppis ta Eduard Wiiralti ateljees graafikat kuni tema Pariisi siirdumiseni. Nikolai Triigi ja Ado Vabbe juhendamisel õppis kompositsiooni. Õppetöö kõrvalt joonistas karikatuure. Albert Paabu karikatuure ilmus Tartumaa Teatajas ja muudes ajalehtedes Jorsa pseudonüümi all.
Albert Paap rajas 1935. aastal oma Mäe talus puukooli, kus kasvatas 25 sorti õunapuid, kokku üle 2000 taime. Lisaks kasvas seal suurel arvul pirni-, kirsi- ja ploomipuid ning vaarikaid ja sõstraid. Samuti oli seal palju ilupuid ja -põõsaid.
1936. aastal oli ta Kaitseliidu Tartumaa Maleva Alatskivi malevkonna gaasikaitse pealik. Selle eest pidi ta kaheksa ja pool aastat kandma karistust Komi ANSV Vorkuta vangilaagris, kus sai siiski kunstiga tegelda. 1940. aastatel töötas ta õpetajana Elvas ja Otepääl, õpetades matemaatikat ja joonistamist. 1956. aastal tegeles kunstiga põhitöö kõrvalt, peamiselt viljeles akvarelli ja õlimaali. Esines näitustel. Vanemas eas töötas Kokora kolhoosis aednikuna. Tema isikunäitusi on olnud Tartus, Tallinnas, Jõgeval ja Alatskivil.
Isiklikku.
Albert Paabu tütar on nahakunstnik Ülle Paap.
Rootslane (perekonnanimi)

Rootslane on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Rootslane (Rotzlan) on pandud Ahja ja Kurista mõisas Võnnu kihelkonnas Tartumaal. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Rootslane Eestis 31 mehel ja 30 naisel.
Marrandi

Marrandi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Marrandi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ehrenverth (Koigi vallas 1936. aastal ja Särevere vallas 1937. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Marrandi Eestis 28 mehel ja 31 naisel.
Kess (perekonnanimi)

Kess on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kess on pandud Jõgeva mõisas Laiuse kihelkonnas Tartumaal ja Adavere mõisas Põltsamaa kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati Kess uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kass ja Przhevalinski. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kess Eestis 20 mehel ja 18 naisel.
Kassihend

Kassihänd on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kassihänd (Kassihend) on pandud Uue-Kariste mõisas Halliste kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Kassisaba (perekonnanimi)

Kassisaba on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kassisaba (Kassisabba) on pandud Lohu mõisas Hageri kihelkonnas Harjumaal. 1. jaanuaril 2025 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadomaa

Aadomaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadomaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Tannebaum (Järvakandi vallas 1938. aastal). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadomaa Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Aadoni

Aadoni on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadoni uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Anderfeldt. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadosoo

Aadosoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadosoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoson (Lüganuse vallas 1940. aastal).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadra

Aadra on eesti perekonnanimi
Nimede eestistamisel määrati Aadra uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson (Vaivara vallas 1936. aastal).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadumaa

Aadumaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadumaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson, Adoson ja Akkermann.
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadumäe (perekonnanimi)

Aadumäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadumäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoberg, Jakobson-Jakobs, Jakobson-Jakops ja Jakops.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadumäe Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Aadumägi

Aadumägi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadumägi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoberg (1935. aastal Meeksi vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadus

Aadus on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadus uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adof ja Ados (1937. aastal Lehtse vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadusaar

Aadusaar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadusaar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adoberg (1938. aastal Mehikoorma vallas). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadusaar Eestis 6 mehel ja 8 naisel.
Jeff Bergman

Jeffrey Allen Bergman (sündinud 10. juulil 1960 Philadelphiais Pennsylvania osariigis), esinejanimega Jeff Bergman, on Ameerika Ühendriikide koomik, filmi- ja seriaalinäitleja.
Teater Noorele Vaatajale

Teater Noorele Vaatajale on Eesti laste- ja noorteteatrite ülevaatefestival. Festivali korraldab ASSITEJ Eesti Keskus.
2017. aastal toimus viies festival.
Festivali raames toimuvad ka teemakohased seminarid, töötoad ja etenduste arutelud.
Säilitustähtaeg

Säilitustähtaeg on lühim aeg, mille jooksul dokumenti tuleb säilitada, ja mis väljendatakse tavaliselt aastates või alatisena.
Säilitustähtaeg oleneb dokumendi väärtusest. Enim kasutatud säilitustähtajad on 3 aastat, 5 aastat, 10 aastat, 55 aastat ja alatine.
Mõningate dokumentide, näiteks raamatupidamisdokumentide, töötervishoiu ja tööohutuse dokumentide, personalidokumentide säilitustähtajad on määratud kindlaks seaduses. Avaliku arhiivi ülesannetes on Rahvusarhiivi ülesandeks hinnatada dokumendiliikide säilitamisvajadust ning vajadusel määrata neile alatine säilitustähtaeg.
Arhiivikirjeldamine

Arhiivikirjeldamine on toimingute kompleks, mille käigus luuakse arhiivimoodustaja ja selle arhiivi täpne esitus arhivaalide säilimise, haldamise ja kasutamise võimaldamiseks.
Arhiivikirjeldamine lihtsustab juurdepääsu dokumentidele nende säilitamise ajal ning aitab mõista dokumentide tekkimise asjaolusid ja konteksti. Arhiivikirjeldamine lihtsustab dokumentide leidmist arhiivist ning lihtsustab säilitatavate dokumentide üle arvestuse pidamist.
Arhiivikirjeldamisel kasutatakse mitmetasandilise kirjeldamise tehnikat, mille kohaselt iga arhiivi, sarja, säiliku või arhivaali kohta saab koostada üksikkirjelduse lähtudes Rahvusarhiivi koostatud kirjelduselementide loetelust.
Säilitatavate dokumentide nimekirjad tuleb koostada soovitatavalt kolme kuu jooksul pärast asjaajamisperioodi lõppu. Tavapäraselt on asjaajamisperiood kalendriaasta. Asjaajamisperioodi kestus määratakse asjaajamiskorras. Arhiivis võetakse arvele kõik (ka lühiajalise säilitustähtajaga) toimikud organisatsiooni dokumentide loetelu kohaselt. Arhiivi dokumentide arvestust on otstarbekas pidada elektrooniliselt.
Paradoks (ansambel)

