tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mauno Koivisto

Mauno Henrik Koivisto (25. november 1923 Turu – 12. mai 2017 Helsingi) oli Soome poliitik, endine peaminister ja president aastatel 1982–1994. Ta oli esimene sotsiaaldemokraat, kes valiti Soome presidendiks.
Talvesõjas osales 16-aastane Koivisto vabatahtlikus tuletõrjeüksuses. Jätkusõja ajal võitles ta alguses vabatahtlikuna tuletõrjes, kuid läks reservõppustele Hyrylässe. Pärast 6-kuuse kursuse lõppu suundus ta rindele Karhumäele ja septembris 1942 Poventsasse. Veebruarist 1944 võitles ta Lauri Törni juhitud jäägrikompaniis. 1949 alustas ta õpinguid Turu Ülikoolis, mille lõpetas filosoofia kandidaadi ja litsentsiaadina 1953 ning doktorina 1956 sotsioloogias professor Esko Aaltose juhendamisel.
Koivisto oli Soome peaminister aastatel 1968–1970 ja 1979–1982. 1968–1982 oli ta ka Soome Panga peadirektor.
Mauno Koivisto suri 12. mail 2017 Helsingis Meilahti haiglas Alzheimeri tõve tagajärjel. Ta on seni vanimaks elanud Soome president. Ta maeti Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Mauno Koivisto abikaasa oli Tellervo Koivisto. Neil on üks tütar.
Mehedinți maakond

Mehedinți maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Olteenias, piirneb lõunas Bulgaariaga ja läänes Serbiaga.
Lõunas ja läänes on looduslikuks piiriks Doonau.
Üle 96% elanikest on rumeenlased, 3% on mustlased.
Giurgiu maakond

Giurgiu maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Munteenias ja piirneb lõunas Bulgaariaga.
Üle 96% elanikest on rumeenlased, ligi 4% on mustlased.
Konstantínos I

Konstantínos I (2. august 1868 Ateena – 11. jaanuar 1923 Palermo) oli hellenite (Kreeka) kuningas.
Konstantínos oli hellenite kuninga Geórgios I vanim poeg, kes sai troonile 1913. aastal pärast seda, kui ta kuningast isa oli atentaadi käigus surma saanud. Tema kaks valitsusaega ei kujunenud aga edukaks.
Esimese maailmasõja ajal ei tahtnud Saksa-sõbralik Konstantínos Saksamaale sõda kuulutada. Seepeale ähvardas Suurbritannia Ateenat pommitada, kui Konstantínos troonist ei loobu. Konstantínos läks eksiili ja võttis vanima poja Geórgiose endaga kaasa. Uueks kuningaks sai keskmine poeg Aléxandros I, kes kuulutaski Saksamaale sõja. Konstantínos ise ei tunnistanud kunagi Aléxandrost kuningaks, vaid ainult regendiks.
Kolm aastat hiljem suri Aléxandros veremürgistusse, mille sai ahvi hammustusest, ja Konstantínos I pääses referendumi tulemusena 19. detsembril 1920 troonile tagasi. Rahvas eelistas Konstantínost Aléxandrose tütrele Alexandrale, kes oli sündinud pärast oma isa surma. Alexandra sai pärast Jugoslaavia kuningannaks.
1919. aastal puhkes sõda Türgiga, mis kestis 1922. aastani. Kreeka sai sõjas lüüa ja pärast kaotust Smyrna lahingus sundis sõjavägi 27. septembril 1922 Konstantínose taas troonist loobuma. Geórgios krooniti uueks kuningaks.
Perekond.
Konstantínos abiellus 27. oktoobril 1889 Preisimaa printsessi Sophiega, kes oli Preisimaa kuninga ja Saksa keisri Friedrich III ja Suurbritannia printsessi Victoria tütar. Abielust sündisid:
Giurgiu

Giurgiu on linn Rumeenias, Giurgiu maakonna keskus. Asub Doonau vasakul kaldal ajaloolises Munteenia piirkonnas.
Giurgiu kohal asus roomlaste asula Theodorapolis, mis rajati keiser Justinianus I ajal.
Giurgiu linn asutati 14. sajandil kaubasadamana Genova kaupmeeste poolt.
Milan Kučan

Milan Kučan (sündinud 14. jaanuaril 1941) on Sloveenia poliitik ja endine president.
Voorus

Voorus (vanakreeka keeles ἀρετή ("aretē"), ladina keeles "virtus", inglise keeles "virtue", saksa keeles "die Tugend") on tavakeele sõna ja ühtlasi filosoofiline mõiste ning on seotud eetikaga.
Voorused Vana-Kreekas.
Vooruslik võib "aretē" mõttes olla nii inimene, linnriik, käitumine, töö, tööriist kui mistahes inimesse puutuv nähtus. Voorused võivad esineda mitmesugustes funktsioonides: teoreetilistes, eetilistes, poeetilistes, praktilistes, moraalsetes jne. Peamiselt aga seotakse voorused siiski inimese ja tema loomuomadustega.
Filosoofias on voorus eetika mõistena kasutusel antiigist saadik. Selle vanakreekakeelset tähendust on tõlgitud loomutäiuseks ja "loomuomaduste parimaks väljakujundatuseks", lihtsamalt tähendab "aretē" parimust. Terviklik väljend "ethikē aretē" tähendab vanakreeka keeles kombelist täiust või parimust. Voorust võib määratleda kui iseloomuomadust või loomuomaduste kompleksi, mida heaks ("agathos") peetakse. Headus pole siinkohal mitte niivõrd moraalne headus või heatahtlikkus, vaid pigem suurepärasus, suutlikkus või tõhusus. Periklese ajal kujunes välja nimetus vooruste kompleksile, mida nimetati "kalokagathia" (tõlgitakse nt iluheadus, "üllus ja headus"), mis on ühendus ilust ja headusest ("kalos kai agathos") ning mis ühendab vooruse määratlusena endas elegantsi ja suurepärasuse kui heroilise ideaali.
Platonist saadik peetakse inimese kardinaalvoorusteks tarkust ("sophia"), mõõdukust või tervemeelsust ("sōphrosynē"), vaprust või mehisust ("andreia") ja õiglust-õigemeelsust ("dikaiosynē"). Selliste vooruste filosoofilise määratlemisega hakkas esimesena tegelema Platoni õpetaja Sokrates.
Antiik-Kreeka eetika lähtus vooruste kui inimloomu ideaalide püüdlemisest. Tolle aja eepilises kirjanduses kirjeldatakse teatud vooruste kehastusena sangareid (nt Achilleus, Agamemnon, Odysseus, Theseus jne), kes olid toonase ühiskonna jaoks justkui rollimudelid. Voorused moodustasid terviku, millele vastates võis inimene teenida ära õnnelikkuse või hea saatuse ("eudaimonia"). Vooruste eetika on samas seotud ka toonase aristokraatia ja kangelaseetikaga, nimelt hinnati inimest pigem tema maine, kuulsuse või sära ("doxa", "phēmē", "kleos") kui tegelike omaduste järgi. Inimesele oli ihaldusväärsem surra kuulsalt ja säravalt kui elada tuhmilt ja silmapaistmatult. Vooruste täideviimine oma elus tagas või arvati tagavat õige maine ja hea elu.
Voorused Hiina mõtlemises.
Hiina mõtlemises on Antiik-Kreekale sarnast voorustest lähtuvat eetikat kirjeldanud Kong Fuzi, kelle jaoks oli peamiseks vooruseks inimlikkus ("ren"), lisaks sellele veel tarkus (zhi), kohasus (yi), komme (li) ja teised.
Vooruse mõiste ajalugu.
Kristlikud voorused on seotud nende vastandite, pattudega.
Tänapäeval on üks eetika filosoofilise käsitlemise suundi kohuse- ehk deontoloogilise eetika ja tagajärje- ehk konsekventsialistliku eetika kõrval just vooruste eetika.
Chiba

Chiba (jaapani 千葉, haldusüksusena 千葉市 "-shi") on linn Jaapanis, Chiba prefektuuri keskus.
Asub Tōkyō lahe kaldal, 34 km Tōkyōst kagus.
Linn moodustati 1921. aastal. Jaguneb halduslikult 6 linnaosaks ("ku").
Chiba on tähtis sadamalinn, tööstuskeskus ja raudteede sõlmpunkt.
Elanike arv oli 925 900 (2006).
Chibas toimub William Gibsoni romaani "Neuromant" ja selle põhjal valminud videomängu tegevus.
Leonid Kutšma

Leonid Kutšma (ukraina Леонід Данилович Кучма, sündinud 9. augustil 1938 Tšaikinos Tšernigivi oblastis) on Ukraina poliitik. Ta oli riigi peaminister (1992–1993) ja president (1994–2005).
Riigi teenistuses.
Kutšma ametiaega iseloomustasid mitmed korruptsiooniskandaalid ja ajakirjandusvabaduse piiramine. Teda on süüdistatud ajakirjanik Georgi Gongadze röövimise ja mõrva tellimises. 
Donbassi sõja rahuläbirääkijana.
Kutšma esindas Ukrainat 2014. aasta 21. juuni läbirääkimistel Donetski ja Luhanski relvastatud separatistidega, et arutada president Petro Porošenko poolt Donbassi sõja lahendamiseks välja pakutud 15-punktilist rahuplaani.
Léopold III

Léopold III (3. november 1901 Brüssel – 25. september 1983 Woluwe-Saint-Lambert) oli Belgia kuningas.
Ta oli kuningas Albert I ja printsess Elisabeth Gabriele poeg. Esimeses maailmasõjas võitles ta lihtsõdurina. Pärast sõda läks ta õppima Ameerikasse St Anthony’s Seminary' Santa Barbaras.
4. novembril 1926 abiellus ta Rootsi printsessi Astridiga. Neil oli kolm last:
29. augustil 1935 kaotas Léopold III Šveitsis puhkusel olles autosõidul kontrolli sõiduki üle ja sõitis Vierwaldstättersee kaldajärsakust alla. Õnnetuse tagajärjel hukkus tema abikaasa Astrid.
1936. aastal kuulutas ta Saksamaa survel Belgia neutraalseks riigiks. Varem oli Belgia olnud Prantsusmaa ja Suurbritannia liitlane. 28. mail 1940 kapituleerus ta Saksamaa ees ning ta pandi koduaresti Laekeni kuningalossi. 11. septembril 1941 abiellus ta salaja kiriklikult Mary Lilian Baelsiga. Ametlikult registreeriti abielu 6. detsembril 1941. Belgia avalikkus mõistis abielu hukka. Seitse kuud hiljem sündis neil esimene ühine laps. 1944 deporteeriti ta Saksamaale, kus teda peeti kinni märtsini 1945. Seejärel viidi ta Austriasse, kus USA väed ta vabastasid. Kuna Belgia kommunistid olid kuninga naasmise vastu, veetis ta 5 aastat Šveitsis. 1951. aastal otsustas ta oma vanema poja kasuks troonist loobuda.
Mohammed V

Mohammed V (10. august 1909 – 26. veebruar 1961) oli Maroko sultan, alates 1957. aastast kuningas. Tema isa oli Yusef.
Heinrich von Hohenstaufen

Heinrich von Hohenstaufeni nime all võivad olla tuntud järgmised valitsejad:
Moḩammad Nādir Shāh

Moḩammad Nādir Shāh (kasutatud ka Mohammed Nadir-šahh, sünninimi Mohammed Nadir; 9. aprill 1880 – 8. november 1933) oli Afganistani kuningas 15. oktoobrist 1929 kuni surmani. Varem oli ta olnud Afganistani sõjaminister, suursaadik Prantsusmaal ja kindral sõjaväes.
Tema valitsusajal sõlmiti 6. detsembril 1930 Eesti-Afganistani sõprusleping, mis jõustus 23. aprillil 1933.
Moḩammad Reẕā Pahlavī

Moḩammad Reẕā Pahlavī (26. oktoober 1919 – 27. juuli 1980) oli Iraani šahh.
Sai võimule pärast seda, kui tema saksameelne isa Reẕā Pahlavī 1941. aastal Suurbritannia ja NSV Liidu survel ametist tagandati. Valitses aastatel 1941–1979. Orienteerus välispoliitiliselt põhiliselt USA-le, sisepoliitikas surus maha vasakjõude.
Algatas 1960. aastail maa moderniseerimist ja agraaruuendusi taotleva valge revolutsiooni. Kiired läänelikud muudatused polnud paljudele, eriti konservatiivsetele islamivaimulikele meelepärased. Vastukaaluks alustasid nad ajatolla Rūḩollāh Khomeynī juhatusel islamirevolutsiooni. Selle tulemusel oli šahh sunnitud 1979. aastal minema eksiili Egiptusse. 
13.–15. oktoobril 1972. aastal külastas Pahlavī Eesti NSV-d.
Reẕā Shah Pahlavī

Reẕā Pahlavī [rez'aa pahlav'ii] (16. märts 1878 – 26. juuli 1944) oli Iraani šahh.
Tema valitsusajal, 3. oktoobril 1931, sõlmiti Eesti-Pärsia sõprusleping, mis jõustus 21. veebruaril 1933.
Petar I

Petar I Karađorđević (serbia Петар I Карађорђевић, 29. juuni 1844 Belgrad – 16. august 1921 Belgrad) oli Serbia Kuningriigi ja seejärel Serblaste, Horvaatide ja Sloveenide Kuningriigi kuningas.
1914. aastal nimetati ta Tartu Ülikooli auliikmeks.
Vaslui maakond

Vaslui maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Asub Moldova piirkonnas. Piirneb idas Moldovaga.
Maakond asub tasandikul. Suuremad jõed on Prut, Bârlad, Tutova, Lohan ja Elan.
Elanikest on üle 98% rumeenlased.
Galați maakond

Galați maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. See asub Moldova piirkonnas ja piirneb idas Moldovaga.
Maakond asub tasandikul. Suuremad jõed on Doonau, Prut ja Siret.
Elanikest on üle 98% rumeenlased.
Leonard Scott

Leonard Scott (sündinud 19. jaanuaril 1980 Zacharyas, Louisiana osariigis) on USA kergejõustiklane. Jooksja põhidistantsid on 100 m ja 200 m.
Scott oli juba Tennessee Ülikoolis õppides heal tasemel kergejõustiklane, kuid läks mõneks aastaks Pittsburgh Steelersi koosseisu Ameerika jalgpalli mängima, kus võitis ka hiljem Super Bowli auhinna. 2004. aastal keskendus ta uuesti kergejõustikule. 2005. aasta kergejõustiku maailmameistrivõistlustel Helsingis osales ta 100 m jooksus, kus jäi kuuendaks.
Saavutused.
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Moskva 2006
Isiklikku.
Leonard Scott on 181 cm pikk ja kaalub 76 kg.
Ivan Heško

Ivan Heško (ukraina "Іван Гешко", sündinud 19. augustil 1979 Tšernivtsis) on Ukraina kergejõustiklane (põhidistants 1500 m jooks). 
Saavutused.
Maailmameistrivõistlustel.
Pariis 2003
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Budapest 2004
Moskva 2006
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
Madrid 2005
Isiklikku.
Ivan Geško on 181 cm pikk ja kaalub 70 kg.
Terrence Trammell

Terrence R. Trammell (sündinud 23. novembril 1978 Atlantas) on USA kergejõustiklane (põhidistantsid 100 m jooks, 200 m jooks ja 110 m tõkkejooks).
Isiklikku.
Terrence Trammell on 188 cm pikk ja kaalub 84 kg.
San Antonio