Paradoks oli Paidest pärit Eesti vokaal-instrumentaalkollektiiv, mis viljeleb rokkmuusikat. 1979. aastal asutatud ansambel on korduvalt teatanud tegevuse lõpetamisest, kuid vaheaegade järel siiski musitseerimise juurde naasnud.
Paradoksi esimene plaadistusena ilmus 1989. aastal riikliku plaadifirma Melodija kogumikul "Eesti pop. X" pala "Ära möödu must lähedalt", mis on tänini on ansambli loomingu tuntuim näide.
1996. aastal ilmunud samanimelisel helikassetil "Ära möödu must lähedalt" nimetati nimiloo muusika autoriks Peeter Kirss ja sõnade autoriks Aita Kivi. Kassett salvestati Tallinna Linnahalli stuudios, tootja oli Kaljuste Music Group. Kassetil esinesid ansambli koosseisus Peeter Kirss (laul, saatelaul), Jaan Reim (kitarrid, saatelaul) Andrus Särev, (basskitarr), Enno Rõõs (süntesaatorid) ja Kuldar Eller (trummid). Saatelauljana oli kaastegev ka Mait Paldra. Omaloomingu kõrval kasutati ka Juhan Viidingu, Astri Tederi, Tõnu Trubetsky, Ellen Niidu ja Aita Kivi tekste.
Ansambel pälvis tunnustust nii Eestis kui ka välisriikides. Haapsalu festivalil VIA 81 (vokaal-instrumentaalansamblite konkurss) tuli Paradoks laureaadiks, VIA festivali võitis muusikakollektiiv korduvalt ka hiljem. Kontsertreisidel esineti Venemaal, Kasahstanis, Lätis, Leedus ja Soomes.
Paradoksi helindeid on kasutatud mitmel muusikakogumikul nagu 1996. aasta CD-l "Top '96-'97", 2001. aasta CD-l "Eesti kaheksakümnendad", 2003. aasta CD-l "Tähesadu Episood 2: vanad tähed säravad uues valguses!" jt. 2011. aastal tegi menuloost "Ära möödu must lähedalt" ingliskeelse versiooni "Hurricane" Nick van Eede.
Eesti Lümfiteraapia Liit

Eesti Lümfiteraapia Liit (lühend ELTL) on mittetulundusühing, mis loodi 2009. aastal eesmärgiga suurendada teadlikkust lümfiteraapia võimalustest nii arstide kui ka patsientide hulgas ning parandada lümfiteraapia kättesaadavust ja kvaliteeti Eestis.
Juhatus.
ELTL juhatusse kuuluvad:
Eesti Lümfiteraapia Liit on lümfimassööri ja lümfiterapeudi kutse andjaks.
Liikmed.
Liidul on asutajaliikmed ja tegevliikmed (lümfiterapeudid, lümfimassöörid, massaažiterapeudid ja meditsiini ning taastusravi valdkonnas tegutsevad juriidilised ja füüsilised isikud), toetajaliikmed (isikud, kes on huvitatud Liidu eesmärkide saavutamisest ja kes Liidu tegevusele aineliselt või oma tegevusega kaasa aitavad) ja auliikmed (võivad olla kõik füüsilised isikud).
Eesti Pimemassööride Ühing

Eesti Pimemassööride Ühing (EPMÜ) on pimedaid ja nägemispuudega massööre üle Eesti ühendav kutseorganisatsioon. 
Tegemist on heategevusliku mittetulundusühinguga, mis loodi 1999. aastal. Ühing toetab nägemispuudega inimeste rehabilitatsiooni ja tööhõivet, sotsiaalhoolekannet avalikes huvides.
EPMÜ eesmärkideks on: 
Liikmeks võib saada iga Eesti Vabariigi elanik, kes on seadusega kehtestatud korras tunnistatud nägemispuudega isikuks ning omab massööri kutsetunnistust. Ühingu liikmeks saamiseks tuleb esitada ühingu juhatusele kirjalik avaldus. Ühingu liikmed maksavad liikmemaksu ja järgivad ühingu põhikirja. Ühingu varad kujunevad sisseastumis- ja liikmemaksudest, annetustest, sponsorlusest, riigi, omavalitsusorganite ja valitsusväliste organisatsioonide sihtfinantseerimisest, Ühingu eesmärkide saavutamiseks ette nähtud tegevuse tulemist ja muust tegevusest, mis ei ole vastuolus põhikirjaga.
Wardenburg

Wardenburg on Oldenburgi päritolu Taani ja Saaremaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Wardenburgi suguvõsa kohta on esimesi teateid 1483. aastast, mil allikais mainitakse Oldenburgi raehärrat Johann Wardenburghi (suri pärast 1483). Suguvõsaliin algab Oldenburgi raehärra Hanns (Johann) Wardenborgkiga (suri pärast 1565). Viimase järeltulija Oldenburgi justiitsnõuniku Bernhard Dietrich Wardenburgi (1703−1788) poegadest põlvnesid suguvõsa peamised harud. 
Oldenburgi vanem liin.
Vanem poeg õuenõunik Anton Wilhelm Wardenburg (1734−1795) jätkas Oldenburgi liini. Tema poeg Jakob Georg Adam Wardenburg (1769−1805) oli nimekas arst; 1800−1803 oli ta Göttingeni ülikooli arstiteaduse erakorraline professor.
Oldenburgi noorem liin.
Hatteni pastor Adam Levin Wardenburg (1741−1800) oli Oldenburgi noorema liini rajaja. Sellest suguvõsaharust põlvnes kindralmajor Wilhelm Gustav Friedrich Wardenburg (1781−1838), kellel oli oluline osa Oldenburgi suurhertsogiriigi sõjaväe arendamises. 
Taani liin.
Johann Heinrich Nikolaus Wardenburg (1737−1814) astus Taani teenistusse ja temast sai majori auastmes sõjaväelane. Tema poeg justiitsnõunik Diedrich August von Wardenburg (1776−1856) tõsteti 1833. aastal koos noorema vennaga Taani aadliseisusse. 
USA liin.
Diedrich Augusti pojapoeg Friedrich Carl August von Wardenburg (1853−?) asus elama USA-sse, kus tema järeltulijad elavad tänapäevani. 
Saksimaa liin.
Johann Heinrich Nikolause vanem poeg ooberstleitnant Heinrich Leopold Friedrich von Wardenburg (1809−1869) oli Saksimaa liini esiisa. Viimase poeg Karl Gustav Lebrecht Ernst Wenzel von Wardenburg (1853−1932) tegi karjääri Saksimaa kuningriigi sõjaväes ja läks kindralleitnandi auastmes erru. 1903. aastal võeti ta Saksimaa kuningriigi rüütelkonna matriklisse. Kindrali surmaga suri see suguvõsaliin välja. 
Saaremaa liin.
Heinrich Leopold Friedrich noorem vend Ernst Christian Ludwig von Wardenburg (1811−1886) asus elama Saaremaale ja immatrikuleeriti 21. jaanuaril (ukj 2. veebruaril) 1849 Saaremaa rüütelkonda. Mõisaomandit perekonnal siiski Saaremaal ei tekkinud. Selle liini esindajad elavad praegu Saksamaal.
Hollandi liin.
Teine Bernhard Dietrichi poeg kaupmees Johann Diedrich Wardenburg (1743−1808) asus 1760. aastal elama Hollandisse Amsterdami. Tema poeg Bernard Diederik Gijsbert Wardenburg (1786−1858) sai 1809. aastal Baieri kuningalt Maximilian I Josephilt aadlitiitli ja tõsteti vabahärra seisusse. 1809−1814 kuulus talle Alam-Saksimaal Exteni rüütlimõis. Tema liin on alles tänini.
Rahanduse ja krediidi kateeder

Rahanduse ja krediidi kateeder toimis Eestis Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna (1944. aastal kujundati eriharu, loodi kateeder, juhataja professor Johann Vaabel) ja pärast eriala ületoomist Tartusse, Tartu Ülikooli juures (eriharu aastast 1954, kateeder loodi 1958. aastal). 
Kateedris korraldati peaasjalikult järgmiste distsipliinide õpetamist: riigirahandus; rahateooria, pangandus ja laenundus; ettevõtete rahandus ja investeeringud. Kateedrijuhatajatena töötasid professor Raimund Hagelberg (1958–1982) ning professor Vambola Raudsepp (1982–1992). 
Kateeder reorganiseeriti 1992. aastal kaheks õppetooliks (raha ja pangandus, õppetooli juhataja professor Mart Sõrg; ärirahandus ja investeeringud, õppetooli juhataja professor Vambola Raudsepp) ning üheks lektoraadiks (riigirahandus). 
Kateedri õppejõud on koostanud mitmeid monograafiaid, arvukalt õppevahendeid ja -materjale, avaldanud teadusartikleid ning juhendanud kandidaadi- ja doktoriväitekirju. Põhilisteks õppekoormuse kandjateks olid Raimund Hagelberg, Ülo Kauer, Elvi Ulst, Heino Siigur, Arno Susi, Vambola Raudsepp, Mart Sõrg, Nadežda Ivanova, Margus Hanson jt., kes kõik omasid teaduslikke kraade ja kutseid.
Disainmõtlemine

Disainmõtlemiseks nimetatakse loomingulise probleemilahenduse viisi, mis sarnaneb disainerite poolt loomeprotsessis kasutatavaga, kuid on rakendatav ka muus (ärilises, sotsiaalses jt) kontekstis.
Disainmõtlemise mõistet kasutas esimesena L. Bruce Archer oma raamatus "Süstemaatiline meetod disaineritele" (1965). 1980. aastatel tuli disainmõtlemise mõiste laiemalt kasutusele; sellele aitas eriti kaasa Peter Rowe 1987 ilmunud samanimeline raamat. Juba 1990. aastatel õpetati USA kõrgkoolides disainmõtlemist loomingulise tegevuse meetodina.
Disainmõtlemine on lahendusele orienteeritud, pigem sünteetiline kui analüütiline ja pigem divergentne kui konvergentne. Kui teadusmõtlemine on orienteeritud probleemile ühe lahenduse leidmisele, siis disainmõtlemisega käiakse läbi pigem palju erinevaid hargnevaid lahendusteid. 
Disainimõtlemise protsessi on kirjeldatud koosnevana seitsmest etapist: määratlemine, uurimine, mõistmine, prototüüpimine, valimine, rakendamine ja õppimine. Lihtsam skeem on viieetapiline: probleemi määratlemine, vajaduste võrdlemine, mõtlemine, ehitamine, katsetamine. 
Disainmõtlemisele peetakse omaseks veel loovust, uudishimu, optimismi, koostöisust ja empaatiat.
Vanderlei Farias da Silva