San Antonio on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis, Bexari maakonna halduskeskus.
Ajalugu.
San Antonio asutasid hispaania kolonistid 1718. aastal. See on Texase osariigi vanim linn. Linn on saanud nime keskajal elanud pühaku Padova Antonio järgi. Linnaõigused sai San Antonio 5. juunil 1837.
Rahvastik.
Elanike arv on 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 1 434 625. San Antonio on elanike arvult Texase teine, USA seitsmes ja Põhja-Ameerika 12. linn. Aastal 2010 elas linnas 1 327 407 ja 2000. aastal 1 144 646. Perioodil 2000–2010 oli San Antonio USA kümne suurima linna seas kõige kiiremini kasvav linn. San Antonio kuulub Texase kolmnurga suurlinnastusse, paiknedes selle kolmnurga edelanurgas.
San Antonio on USA-s suurima elanike arvuga linn, kus ladinaameeriklased on enamuses (2020. aastal moodustasid ladinaameeriklased 63,85% rahvastikust).
Haridus.
San Antonios asuvad Texase Ülikool San Antonios ning mitu eraülikooli, sealhulgas University of the Incarnate Word.
Transport.
San Antonio kesklinnast 13 km kaugusel põhjas asub San Antonio rahvusvaheline lennujaam.
Turism.
Igal aastal külastab San Antoniot 32 miljonit inimest.
Sport.
Linnas asub korvpalliklubi San Antonio Spurs. Linna suurim spordihall on Alamodome, kus peetakse võistlusi paljudel erinevatel spordialadel.
Vestfaali rahu

Vestfaali rahu, ka Münsteri ja Osnabrücki rahulepingud, tähendab lepinguid, mis lõpetasid kolmekümneaastase sõja. 
Rahulepingule kirjutati alla 30. jaanuaril 1648. 24. oktoobril 1648 allkirjastati keiser Ferdinand III, Saksa printside, Prantsusmaa kuninga ja Rootsi vaheline leping. 
1659. aastal alla kirjutatud Püreneede lepingut peetakse samuti mõnikord osaks Vestfaali rahust.
Vestfaali rahu on üks võimalikke uusaja alguspunkte Lääne-Euroopas ning territooriumil põhineva riigikontseptsiooni algus. Saksamaa edasise arengu jaoks tähistas Vestfaali rahu olulist ajaloolist pöördepunkti. 
Rahulepingu järgi saavutasid iseseisvuse Šveits ja Holland, kui Münsteri rahuga Hispaania lõpuks tunnustas Hollandi iseseisvust.
4. septembril 1648 sõlmiti Münsteris ka eelrahuleping, Prantsusmaa ja Ferdinand III vahel, mille kohaselt keiser loovutas 1,2 miljoni taalri sularaha eest prantslastele Elsassi.
Saksamaa vürstiriigid kindlustasid oma autonoomia, Rootsi saavutas territoriaalse laienemise (Rootsi Pommeri, Rootsi Wismar) ja majandusliku kompensatsiooni, Brandenburgi kuurvürst ja Baieri kuurvürst said juurde territooriume ning Prantsusmaa kuningriik omandas enamiku Alsace-Lorraine piirkonnast. 
Roomakatoliku kiriku mõjupiirkondade taaslaienemine protestantliku usutunnistusega piirkondadele Euroopas lõppes.
Jaroslav Rõbakov

Jaroslav Rõbakov (sündinud 22. novembril 1980 Mahiloŭs) on Venemaa endine kõrgushüppaja. 
Saavutused.
Maailmameistrivõistlustel.
Edmonton 2001
Helsingi 2005
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Birmingham 2003
Budapest 2004
Moskva 2006
Euroopa meistrivõistlustel.
München 2002
Euroopa sisemeistrivõistlustel.
Viin 2002
Madrid 2005
Isiklikku.
Jaroslav Rõbakov on 198 cm pikk ja kaalub 84 kg.
Ignisious Gaisah

Ignisious Gaisah (sündinud 20. juulil 1983) on Ghana päritolu Hollandi kergejõustiklane (kaugushüppaja). Alates 2013. aastast esindab ta Hollandit.
Tema isiklik rekord kaugushüppes on 8.43, mis on hüpatud 14. juulil 2006 Roomas.
Isiklikku.
Ignisious Gaisah on 185 cm pikk ja kaalub 74 kg.
Alaksandr Milinkievič

Alaksandr Milinkievič (kasutatud on ka nimekujusid "Aljaksandr Milinkevitš" ja "Aleksandr Milinkevitš"; valgevene "Аляксандр Уладзіміравіч Мілінкевіч"; sündis 25. juulil 1947 Hrodnas) on Valgevene poliitik.
Ta sündis Valgevene NSV teenelise õpetaja peres. Isa nimi oli Vladimir Ivanovitš Baran, mistõttu Alaksandr võttis 16-aastaselt endale ema Maria Aleksandrovna neiupõlvenime Milinkevitš. 1965 lõpetas ta keskkooli kiitusega.
Noorena mängis ta korvpalli, tulles 1968 ja 1969 Valgevene meistriks. 1996–1997 oli ta Valgevene paljukordse meistri korvpalliklubi Grodno 93 president.
Ta lõpetas 1969 Hrodna pedagoogilise instituudi füüsika-matemaatikateaduskonna ja töötas samas linnas kooliõpetajana. Pärast aspirantuuri lõpetamist füüsikainstituudis töötas ta 1972 Valgevene Teaduste Akadeemias noorema teadusliku kaastöötajana. 1976. aastal kaitses ta teaduste kandidaadi väitekirja teemal "Ülivõimsate laseriimpulsside tekitamise mehhanism", seejärel töötas õppejõuna Hrodna pedagoogilises instituudis. 1978–1980 ja 1984–2000 oli ta Hrodna ülikooli füüsikateaduskonna dotsent, vahepeal töötas kateedrijuhatajana Alžeerias Sétifi ülikoolis. Hiljem on ta stažeerinud Montpellier' ülikoolis (Prantsusmaa) ja California ülikoolis (USA). Poolas on ta õppinud kohaliku omavalitsuse probleeme lahendama, riiklikke majandusreforme ja inimõigusi, Suurbritannias tänapäevaseid haridusmeetodeid ja Kanadas spordi arendamist. Ta on läbinud Saksamaal Euroopa ohutuskeskuses tippjuhtide kursuse ning stažeerinud Euroopa Liidu õppeasutustes Hollandis, Belgias ja Prantsusmaal toimimise ja laienemise küsimusi. Ta on analüütiliste ettekannetega esinenud Euroopa Parlamendis ja Euroopa Komisjonis. 
Ta on avaldanud 65 teadustööd ja monograafiat kvantelektroonika ja lasertehnika alal, samuti Valgevene ajaloost, kultuurist, haridusest ja arhitektuurist.
1990–1996 oli ta Hrodna linnavalitsuses aselinnapea. Ta kureeris linnavalitsuses haridust, kultuuri, tervishoidu, noorsooasju, sporti, meediat, religiooni, välissuhtlust ja ajaloolise pärandi valdkonda.
1996. aastast oli ta Hrodna ühiskondliku ühenduse "Raekoda" juht. Võimud likvideerisid "Raekoja" 2003. aastal.
Ta on Rahvusvahelise Ajakirjanike Föderatsiooni liige.
Alaksandr Milinkievič oli Valgevene ühendatud opositsiooni presidendikandidaat 2006. aasta 19. märtsi valimistel.
Aprillis 2006 mõisteti talle 15 päeva aresti sanktisoneerimata meeleavalduse korraldamise eest.
Oktoobris 2006 pälvis ta Euroopa Parlamendi Sahharovi auhinna (50 000 eurot).
Milinkievič valdab lisaks valgevene keelele inglise, prantsuse, poola ja vene keelt.
Ta on teist korda abielus. Esimesest abielust on tal kaks poega.
Reese Hoffa

Reese Hoffa (sündinud 8. oktoobril 1977 Evansis Georgia osariigis) on USA kergejõustiklane (kuulitõukaja). Maailmameister (2007).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
London 2012
Maailmameistrivõistlustel.
Ōsaka 2007
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Budapest 2004
Moskva 2006
Maailma karikavõistlustel.
Ateena 2006
Kergejõustiku finaalvõistlustel.
Stuttgart 2006 
Monaco 2005
Isiklikku.
Reese Hoffa on 183 cm pikk ja kaalub 133 kg.
Me'Lisa Barber

Me'Lisa Barber (sündinud 4. oktoobril 1980 Livingstonis New Jersey osariigis) on USA kergejõustiklane (jooksja, põhidistantsid 100 m, 200 m ja 400 m).
Saavutused.
Maailmameistrivõistlustel.
Pariis 2003
Helsingi 2005
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Moskva 2006
Kaišiadorys

Kaišiadorys () (poola keeles "Koszedary", vene keeles vanasti "Кошедары") on linn Leedus Kaunase maakonnas, Kaišiadoryse rajooni keskus. Asub Vilniuse–Kaunase maantee ääres merepinnast 73 meetri kõrgusel. 
Linn on oluline raudteesõlm: Vilniusest lähtuv raudtee lahkneb seal Kaunase–Kaliningradi ning Šiauliai–Klaipėda ja Riia suunal.
Kaišiadoryses asub 1932. aastal valminud Kristuse Ilmumise katedraal. Linn on tuntud ka seal asuva linnufarmi poolest. Linnas asub ka Leedu Veterinaariainstituut. 1998 asutati linnamuuseum.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud 1590. aastal. Linn on saanud nime seal 16. sajandil elanud tatarlasest aadliku Chaišadari järgi. See nimi omakorda on araabia päritolu, tulenedes kahest sõnast – "Hadži" ("Chadži") ehk Mekasse palverännaku sooritanud isik + "Haidar" ehk lõvi.
Aastal 1871 hakkas Kaišiadoryst läbima Liibavi–Romno raudtee, Kaišiadoryse mõisa põllule rajati raudteejaam, mis kandis algselt lähedal asuva Jatkonysi küla järgi nime Jatkonysi raudteejaam. Hiljem valmis veel Kaunase suunas viiv raudtee ja asulast sai raudteesõlm. Aastal 1906 ehitati tekkinud asulasse kirik, Kaišiadorysest sai kohaliku kihelkonna keskus. Tol ajal oli asula leedukeelne nimekuju Kašedarai.
Esimest korda sai linn haldusüksuse keskuseks 1915. aastal, kui ta oli Saksamaa poolt okupeeritud. 1920–1939 oli ta Trakai maakonna keskus (Trakai kuulus Poolale). Ühtlasi oli ta Leedu aladele jäävate Vilniuse piiskopkonna alade keskuseks, hiljem kujunes neist aladest Kaišiadoryse piiskopkond. Aastal 1923 rajati alevisse kliivabrik, aastal 1933 meierei. Umbkaudu sel ajal liideti aleviga ka Jatkonysi ehk Juodkonysi küla. Aastal 1926 oli alevi leedukeelne nimekuju Kaišedorys.
Aastal 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed alevis elanud juudid. Kaišiadorys sai linnaõigused 1946. aastal.
Elanikkond.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaišiadoryse elanikest leedulasi 96,18%, venelasi 1,86%, poolakaid 0,72% ja valgevenelasi 0,23%.
Jonava

Jonava () on linn Leedus, Jonava rajooni halduskeskus. Asub Nerise jõe ääres merepinnast 65 meetri kõrgusel, 30 km Kaunasest kirdes.
Jonava peamiseks tööstusharuks on keemiatööstus. Linna suurim tööandja on Achemos grupėle kuuluv tehas Achema. Suur osa on ka toiduainetetööstus: linnas valmistatakse jahu ja küpsetatakse pirukaid. Linnas on ka mööblitootmisettevõte UAB Baldai Jums. 
Haridust annavad kaks gümnaasiumit, keskkool, neli põhikooli ja kaks algkooli. Linnas asub raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on vanalinn, endises postijaama hoones asuv koduloomuuseum, kaks katoliku kirikut (vanem aastast 1622, uuem aastast 1793) ja Jonava raudteejaam.
Linna järgi on nimetatud Birštonase kihistu Jonava kihistik.
Ajalugu.
Linn on rajatud 18. sajandil. Selle rajas Skaruliai mõisa omanik Dominik Kossakowski, pärimuse kohaselt kasutas ümbruskonna rahvas seda paika jaanipäeva tähistamiseks (leedu "jonienė") ja jaanitule tegemiseks, sellest tulenevat ka asula nimi. Aastal 1729 läbi viidud rahvaloenduse kohaselt olid kõik alevi elanikud juudid. 
Aastal 1835 rajati sinna postijaam. Aastal 1838 hakkas asulat läbima telegraafiliin (alguses optiline, pärastpoole elektromagnetiline). Linnaõigused sai 1864. aastal. Aastal 1871 hakkas linna läbima Liibavi–Romno raudtee. Aastal 1893 püstitati linna esimene veski. Järgmisel aastal põles linn maha, see ehitati uuesti üles korrapärase planeeringuga asulana. Tulekahju laastas linna ka aastal 1905, mil põles raudteejaama ümbruskond.
Aastal 1912 avati linnas tikuvabrik. 14. augustil 1941 hukkasid Saksa okupatsiooniväed 552 Jonava juuti, kokku hukati 2108 linna elanikku. Aastal 1946 kohandati tikuvabrik ümber mööblivabrikuks. Aastal 1962 rajati linna keemiatehas Achema, mis oli esimene tehas Leedu aladel, kus toodeti tööstuslikult ammoniaaki (1965). 20. märtsil 1989 toimus tehases maailma suurim ammoniaagileke (7500 tonni), millega kaasnes veel tulekahju nitrofosfaati tootvas hoones ja väetiseladudes. Õnnekombel hukkus katastroofis vaid 7 inimest. Kėdainiai suunas liikunud mürgipilv kattis 50 kilomeetrit pika ja 7 kilomeetrit laia maa-ala.
Elanikkond.
1923. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jonava elanikest leedulasi 28,53%, juute 65,64%, poolakaid 1,34% ja venelasi 3,65%.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jonava elanikest leedulasi 87,74%, venelasi 8,25%, poolakaid 1,22%, ukrainlasi 0,83%, valgevenelasi 0,66%, sakslasi 0,14% ja mustlasi 0,13%.
Meseret Defar

Meseret Defar (sündinud 19. novembril 1983 Addis Abebas) on Etioopia kergejõustiklane (põhidistantsid 3000 m ja 5000 m).
Saavutused.
Maailmameistrivõistlustel.
Helsingi 2005
Juunioride maailmameistrivõistlustel.
Santiago 2000
Kingston 2002
Isiklikku.
Meseret Defar on 155 cm pikk ja kaalub 45 kg.
Vištytise järv

Vištytise järv (leedu "Vištyčio ežeras", vene "Виштынецкое озеро" (Vištõnetskoje ozero)) asub Leedu ja Venemaa Kaliningradi oblasti piiril. Suurem osa järvest kuulub Venemaale.
Järv asub merepinnast 172,4 meetri kõrgusel. Selle kaldajoone pikkus on 25 kilomeetrit. Järve lääneosas on 200 meetrit pikk ja 60 meetrit lai saareke. Tegemist on Kaliningradi oblasti kõige puhtaveelisema järvega, mille vee läbipaistvus on 6-8 meetrit.
Järve kaldal asub Vištytise alev. Järve läänekaldale ulatub Rominteni nõmm.
Vištytise järv on looduskaitse all oma rikkaliku loomastiku ja taimestiku tõttu. Järve on kutsutud ka Euroopa Baikaliks. Levinumad kalad on siig, rääbis, leidub ka angerjat ja lutsu. Veidi vähem on järves haugi, särge, linaskit ja ahvenat. Vištytise järv on üks kolmest järvest Leedus, kus elab looduslikult merisiia alamliik järvesiig.
Herman Melville