Vanderlei Farias da Silva (enam tuntud lihtsalt nime all Vanderlei; sündinud 1. veebruaril 1984 Porecatus) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia esiliiga klubis Vasco da Gama.
Vanderlei sündis Paraná osariigis Porecatus.
2007. aasta mais liitus ta Brasiilia tugevuselt teises liigas mängiva klubiga Coritiba. Alates 2008. aasta hooajast mängiti juba kõrgliigas. Coritiba põhiväravavahiks sai ta 2012. aasta hooajal. Hooaegadel 2010, 2011, 2012 ja 2013 aitas ta Coritibal võita osariigi meistrivõistlused Campeonato Paranaense. Kokku esindas ta klubi 301 ametlikus mängus.
2015. aasta jaanuaris siirdus ta Santosesse, sõlmides klubiga lepingu kolmeks aastaks. Debüüdi Santose meeskonnas tegi ta 8. veebruaril koduväljakul 2:1 võidumängus Red Bull Brasili üle.
27. märtsil 2015 põrkas ta mängus Ponte Pretaga kokku vastasmeeskonna mängijaga Rildoga. Kokkupõrke tõttu vigastas ta nägu ja pidi minema lõikusele. Selle tõttu jäi ta väljakult eemale kolmeks kuuks. Tema äraoleku ajal sai Santose põhiväravavahiks Vladimir. Vanderlei sai tagasi koha Santose põhiväravavahina sama aasta juulis Vladimiri halva mänguvormi tõttu.
2017. aasta jaanuaris kinnitas Santose president Modesto Roma Júnior, et Vanderlei lepingut pikendatakse kuni 2020. aasta detsembrini. 2017. aasta hooajal valiti Vanderlei Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2019. aasta hooajal kaotas ta Santose esiväravakoha klubiga samal aastal liitunud Eversonile.
2020. aasta jaanuaris sõlmis Vanderlei kaheaastase lepingu Grêmioga. 2021. aasta aprillis siirdus ta Vasco da Gamasse.
Koit Püss

Koit Püss (4. aprill 1929 Uniküla – 15. mai 2014 Tallinn) oli eesti maalikunstnik, kes tegutses valdavalt plakati- ja monumentaalkunsti valdkonnas. 
Elulugu.
Koit Püss sündis taluniku perekonnas Väike-Maarja kihelkonnas Virumaal. 1942. aastal lõpetas ta Kurtna algkooli, 1947. aastal Väike-Maarja Gümnaasiumi. 1948. aastal astus Tallinna Riiklikku Tarbekunsti Instituuti dekoratiiv-monumentaalkunsti osakonda. 1954. aastal omandas ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis maalikunstniku diplomi. 
Alates 1967. aastast oli ta NSV Liidu Kunstnike Liidu liige. 
Koit Püss on töötanud Tallinna Draamateatris dekoratsioonide maalijana, vabakutselise kunstnikuna, plakatikunstnikuna. Aastatel 1965–1969 oli ta Eesti Raamatu plakati ja postkaardi osakonna kunstiline toimetaja, Kunstnike Liidu plakatisektsiooni esimees. Aastatel 1969–1988 töötas Moskvas kirjastuse Plakat kunstinõukogus ning tegi ka ise mitmeid plakateid, mille eest sai 1971. ja 1981. aastal NSV Liidu Rahvamajanduse Saavutuste Näituste hõbemedali. 
Koit Püss tegutses ka monumentaalkunstnikuna. Aastatel 1977–1985 kuulus ta Monumentaal-Dekoratiivkunsti Kombinaadi koosseisu. Tema esimene mahukam monumentaalkunsti töö oli Moskva Pioneeride Palee suur reljeef aktuste saalis. Sellele lisandus mitmeid reljeefe, mosaiike, pannoosid ja skulptuure Nõukogude Liidus, näiteks Simferopolis, Orenburgis, Krasnodari krais jne.
Arhiveerimine

Arhiveerimine on toiming, mille käigus eraldatakse dokumendid aktiivsest keskkonnast ning tagatakse nende kaitse kadumise, hävitamise ja muutmise eest ning kasutatavus tulevikus.
Vajadus dokumentide arhiveerimiseks tekib siis, kui esmane vajadus dokumentide kasutamise järele on kadunud, kuid neid ei tohi veel hävitada (s.t. nende säilitustähtaeg ei ole möödunud). Sellisel juhul on otstarbekas dokumendid digitaalsest dokumendihalduse süsteemist välja võtta ja arhiveerida.
Jonathan Copete

Jonathan Copete Valencia (sündinud 23. jaanuaril 1988 Calis) on Colombia jalgpallur, kes mängib Brasiilia kõrgliigaklubis Avaí. Ta mängib üldiselt vasaku äärepoolkaitsja kohal, kuid võib samuti mängida ründajana.
Copete alustas profikarjääri 2005. aastal Venezuelas.
2011. aastal siirdus ta kodumaa klubisse Santa Fe. 2012. aasta kevadhooajal oli klubi võtmemängijaks riigi meistriks tulekul.
Aastatel 2012–2014 mängis ta Argentinas Vélezi ridades.
9. juulil 2015 liitus ta teise Colombia kõrgliigaklubiga, Atlético Nacionaliga. Ta aitas 2015. aasta sügishooajal Nacional Columbia meistriks tulla.
2016. aasta mais liitus Copete Brasiilia kõrgliigaklubiga Santos. Ta tegi klubi meeskonnas debüüdi 23. mail kõrgliiga mängus Grêmio vastu, sekkudes mängu teise poolaja alguses. Ta lõi selles mängus ka värava, kuid Santos kaotas mängu 2:3. Kokku lõi ta 2016. aasta hooajal Santose kasuks kümme väravat. 9. juulil 2017 sai ta 3:2 võidumängus São Paulo vastu kirja kübaratriki. 2019. aastal mängis ta Santosest laenul Mehhiko kõrgliigaklubis Pachuca ja 2020. aastal Tšiili kõrgliigaklubis Everton.
2021. aastal liitus ta Avaíga.
Copete kutsuti Colombia koondisse 2016. aasta novembris MM-i valikmänguks Tšiiliga. 15. novembril tegi ta Tšiili vastu koondisedebüüdi.
Tallinna FC Zapoos