Herman Melville (1. august 1819 – 28. september 1891) oli ameerika kirjanik. Ta oli noorena meremees ja tema sulest on ilmunud arvukalt mereteemalisi lühijutte ja romaane.
Herman Melville sündis New Yorgis. Kaupmehest isa läks pankrotti ja suri 1832. aastal. Perekonda toetasid sugulased Albanyst. Hermani kooliõpingud ei kestnud kaua, sest ta pidi kirjutaja, õpetaja ja farmitöölisena perekonna ülalpidamiseks lisaraha teenima. Ta täiendas oma haridust iseõppimise teel. 
1839. aastal läks Melville madrusena merele. Esimene reis viis ta Inglismaale, teine vaalapüügilaeval Vaikse ookeani lõunaossa, kus ta elas lühikest aega pärismaalaste hulgas Markiisaartel. Melville käis ka Tahitil ja Hawaiil. Seal astus ta USA mereväkke ja naasis järgmisel aastal sõjalaevaga USA-sse. Pärast mereväest vabanemist kirjutas ta läbielatu põhjal romaane, millega saavutas suurt edu, sest Lõunamere temaatika oli kirjanduses alles käsitlemata. Kuna Melville'il oli Londonis vend, kes tema karjääri kogu aeg toetas, ilmusid teoste esitrükid enamasti Inglismaal, nagu näiteks esikteos "Typee" (1846) või "Omoo" (1847), mis käsitles Tahitil veedetud aega. 
Melville abiellus 1847. aastal Massachusettsi ülemkohtuniku tütre Elizabeth Shaw'ga. Paaril oli neli last, mõlemad pojad surid aga varakult. 1849. aastal ilmus "Mardi teekond sinna". Melville kirjutas rahateenimise eesmärgil uusi mereromaane. 1849–1850. aastal viibis ta jälle Inglismaal, pärast naasmist USA-sse ostis ta Massachusettsi osariiki Pittsfieldi farmi ja sõbrunes naabruses elava Nathaniel Hawtrone'iga. Tema ettepanekul töötas Melville "Moby Dicki ehk Valge vaala" (1851) ümber allegooriaks. Raamatu väärtus ilmnes alles 30 aastat hiljem. Kirjaniku eluajal müüdi seda kõigest 3000 eksemplari. Sama edutud olid ka Melville'i järgnevad teosed. 
1856–1857. aastal reisis ta Vahemerel ja Palestiinas ja pidas seejärel ettekandeid USA-s. Kogu "Turuplatsi jutud" (1856), mis sisaldab tähelepanuväärset jutustust "Kirjutaja Bartleby" (1853) ja satiir "Petis" (1857), olid tema viimased enne surma ilmunud proosateosed. 
1863. aastal kolis perekond Melville rahalistel põhjustel New Yorki. Seal sai Hermanist tolliinspektor, kellena ta töötas kuni 1885. aastani. Sellel perioodil kirjutas ta eranditult luuletusi, näiteks "Lahingulood" (1866), mis käsitlesid kodusõda, ja värssromaani "Clarel" (1876), mille teemaks oli reis Palestiinasse. Elu lõpuaastad veetis Melville tagasitõmbunult. Viimane jutustus "Billy Budd, fokkmarsimadrus" valmis kirjaniku surma-aastal, avaldati aga alles aastal 1924. 
Herman Melville suri avalikkuse poolt peaaegu unustatuna New Yorgis. 
1951. aastal kirjutas inglise helilooja Benjamin Britten tema teose "" põhjal ooperi "Billy Budd".
Rollo May

 
Rollo Reece May (21. aprill 1909 – 22. oktoober 1994) oli ameerika psühholoog, keda seostatakse humanistliku ja eksistentsiaalpsühholoogiaga, peetakse ka eksistentsiaalse psühholoogia rajajaks.
Teooria.
Arenguetapid.
May eesmärk oli analüüsida inimeksistentsi alusstruktuure ning mõista inimeste kriiside reaalseid põhjuseid. Oma töös oli ta mõjutatud humanistlikkust koolkonnast (nt A. Maslow, E.S. Fromm jt) ning soovis lepitada eksistentsiaalpsühholoogia teiste filosoofiatega (eriti S. Freudi omaga). 
May käsitleb eksistentsialistlismi läbi arenguetappide (mitte rangelt Freudi järgi):
Süütus – imiku ego ja
eneseteadvuse eelne tasand. Süütus on eelmoraalne (pole hea ega halb). Teeb
ainult seda, mida vajab ellu jäämiseks (piltlikult öeldes tapab, et süüa). See
tähendab, et omab tahet, mis suunab vajadusi täitma.
Mässulisus – lapsepõlve ja
teismelise tasand, kus areneb ego ja eneseteadvus. Areng toimub läbi
täiskasvanutega vastandumise. Mässuline inimene tahab vabadust, aga ei mõista
veel täielikult vastutust, mis sellega kaasneb. Näiteks tahab teismeline
kasutada taskuraha äranägemise järgi, aga eeldab, et lapsevanemad annavad seda
ning näeb selle mitte saamist ebaõiglusena.
Tavaline – normaalne täiskasvanu
ego (konventsionaalne). On õppinud vastutustundlikkust, kuid leiab, et see on
liiga nõudlik. Sellest tulenevalt peitub konformsuse ja traditsionaalsete
väärtuste taha.
Loov – autentne täiskasvanu,
eksistentsialistlik tasand. Eksisteerib ego ja eneseaktualisatsioonist kaugemal.
Inimene, kes aktsepteerib saatust ja suudab ärevusele (teadmatus,
kontrollimatus) vastus seista. 
Need ei ole etappid
traditsionaalses mõttes – laps võib olla vahepeal süütu, tavaline või loov;
täiskasvanu võib olla mässumeelne. Ainus seos vanusega on väljapaistvus –
mässulisus peegeldub kahe aastases ja teismelises.    
Armastus ja tahe.
May oli 1960. aastatel aset leidnud seksuaalrevolutsiooni suur kriitik. Tema arvates tähendas inimeste seksuaalse eksperimenteerimise tõus seda, et seksuaase vabaduse ideoloogia hakkas asendama armastuse vabadust – tema hinnangul oli armastus kavatsuslik ja indiviidi poolt teadlikult juhitud, seksuaalsus oli aga selle täielik vastand. Sellest tulenevalt leidis ta, et seksuaalsusele impulsile järgi andmine ei tee inimest vabaks, vaid just vangistab.
May uskus, et hipi subkultuuri tõus ning pornograafia ja kommertsialiseerimine lahutavad ühiskondlikul tasandil järjest rohkem armastust ja seksi. See tähendab, et emotsiooni (seksuaalset iha) lahutatakse järjest rohkem mõistusest (armastusest), mille tulemusena normaliseerub seksuaalsuhete otsimine ning mandub loomulik tung teise inimesega suhte loomiseks, et uut elu luua. 
Ta uskus, et on viit tüüpi armastust, kuid neid ei tohiks üksteisest eraldada. Tema meelest on aga ühiskond armastuse ja seksi kaheks erinevaks ideoloogiaks jaganud.
5 tüüpi armastust:
Seks – iha, pinge vabastus
Eros – proaktiivne armastus, kogemuslik
Philia – vennalik armastus, meeldimine
Agape – isetu armastus,
pühendumus teiste heaolule
Autentne armastus –
inkorporeerib kõik eelmised
Cornwalli hertsog

Cornwalli hertsog on tiitel, mida kannab Suurbritannia valitseja vanim poeg, kelle jaoks "luuakse" valitseja troonile asudes automaatselt Cornwalli hertsogkond. Kui valitsejal sünnib (esimene) poeg tema valitsejaks olemise ajal, on too automaatselt Cornwalli hertsog. Kuni täisealiseks saamiseni või sobiva inimese puudumisel täidab tema kohuseid lordkantsler.
Praegu kannab tiitlit Walesi prints William ja abikaasa Catherine, Walesi printsess kannab sellest tulenevalt lisaks viisakustiitlit "Cornwalli hertsoginna". Enne Williamit kandis tiitlit kuni troonile asumiseni Charles III.
Cornwalli hertsogile sarnase automaatse pärimiskorraga on ka Šoti troonipärija tiitlid Rothesay hertsog, Šotimaa stjuuard, Saarte Isand jm. Seevastu on teistsuguse pärimiskorraga Walesi printsi ja Chesteri krahvi tiitlid. Nood ei kandu uuele pärijale automaatselt ei sünni ega vanema trooniletõusu korral – Charles sai automaatselt Cornwalli hertsogiks 1952, kuid Walesi printsiks sai ta eraldi seadusega alles 1958. Need ei ole isegi mitte päritavad tiitlid: tulevane George III sai küll Walesi printsiks, kuid mitte automaatselt pärimise korras, vaid eraldi seadusega.
Ajalugu.
Cornwalli hertsogi tiitliga kaasneb tegeliku hertsogkonna valitsemise õigus ja kohustus. Cornwalli hertsogkonna sissetulekud lähevad kuningriigi sissetulekutest sõltumatult tulevase kuninga ülalpidamiseks. Cornwalli hertsogkond on Inglismaa vanim hertsogkond. Selle lõi Edward III oma poja, "musta printsi" Edwardi jaoks 1337. aastal. Kui prints Edward suri enne oma isa, läks tiitel edasi tema pojale, tulevasele Richard II-le. 
1421. aastal muutus Cornwalli hertsogi tiitli edasiandmise kord. Nimelt järgitakse 1337. aasta harta tingimusi, mis näeb ette, et Cornwalli hertsogi tiitlit kannab monarhi "vanim poeg ja pärija". Seetõttu, kui George II vanim poeg Frederick suri isa eluajal, jättes troonipärijaks oma poja, tulevase George III, siis kuninga pojapoeg (erinevalt tulevasest Richard II-st) Cornwalli hertsogi tiitlit ei saanud. Küll aga käib "vanim poeg ja pärija" vanima elusoleva poja kohta, kes on pärija, kuna ta vanemad vennad on surnud järeltulijateta. Nii sai Cornwalli hertsogi tiitli näiteks tulevane Charles I.
Pühajärv

Pühajärv (ka "Otepää Pühajärv") on järv Valgamaal Otepää kõrgustikul, Otepääst 3 km edela pool. Pühajärvest saab alguse Väike Emajõgi.
Asend ja morfomeetria.
Pühajärv on põhjakirde-lõunaedela suunas piklik 293 ha suuruse veepeegliga järv. Saartega on pindala kokku 298,3 ha. Järve pikkus on 3,5 km, laius 1,6 km. Ta asub 115 m kõrgusel merepinnast ja tema suurim sügavus on 8,5 m.
Järves on viis saart, põhjaosas Sõsarsaared, keskosas Kloostrisaar ja lõunas Suur-Lepasaar ja Väike-Lepasaar. Kaldad on järsud ja enamasti liivased või kruusased.
Läbivool.
Pühajärv on tugeva läbivooluga, järve suubuvad Neitsijärve kraav, Sulaoja, Nüpli oja ja Mülke oja, samuti teisi kraave. Järves on rohkesti allikaid.
Järve lõunaosas asub Väikse Emajõe lähe, mille kaudu toimub väljavool.
Kalastik.
Pühajärve kalastik on väga liigirikas: enim leidub latikat, järgnevad linask, roosärg, haug, särg, ahven, koha, luts, koger, angerjas ja kiisk.
Järvel peetakse kalastusvõistlusi.
Muistendid.
Nii järve kui ka selle tekkimise kohta mitmeid legende ja rahvamuistendeid.
Kahe muistendi järgi on järv tekkinud suurte äikesevihmade tagajärjel. Ühel juhul Otepää elanikud palunud taevaisa anda neile vett ja taevaisa kuulnudki seda palvet ning avanud taevaluugid. Teisel juhul olla praeguse järve asukohas elanud väga õelad inimesed, ja seal valitsenud pidev riid ning tülid. Vanaisa olnud nende üle pahane ja otsustanud nad hävitada, kuid andnud meeleparanduseks kolm päeva aega. Ta lasknud hirmsal kõuepilvel Munamäe kanti tulla ja sellel seal hirmsasti kärkida. Pilvest hüüdnud ka hääl: "Hoidke endid!" Nii müristanud äiksepilv kolm päeva ja löönud välku, kuid inimesed polnud sellest välja teinud ja tülitsenud ning riielnud ikka edasi. Siis lõppenud Vanataadi kannatus ja ta lasknud kõuepilvedel maale vajuda. Veed katnud kõik ja tekkinud järv.
Kolmanda legendi järgi sadanud järv taevast maapeale, kui inimesed pühas tammikus seda maapealt taevas nägid ning selle kohinat kuulsid ja üks nende seast öelnud: "Kohiseb teine taevas nagu meie püha tammik maa peal."
Neljanda muistendi järgi tekkinud järv Linda silmaveest, kui see leinas oma lahingus surma saanud poegi.
Kujutamine kunstis.
Eestis pole ühtegi teist järve, mida oleksid nii rohkelt kujutanud kõikide kunstižanride esindajad.
Ricardo Lagos

Ricardo Froilán Lagos Escobar (sündinud 2. märtsil 1938 Santiagos) on Tšiili jurist ja sotsialistist poliitik, Tšiili president 2000–2006. Ta võitis 1999. aasta presidendivalimistel napilt vastaskandidaati Joaquín Lavíni.
Rothesay hertsog

Rothesay hertsog on tiitel, mida kannab Suurbritannia troonipärimisjärjekorras esimesel kohal olev troonipärija, praegu William, Walesi prints. Tema abikaasa Catherine, Walesi printsess, on ühtlasi Rothesay hertsoginna.
Seda tiitlit kasutatakse Šotimaal ka troonipärija kõnetamiseks, samas kui mujal pöördutakse tema poole Tema kuninglik kõrgus Walesi prints ja/või Cornwalli hertsog. Enne 1707. aastat kandis Rothesay hertsogi tiitlit Šotimaa kuningriigi troonipärija.
Tiitel liigub meesliinipidi automaatselt järjekorras esimesele meessoost troonipärijale.
Tiitel on nime saanud samanimelise linna järgi Bute'i saarel. Rothesay hertsogi tiitliga ei kaasne erinevalt Cornwalli hertsogi tiitlist tänapäeval maaomandit. Rothesay tegelik valitseja on tänapäeval Bute'i markii. 
Esimesena kandis seda tiitlit Šotimaa kuninga Robert III poeg David Stewart 1398. aastast. Pärast ta surma enne võimuletulekut päris tiitli tema vend, tulevane Šotimaa kuningas James I.
Rothesay hertsogi tiitliga kaasnevad automaatselt ka muud tiitlid: Carricki krahv, Renfrew' parun, Saarte isand ning "Prince and Great Steward of Scotland".
Robert Kiyosaki