Tallinna FC Zapoos on 2013. aastal loodud Eesti jalgpalliklubi, mille koduväljak on Infoneti Lasnamäe Jalgpallistaadion. Nad võtsid 2021 aasta lll liiga Põhja piirkonna ja väikesed karikavõistlused.
Tallinna FC Zapoos loodi 2013. aastal Rahvaliiga meeskonnana, 2017. aastal mängis meeskond IV liigas end 4. kohale, 2018. aastal jätkasid mehed võistlemist III liiga Põhja piirkonnas.
Meeskond.
Tallinna FC Zapoos koosneb 29 jalgpallurist, kelle keskmine vanus on 19,5 aastat. Meeskonna juhatusse kuuluvad Robert Krikk, Marken Malm ja Karl Mihkel Pohga. Meeskonna kapten on Marken Malm.
Väravalööjad (2017. aastast).
Parimate väravalööjate arvestus alates sellest ajast, kui liituti Eesti jalgpalli liigasüsteemiga.
Koonlased

Koonlased on koonuliste seltsi kuuluv putukate sugukond, mille leviala ulatub üle kogu Euraasia ja Põhja-Ameerikas kuni Mehhikoni. Sugukonda kuulub üle 360 liigi.
Välimus.
Pea suiste osa on pikenenud koonuks, mille järgi on sugukond saanud ka oma eestikeelse nime. Keha on tavaliselt kollakas-pruun. Neil on kaks paari, enamasti mustrilist tiiba, mis puhkeolekus pannakse seljale nii, et pealtvaates tekib V-kujuline profiil. Isaste tagakehal paiknevad genitaalid on otsast laienenud ja meenutavad skorpioni astelt. Selle järgi on sugukond saanud oma nime paljudes teistes keeltes, näiteks "Skorpionsfliegen" saksa keeles ja "Common Scorpionflies" inglise keeles. Emaste kitseneva tagakeha tipus on kaks urujätket ("cercus"). Vastsed meenutavad röövikut.
Fossiilsed leiud.
Fossiilsed leiud selle sugukonna liikidest ulatuvad Kesk-Juura ajastikku. Vanimad leiud, mis kuuluvad perekonda "Jurassipanorpa", on leitud Sise-Mongooliast.
Eesti liigid.
Eestis elab 3–5 liiki koonlasi.
GRB 080319B

GRB 080319B oli gammasähvatus (GRB), mille avastas NASA satelliit Swift 19. märtsil 2008 kell 06:12 UTC. Sähvatuse järelhelenduse heleduseks mõõdeti 5,8 tähesuurust ja see oli palja silmaga nähtav umbes kolmkümmend sekundit. 
GRB 080319B on siiani kaugeim palja silmaga nähtud taevakeha, asudes Maast 7,5 miljardi valgusaasta kaugusel Karjase tähtkujus. Kauguselt järgmine on 2,9 miljoni valgusaasta kaugusel asuv Kolmnurga galaktika.
Gammasähvatuse järelhelendus oli samuti 2,5 miljonit korda heledam kui kirkaim seni vaadeldud supernoova SN 2005ap. 
Samal päeval avastasid teadlased veel kolm gammasähvatust, millest üks toimus samuti Karjase tähtkujus. Samuti suri samal päeval kuulus Briti ulmekirjanik Arthur C. Clarke.
Monomaffia

Monomaffia oli Pärnus aastatel 2011–2016 toimunud rahvusvaheline monoteatrifestival. Festivali korraldas Arenduskeskus Pro Magister koostöös Endla teatriga. 
Festival keskendus eelkõige näitlejale. 
Kokku toimus viis kolmepäevast festivali: augustis 2011, 2012, 2013, 2014 ja 2016. Festivali kunstiline juht oli 2011–2014 Indrek Taalmaa, 2016. aastal Ingomar Vihmar ja Anne-Ly Sova.
Mononäidendite võistlus 2012.
2012. aastal korraldas Monomaffia koostöös Eesti Teatri Agentuuriga mononäidendite võistluse, kuhu oodati algupäraseid mononäidendeid nii alustavatelt kui ka kogenud näitekirjanikelt, dramaturgidelt, kirjanikelt, teatripraktikutelt ja -huvilistelt. Tulemused tehti teatavaks 16.-18. augustil toimunud festivali ajal. Võistluse peapreemia (1500 eurot) võitis Tõnu Õnnepalu näidendi "Vennas" eest. Veel auhinnati (à 500 eurot) Raivo Küti "Kellukavälu", Kristel Leesmendi "Tund aega, et hinge minna" ja Eva Samolbergi "Tangent universum".
Tallinna Tantsuteater

MTÜ Tallinna Tantsuteater on Tallinnas tegutsev kutseline tantsuteater. Teater asutati 2009. Teatri juhataja on Heili Lindepuu ja kunstiline juht Dmitri Harchenko.
Oma Lava

Oma Lava (ametliku nimega Loominguline Ühendus MTÜ Oma Lava) on Eesti loominguline teatriühendus. 
Selle moodustavad kaks näitlejat: Külli Reinumägi ja Liia Kanemägi. Teatriühendus asutati 2009.
Bethe tsükkel

Bethe tsükkel, tuntud ka kui Bethe-Weizsäckeri tsükkel, on üks tähtedes toimuv termotuumareaktsioon, kus neljast vesinikutuumast tekib heeliumituum. Reaktsiooni käigus tekkiv energia võib hoida tähti kiirgavana sadu miljoneid aastaid. Sellest mitmeastmelisest reaktsioonist võtavad katalüsaatoritena osa süsiniku- ja lämmastikutuumad. Sellest tulenevalt nimetatakse Bethe tsüklit ka süsiniku-lämmastikutsükliks (CN-tsükkel).
Teoteater

Teoteater on Tallinnas Kalamaja asumis tegutsev teater. Teatri asutas 1991 Piret Viisimaa. Viisimaa on ka teatri kunstiline juht.
Teatri püsitrupis on 30 näitlejat. Hooaja jooksul annab teater umbes 80 etendust.
Lapitehnika

Lapitehnika on tekstiilitükkidest rõivastus- ja kodusisustusesemete valmistamise tehnika. 
Töö jaoks vaja minevad geomeetrilised kujundid lõigatakse kangast järk-järgult välja ja pannakse hiljem kokku, moodustades suurema mustri. Värvilisi kujundeid saab juhuslikult kokku õmmelda või järgida erilise mõju saavutamiseks kindlat korda, näiteks heledast tumedani.
Lapitehnikat kasutatakse kõige sagedamini põrandavaipade tegemisel, kuid seda saab kasutada ka kottide, seinavaipade, istmekatete, seelikute, vestide ja muude rõivaste tegemisel. Rõivastuses on heaks näiteks naiste rahvariiete juurde kuulunud taskud, kuid kangatükkidest on valmistatud ka sisustuseks vajalikke esemeid­: seina-, põranda- ja voodivaipu.
Põrandavaipade valmistamiseks on enamasti kasutatud villaseid kangajääke, seina- ja voodivaipu on aga tehtud segamaterjalidest ehk sellest, mis parasjagu käepärast oli. Tavaliselt kasutati sitsikanga jääke ja vanu riideid, mis olid oma aja ära elanud.
Sõltumatu Tantsu Lava

Sõltumatu Tantsu Lava (lühend STL) on lava Tallinnas Telliskivi Loomelinnakus aadressil Telliskivi tänav 60a. STLi haldab Sõltumatu Tantsu Ühendus. Laval kantakse ette tantsu- ja teatrietendusi.
Haigutamine

Haigutamine ehk haigutus on tahtmatu sügav lahtise suuga hingamisliigutus unisusest, väsimusest või igavusest.
Tavaliselt hingame sisse ja välja täiesti automaatselt ega pööra sellele tähelepanu. Hingamist juhib tahtele allumatu ajuosa. Tugev väsimus ja pikaajaline umbses, tuulutamata ruumis viibimine võib hingamist pärssida. Inimene ise ei pruugi seda märgatagi, kuid keha reageerib otsekohe. Aju sunnib suu- ja rinnalihaseid krambitaoliselt kokku tõmbuma. Niimoodi saavad kopsud täiendava annuse õhku.
Haigutamise ülesanne ongi kanda hoolt selle eest, et keha saaks piisavalt hapnikku ja jahutada aju. Peale selle annab organism haigutamisega märku, et saabumas on uneaeg või et aken tuleks tuulutamiseks avada.
Pole olemas poolikut haigutust ja haigutust ei ole võimalik kinni hoida või alla suruda. Keskmiselt kestab üks haigutus umbes kuus sekundit.
Postiagentuur

Postiagentuur (endisaegne lühend p.-ag.; postitemplitel AG) oli väiksem kohalik postiasutus Eestis kuni 1944. aastani.
Bušmeister

Bušmeister ("Lachesis muta") on lõgismadulaste sugukonda kuuluv haruldane mürkmadu. Elupaik on Kesk- ja Lõuna-Ameerika niisked metsad. Bušmeister on oma sugukonna pikim, kuni 3,5 meetrit. Iseloomult on bušmeister rahulik, jahti peab veekogude ääres. Toiduks linnud ja pisiimetajad. Lõgistit bušmeisteril ei ole. Kurnas on 10–20 muna.
Birgitz

Birgitz on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Innsbrucki ringkonnas. Vald asub 859 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 4,78 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 1386 inimest.
Birgitz asub mäestikuterrassil 10 km Innsbruckist edelas. Lähimad naaberkülad on Axams läänes ja Götzens idas.
Juba umbes 100. aastal eKr oli nimi "Birga" piirkonnas tuntud.
Arvestades rahvastiku suurt kasvu liidetakse Birgitz kunagi lõpuks Götzensiga. Näiteks 1951. aastal elas Birgitzis vaid 361 inimest.
Nuputamis-videomängud