Robert Toru Kiyosaki (sündinud 8. aprillil 1947) on jaapani päritolu USA finantskoolitaja, investor, ettevõtja ja menukate raamatute autor. 
Ta on kirjutanud enam kui 30 raamatut ning teinud lugematul hulgal DVD- ja CD-programme. Robert Kiyosaki raamatuid on müüdud kokku üle 35 miljoni eksemplari. Tema tuntuim raamat on "Rikas isa, vaene isa", mida on peetud parimaks finantsraamatuks läbi aegade. Seda on müüdud üle 28 miljoni eksemplari. Robert on abielus Kim Kiyosakiga, kes on samuti ettevõtja, investor, raamatute autor ja motivatsioonikõneleja. 
Robert Kiyosaki sündis Hilos Hawaii osariigis, õppis U.S. Merchant Marine Academys ning teenis Vietnami sõja ajal sõjaväehelikopteri piloodina. Seejärel töötas ta Xeroxis paljundusmasinate müügimehena. Tuntuse on ta saavutanud ettevõtlust ja investeerimist propageerivate raamatutega, ennekõike raamatuga "Rikas isa, vaene isa", mis ka Eestis raamatumüügi edetabelites on olnud. Eesti keelde on tõlgitud veerandsada tema raamatut, neist mitmed on jõudnud raamatute müügi edetabelite esikümnesse. 
Kiyosaki on finantskirjaoskust tõstva lauamängu "Cashflow" autor, mis on ka eesti keelde tõlgitud. Lauamängust on olemas versioon ka lastele.
Paljud maailmakuulsad oma ala asjatundjad tegelevad palju ka avalike esinemiste, koolituste ja seminaridega, kuid Robert Kiyosaki on selles valdkonnas väga tagasihoidlik. Ta esineb avalikkuse ees harva ja kui ta seda siiski teeb, siis tavaliselt Ameerikas. Euroopas astub ta üles tavaliselt 1-2 korda aastas, kui sedagi.
Robert Kiyosaki on palju tähelepanu saanud oma "ennustustega". Raamatus "Rich Dad Prophecy", mis ilmus aastal 2002, ennustas Kiyosaki, et 2008. aastal tuleb majanduslangus ja et Lehman Brothersi pank variseb kokku. Nii ka läks. Samas raamatus ennustas ta, et 2016. aastal tuleb veelgi suurem majanduslangus..
Robert Kiyosaki esines Eestis 27. oktoobril 2015.
André Niklaus

André Niklaus (sündinud 30. augustil 1981 Berliinis) on Saksamaa endine kergejõustiklane (kümnevõistleja).
Saavutused.
Sisemaailmameistrivõistlustel.
Moskva 2006
Isiklikku.
André Niklaus on 190 cm pikk ja kaalub 82 kg.
Dâmbovița maakond

Dâmbovița maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus.
Maakonna põhjaosa jääb Lõuna-Karpaatidesse, lõunaosa jääb Rumeenia tasandikule.
Maakonnas on 81 omavalitsust, millest 6 on linnad.
Hippomenes

Hippomenes, keda on nimetatud ka Melanioniks, oli vanakreeka mütoloogias Atalanta mees ja Boiootias asuva Orchomenose linna valitseja Schoineuse väimees.
Isa oli Atalanta väiksena hüljanud ja too oli vaesuses üles kasvanud. Atalantast sai kuulus kütt. Kui ta siis lõpuks teada sai, kes tema vanemad tegelikult on, andestas ta isale ja läks tema juurde elama.
Atalanta ei tahtnud üldse abielluda. Ent ta oli tähtsa isa tütar ja sellepärast käis tal palju kosilasi. Et neist vabaneda, kuulutas ta, et abiellub ainult sellega, kes võidab teda jooksus. Keegi ei võitnud.
Hippomenes palus abi Aphroditelt, sest teadis, et ausal teel võita ei suuda, ja jumalanna andis talle kolm kuldõuna hesperiidide aiast. Ükski surelik ei jäänud õunte ilu vastu ükskõikseks.
Atalanta andis kosilastele väikese edu ja kui ta mehele järele jõudis, oli too kaotanud. Ta jõudis ka Hippomenesele järele, kuid too pillas neiu jalge ette õuna. Atalantal kulus ainult mõni hetk selle üleskorjamiseks. Teise õuna poetas noormees raja kõrvale. Neiu korjas ka selle üles. Kui ta kolmandat korda järele jõudis, viskas noormees õuna juba rajast eemale. Atalanta ei suutnud vastu panna ja jooksis õuna järele. Seda vahet ta enam tasa teha ei suutnud ning Hippomenes jõudis esimesena lõputähiseni. Nad abiellusid ja said poja Parthenopaiose, kes osales Seitsme sõjakäigul Teeba vastu.
Zeus muutis Atalanta ja Hippomenese lõvideks Kybele templis seksimise pärast. Lõvidena vedasid Atalanta ja Hippomenes Kybele kaarikut.
Jakob Jordaens, Nicolas Poussin, Guido Reni ja Peter Paul Rubens on loonud Atalantast ja Meleagrosest maali, Algernon Swinburne tragöödia ja Georg Friedrich Händel ooperi (1736).
1189

1189. aasta
Sajandid: 11. sajand - 12. sajand - 13. sajand
Aastakümned: 1130. aastad 1140. aastad 1150. aastad 1160. aastad 1170. aastad - 1180. aastad - 1190. aastad 1200. aastad 1210. aastad 1220. aastad 1230. aastad
Aastad: 1184 1185 1186 1187 1188 - 1189 - 1190 1191 1192 1193 1194
Komodo

Komodo on saar Indoneesias, üks Väikestest Sunda saartest. Asub Sumbawa ja Florese saare vahel. Pindala 390 km². Saare umbes 1000 elanikku räägivad peamiselt komodo keelt.
Komodo on tuntud kui hiidsisaliku komodo varaani põhielupaik.
Saarel asub Komodo rahvuspark.
Karksi valla lipp

Karksi valla lipp on Viljandi maakonnas asunud Eesti haldusüksuse Karksi valla lipp, aastatel 1995–1999 oli see lipp kasutusel Karksi-Nuia linna lipuna.
Lipp kinnitati 7. juulil 1995 Karksi-Nuia linna lipuna. Pärast Karksi-Nuia linna ja Karksi valla ühinemist ühtseks Karksi vallaks 8. juunil 1999 võeti valla lipuna muutmata kujul kasutusele Karksi-Nuia linna lipp.
Lipu kirjeldus.
Karksi valla ristkülikukujuline lipp koosneb kolmest horisontaallaiust, kollane, valge, roheline. Laiud moodustavad ülevalt alla 3/7, 1/7 ja 3/7 osa lipu laiusest. Lipu värvid Pantone värvitabeli järgi on kollane – PMS 116 CV ning roheline – PMS 328 CV.
Lipu pikkuse ja laiuse suhe on 11:7 ning normaalsuurus 105×165 cm.
Lipu kasutamise kord.
Karksi valla lipp heisatakse:
Sétif

Sétif on linn Alžeerias, Sétifi provintsi keskus. Asub Alžiirist 300 km idas 1100 m kõrgusel.
Tänapäeva linna kohal asus roomlaste asula Sitifis ("Colonia Nerviana Augusta Martialis Veteranorum Sitifensium").
1945. aastal toimus linnas eurooplastest kolonistide vastane ülestõus, mille Prantsuse väed maha surusid. Toimus Sétifi veresaun, mille käigus tapeti umbes 6000...30 000 inimest.
Kaplinn

Kaplinn on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis, Lääne-Kapimaa provintsi keskus.
Linna asutas 1652. aastal Hollandi Ida-India Kompanii vahesadamaks Indoneesiasse suunduvatele laevadele.
Kaplinn on Lõuna-Aafrika üks kolmest pealinnast, nn. seadusandlik pealinn. Kaplinnas koguneb Lõuna-Aafrika parlament.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kaplinna elanikest värvilisi 70,75%, valgeid 20,20%, mustanahalisi 5,62% ja India või Aasia päritolu inimesi 3,43%. Inglise keelt pidas emakeeleks 51,89% elanikest ja afrikaani keelt 43,72%.
Kaltsiumhüdroksiid