Nuputamis-videomängud, ka mõistatus-videomängud (inglise keeles "puzzle video games") on videomängud, kus põhirõhk on mõistatuste lahendamisel. Nuputamis-videomängus võib olla teistele mängutüüpidele omaseid elemente. Nuputamismäng võib koosneda ühest ainsast mõistatusest, näiteks puslest, kuid nuputamis-videomängudes on tavalisem, et need koosnevad paljudest sarnast tüüpi mõistatustest.
Mõistatused.
Mõistatus on probleem, mis testib mängija nutikust ja teadmisi ning millel on vähemalt üks lahendus. Nuputamis-videomängudes on enamasti palju sarnase ehitusega mõistatusi, mille keerukus kasvab mängus edasi jõudes, näiteks mängudes "Portal" ja "Monument Valley".
Nuputamis-videomängud ei pea koosnema ainult sarnastest mõistatustest. Erinevaid mõistatusi kombineerib sageli populaarne nuputamis-videomängude alamliik sihtimis- ja vajutamisseiklusmängud (inglise keeles "point and click adventure games"). Selle žanri mängudes koosnevad põhilised mõistatused mängumaailma õigesse seisu viimisest. Tihti sisaldavad need mängud põhimõistatuste vahel või sees erinevaid väiksemaid mõistatusi nagu juhtmete ühendamine või pusle kokku panemine.
Mõistatusi leidub ka teist tüüpi videomängudes. Platvormmängus võib taseme lõpus vastase alistamiseks olla vajalik teha mõni ootamatu liigutus, ja selle liigutuse välja mõtlemine on mõistatus.
Piiripealsed juhtumid.
"Tetris" on ametlikult nuputamis-videomäng. "Tetrise" eesmärk on saada võimalikult palju punkte, seega mõistatus on leida tükkide paigutus surima punktisumma saavutamiseks. Igale tükile leidub parim võimalik paigutus. Õige lahenduse leidmine oleks võimalik, kui oleks teada kõikide langevate tükkide järjestus.
Teine piiripealne näide on kaardimäng "Solitaire". Kaardipaki segamine loob uue juhusliku mõistatuse, kuid igal kaartide järjestusel ei ole lahendust. Sarnane probleem võib esineda teistes juhuslikult genereeritud mõistatustega nuputamis-videomängudes. Mõistatuse definitsioon nõuab lahenduse olemasolu, kuid ei täpsusta, kas võimatust mõistatusest loobumine on lahendus.
Mälumängu küsimused testivad mängija teadmisi. Neil on õige vastus, kuid enamasti puudub lahenduskäik. Mängija kas teab vastust või mitte. Mõistatuse definitsioon ei eelda lahenduskäigu olemasolu, seega võib mälumängu põhjal loodud videomänge pidada nuputamis-videomängudeks.
Omapärad.
Nuputamis-videomänge on reeglina igav pärast võitmist uuesti mängida. Mõistatuse ära lahendamine on sama, mis mängu domineeriva strateegia leidmine. Domineeriv strateegia on lihtsaim viis võita, seega on teist korda sama mõistatust lahendades väljakutse esialgsest oluliselt väiksem. Seda probleemi ei esine nuputamis-videomängudes, kus mõistatusi genereeritakse juhuslikult.
Nuputamis-videomängud on mõeldud enamasti üksinda mängimiseks. Teiste mängijatega on mõnikord võimalik võistelda punktisumma osas. Mõnes nuputamismängus on võimalus teha koostööd, näiteks mängudes "Portal 2" ja "Never Alone".
Koonulised

Koonulised ("Mecoptera") on putukate selts, mille teaduslik nimetus tuleb kreekakeelsetest sõnadest "mecos" (pikk) ja "ptera" (tiivad).
Maailmas on 470 liiki koonulisi, neist Eestis 7.
Eesti liigid.
Koonlased
Talikoonlased
Taksonoomia.
Koonuliste seltsi kuulub 9 sugukonda.
Välimus.
Neil on hästi arenenud liitsilmad, niitjad tundlad ning suiseid kandev pea piirkond on pikenenud koonuks. Neil on kaks paari peaaegu ühesuurust tiiba, kuid esineb ka tiivutuid liike.
Ellbögen

Ellbögen on vald "(Gemeinde)" Innsbrucki ringkonnas Austria Tirooli liidumaal, 12 km Innsbruckist lõunas.
See hajaküla paikneb Wipptali idaküljel. Ellbögen asub 1070 m kõrgusel merepinnast.
Valla pindala on 34,47 km².
1. jaanuaril 2016 elas seal 1107 inimest.
Carnifex

Carnifex on 2005. aastal loodud USA "deathcore" ansambel, mis tegutseb San Diego maakonnas Californias. Bänd on välja andnud kuus täispikka albumit ja ühe EP. Nime on kollektiiv saanud Warhammer 40K tegelaskuju Carnifex järgi.
Erich Moisar

Erich Johannes Moisar (4. detsember 1915 Tallinn – 16. juuni 1977 Tallinn) oli eesti arst (neuroloog).
Ta lõpetas 1937. aastal Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi, õppis aastatel 1937–1944 (lõpetas 1944 ja 1946) Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas, korporatsiooni Fraternitas Estica liige.
1961. aastast oli abielus laulja Sophie Sooäärega (1914–1996).
Maeti 21. juunil 1977 Tallinna Metsakalmistule.
Film Audio

OÜ Film Audio on Eesti ettevõte, kes tegeleb filmide heliga seonduvaga. OÜ asutati 2000.
Factory

Factory (inglise keelest tähenduses 'tehas', 'vabrik') võib tähendada järgmist:
SEE

SEE võib tähendada järgmist:
See võib tähendada järgmist:
SEE (filmistuudio)

SEE on Eesti filmistuudio. Ettevõtte asutasid Hannes ja Renita Lintrop, et toota ja levitada dokumentaal- ja mängufilme.
Gaviafilm

OÜ Gaviafilm on Eesti filmitootja. OÜ asutas 1996 Rein Maran, et toota loodusfilme ja telesaateid.
Ikoon (filmistuudio)

Ikoon on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 2001, et toota kino- ja videofilme.
Aadussoo

Aadussoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadussoo uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Adamson (1937. aastal Pärnus), Adosohn (1937. aastal Pärnus) ja Adoson (1936. aastal Torgu vallas).
2025. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadussoo Eestis 29 mees- ja 30 naissoost isikul.
Aaduste

Aaduste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel on perekonnanime Aaduste pandud isikutele, kelle perekonnanimi oli Homberk (1937. aastal Varangu vallas). 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aadva

Aadva on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aadva uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Audof ja Tipsner. 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aadva 7 mehel ja alla viiel naisel.
Aagi

Aagi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aagi uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Moisejev. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aagmäe

Aagmäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aagmäe uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aadamberg ja Akberg. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aagussaar

Aagussaar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aagussaar uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Zupson (1940. aastal Tartus). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aagussaar Eestis 5 mehel ja alla viiel naisel.
Aagver

Aagver on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aagver uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Aager (1935. aastal Kalvi vallas). 2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Aagver Eestis 6 mehel ja 6 naisel.
Aalak

Aalak on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aalak uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Abramtshik, Abramtshuk, Artemenok ja Matvejev. 1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Toimik

Toimik on üheks kaustaks koondatud dokumentide kogum. Toimiku sees võivad dokumendid olla korrastamata.
Toimik koostatakse ühes eksemplaris ja esitatakse kas paberkandjal või digitaalselt. 
Toimiku lõpetamine.
Toimik lõpetatakse, kui dokumentidele pole enam midagi (uut informatsiooni) lisada.
Toimiku hävitamine.
Toimik hävitatakse, kui on möödunud säilitustähtaeg, ning vastavalt selle alusel kehtestatud õigusaktide sätestatud korrale.
Toimik, milles olev teave ei ole leidnud kinnitust, hävitatakse pärast selle lõpetamist üldise korra kohaselt. Hävitamise korral tuleb teha hävitusakt, kuhu pannakse kirja, mis toimik millal, kus ja miks hävitati.
Lebesgue'i mõõt

Lebesgue'i mõõt üle formula_1 on Jordani mõõdu jätk palju laiemale hulkade klassile, mille tõi sisse Henri Lebesgue 1902. aastal.
Mõõdu ülesehitamine sirgel.
Välismõõt.
Iga suvalise alamhulga formula_2 jaoks saab leida arvsirgel palju erinevaid lõplikust või loenduvast intervallide arvust koosnevaid süsteeme, mille ühend sisaldab hulka formula_2. Sellist tüüpi süsteemi nimetatakse katteks. Kuna intervallide pikkuste summa, mis moodustab suvalise kate, on mittenegatiivne suurus, siis on see alt piiratud. Seega kõikide katete pikkuste hulgal on olemas alumine raja. See raja, mis sõltub ainult hulgast formula_2, ongi välismõõt:
 formula_5
Erinevad võimalused välismõõdu tähistamiseks:
 formula_6
Suvalise intervalli välismõõt ühtib tema pikkusega, mis näitab, et Lebesgue'i mõõt on loenduvalt aditiivne. Täpsemalt, nimetatud loenduv aditiivsus annab formula_7 ning vastandvõrratus on tõepoolest ilmne ja tuleneb välismõõdu definitsioonist. Veelgi enam, algebral saab tuua sellise mõõdu näite, et selle algebra mingisuguse hulga välismõõt on rangelt väiksem tema algmõõdust.
Sisemõõt.
Kui hulk formula_2 on tõkestatud, siis hulga formula_2 sisemõõduks nimetatakse formula_2 sisaldava segmendi pikkuse formula_18 ja formula_2 täiendi välismõõdu vahelist vahet lõigus formula_18:
 formula_21
Tõkestamata hulkade jaoks defineeritakse formula_22 nagu ülemine raja formula_23 üle kõikide lõikude formula_18.
Mõõtuvad hulgad.
Hulka nimetatakse Lebesgue'i mõttes mõõtuvaks, kui tema välis- ja sisemõõt on võrdsed. Viimaste ühine nimetus on Lebesgue'i hulga mõõt ja seda tähistatakse formula_25, formula_26, formula_27, formula_28 või formula_29 
Ajalugu.
Henri Lebesgue teatas enda loengute ajal, et tema eesmärgiks oli leida üles mõõt reaalteljel, mis eksisteeriks kõikide tõkestatud hulkade jaoks ja rahuldaks järgmist kolme tingimust:
Lebesgue konstruktsioon haaras suurt klassi reaalarvude hulki ning defineeris mõõtuvate funktsioonide hulga, palju laiema kui analüütiliste funktsioonide hulk. Sealjuures igasugune mõõtuv funktsioon lubas kasutada analüütilisi meetodeid. Selleks ajaks eksisteeris üldine mõõdu teooria, mis oli E. Boreli välja töötatud (1898), ning esimesed Lebesgue’i tööd põhinesidki sellel. Kuid Lebesgue’i dissertatsioonis (1902) oli mõõdu teooria oluliselt üldistatud ning see sai nimeks „Lebesgue'i mõõt“. Lebesgue defineeris ära tõkestatud mõõtuvad funktsioonid ja integraalid ning näitas, et „tavalised“ tõkestatud funktsioonid, mida uuritakse matemaatilises analüüsis, on mõõtuvad. Aastal 1904 üldistas Lebesgue enda teooriat veelgi rohkem, võttes maha funktsiooni tõkestatuse tingimuse. Juba järgmisel aastal (1905) näitas G. Vitali, et mõõt, mis rahuldab kolme ülaltoodud tingimust, ei haara kõiki tõkestatud reaaltelje hulkasid. Ta tekitas hulga, millel ei leidunud mõõtu antud tingimustega. Veelgi enam, 1914. aastal tõestas F. Hausdorf, et isegi kui asendada loenduva aditiivsuse tingimuse palju nõrgema lõpliku aditiivsuse tingimusega, saab ikka leida tõkestatud mittemõõtuvaid hulki kolmedimensioonilises ruumis.
Lebesgue’i uurimused võeti kasutusele paljude matemaatikute seas, nt E. Borel, M. Riesz, G. Vitali, M. R. Frechet jt.
Kinoport Film

OÜ Kinoport Film on Eesti filmitootja. OÜ asutati 2012.
Kinosaurus Film

OÜ Kinosaurus Film on Eesti filmistuudio. Ettevõte asutati 2011. aastal.