Kaltsiumhüdroksiid ehk kustutatud lubi (keemilise valemiga Ca(OH)2) on keemiline aine, mis koosneb kaltsiumi katioonist (Ca2+) ja hüdroksiidioonidest (OH–). See on värvitu kristalne aine või valge pulber, mis tekib kaltsiumoksiidi (mida nimetatakse lubjaks või kustutamata lubjaks) kustutamisel veega. Seda võib saada ka segades lahustava kaltsiumi soola (nt kaltsiumkloriidi) ja lahustava aluse (nt naatriumhüdroksiidi) vesilahuseid. Traditsiooniline kaltsiumhüdroksiidi nimetus on kustutatud lubi.
Kuumutades laguneb kaltsiumhüdroksiid kaltsiumoksiidiks ja veeks. Kaltsiumhüdroksiidi vesilahus, mida kutsutakse lubjaveeks, on keskmise tugevusega alus, mis reageerib ägedalt hapetega ja korrodeerib vee juuresolekul mitmeid metalle. Suspensiooni peentest kaltsiumhüdroksiidi osakestest kutsutakse lubjapiimaks, seda kasutatakse laialdaselt keemiatööstuses ja ehituses.
Kasutusalad.
Tänu oma tugevatele aluselistele omadustele kasutatakse kaltsiumhüdroksiidil muuhulgas:
Terviseriskid.
Kaitsmata kokkupuude Ca(OH)2-ga võib põhjustada tõsist nahaärritust, keemilisi põletusi, pimedaksjäämist, kopsukahjustusi või lööbeid.
Lüderitz

Lüderitz on linn Namiibias ǁKarasi piirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul.
Asutatud 1883. aastal, kui Heinrich Vogelsang ostis Adolf Lüderitzi jaoks namade pealikult maad ja rajas sinna kaubandustugipunkti. 1909. aastal avastati linna lähedalt teemandileiukoht.
Yamoussoukro

Yamoussoukro on Elevandiluuranniku pealinn alates 1983. aastast. Asub 250 km kaugusel Atlandi ookeani rannikust.
Linnas asub Vatikani Püha Peetruse basiilika eeskujul ehitatud Basilique Notre-Dame de la Paix, mis on kõige suurem ristiusu kirik maailmas.
Yamoussoukro on Elevandiluuranniku esimese presidendi Félix Houphouët-Boigny sünnilinn.
Deianeira

Deianeira oli vanakreeka mütoloogias Aitoolia printsess, Kalydoni kuningapaari Oineuse ja Althaia tütar, Heraklese naine.
Deianeira oli kuulus oma ilu poolest. Apollodoros kirjutas, et ta juhtis ise kaarikut ja õppis sõjakunsti. Isa kihlas ta jõejumala Acheloosiga, keda Deianeira aga ei armastanud. Acheloos võis küll endale mistahes kuju võtta, kuid ikkagi ei soovinud Deianeira endale sellist meest. Võib-olla oli see seotud sellega, et Acheloos armastas endale jõledaid kujusid võtta rohkem kui ilusaid.
Hoopis teine lugu oli Heraklesega, keda Deianeira kohe armastama hakkas. Ent Acheloos ei tahtnud oma pruuti kellelegi anda. Herakles võitles temaga ja sundis Acheloosi neiust loobuma. Herakles ja Deianeira abiellusid ja said poja Hyllose.
Herakles hävitas Lüüdias asuva kuningas Eurytose linna ja võttis sealt hulga vange. Kõige ilusam neist oli kuninga tütar Iole. Käskjalg toimetas vangid kohale enne Heraklest ja teatas, et Herakles olevat Iolesse pööraselt armunud.
Deianeira läks mehele vastu. Tagasiteel koju jõudsid nad Evenose jõeni, millel kentaur Nessos ülevedajaks oli. Nähtavasti ei tundnud Nessos Heraklest ära, sest ta katsus Deianeirat ära röövida, kui naine tema seljas oli. Deianeira hüüdis appi; Herakles laskis kentauri, kes oli juba teisele kaldale jõudnud, mürgitatud noolega ja tappis ta. Nessos ei surnud siiski kohe, vaid jõudis öelda, et naine võtaks tema verd. Kui tema mees peaks iial mõnd teist naist rohkem kui oma naist armastama hakkama, tulevat teda ainult kentauri verega võida.
See aeg tunduski käes olevat. Deianeira võttis kentauri verd, immutas sellega kodus uhke rüü ja andis selle teenrile Lichasele, kes selle viis Heraklesele. Selgus, et kentauri veri oli ülimürgine. Ent ka Herakles oli üliinimene; seetõttu ta ei surnud, vaid tundis lakkamatut piina. Suurest valust viskas ta Lichase merre ja see uppus. Valust pääsemiseks käskis ta lõpuks tuleriida kokku kanda ja kui ta sellele heitis, tundis ta rõõmu, et piinast vabaneb. Deianeira poos juba enne seda end suurest häbist ja meeleheitest üles.
Nende poeg Hyllos abiellus Iolega.
Deianeira kunstis.
Deianeirat on maalinud Arnold Böcklin, Guido Reni ja Peter Paul Rubens. Camille Saint-Saëns on kirjutanud ooperi "Deianeira".
Julius Nepos

Julius Nepos (430–480) oli eelviimane Lääne-Rooma keiser aastail 474–475.
Julius Nepose nimetas keisriks Ida-Rooma keiser tema naise lähisugulane Leo I pärast Glyceriuse kukutamist. Siit tuli ka tema hüüdnimi Nepos ('onupoeg' ladina keeles).
Pärast lühikest valitsusaega sundis Orestes ta 475 põgenema Dalmaatsiasse.
Et Julius Nepos oli Ida-Rooma riigi soosik, siis ei tunnustanud Ida-Rooma keiser talle järgnenud Romulus Augustulust Lääne-Rooma keisrina. Kui ta oli seatud fakti ette, et Itaalias valitseb Odoaker, siis nimetas Leo I Odoakeri Julius Nepose asekuningaks Itaalias.
Julius Nepose tapsid ta oma sõdurid arvatavasti endise keisri Glyceriuse käsul, oletatavasti kättemaksuks.
Mahilioŭ vapp

Magiljovi vapp on Valgevene Magiljovi linna vapp. Esimese vapi sai linn 1577. aastal.
Praegu kasutatakse 1661. aastast pärinevat vappi.
480

480. aasta
Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand
Aastakümned: 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad 470. aastad - 480. aastad - 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad 530. aastad
Aastad: 475 476 477 478 479 - 480 - 481 482 483 484 485
Ahhal-tekiini hobune

Ahhal-tekiini hobune on hobusetõug, mis pärineb algselt Türkmenistani kõrbetest.
Ahhal-tekiini hobune on kõrge, sale ja sihvakas, pika kaela ning hõreda laka ja sabaga. Paljudel ahhal-tekiini hobustel on kuldne läige.
Ahhal-tekiini hobust peetakse üheks vanimaks tõuks maailmas. Arvatakse, et see tõug on ligi 3000 aastat vana. Tõug on pärit Türkmenistanist ning nad on tuntud oma vastupidavuse ja välimuse poolest. Tänapäeval kasvatatakse kõige rohkem ahhal-tekiine Venemaal ja Türkmenistanis, kuid neid ka Euroopas, Austraalias ja Ameerikas. 
Ahhal-tekiinide keskmine turjakõrgus on 157 cm ja neile on iseloomulik metalse läikega värvused. Enim levinud värvused on kõrb, võik, palomino, raudjas, must ja hall. Ahhal-tekiinidel on väike pea, koos sirge või veidi kumera profiiliga ja suhteliselt pikkade kõrvadega. Neil on suured ilmekad silmad, pikk kael (iseloomulik on ka põdrakael), hõredad lakk ja saba, peenikesed jalad ning lauged õlad. 
Iseloomult teatakse ahhal-tekiine kui ühe inimese hobuseid, nad on elavad ja temperamentsed. Nad on vastupidavad ja nõtke liikumisega, samuti väga edukad spordis. Ahhal-tekiinid sobivad väga hästi kestvusratsutamisesse ehk rännakusse, aga ka koolisõitu, krossi ja takistussõitu. Absent, 8-aastane ahhal-tekiini täkk, võitis 1960. aastal Roomas toimunud olümpiamängudel kuldmedali koolisõidus. Neli aastat hiljem võitis ta Filatoviga Tokyos toimunud olümpiamängudel pronksmedali ja 1968. aastal võideti meeskondlik kuld Ivan Kalitaga.