Brunei

Brunei (ametlikult Brunei Darussalami Riik) on riik Kagu-Aasias Kalimantani saare põhjaosas Lõuna-Hiina mere ääres. See on ainus riik, mille maismaa territoorium asub tervikuna Kalimantani saarel. Tänapäeval on lisaks Bruneile iseseisev sultaniriik ka Omaan.
Nimi.
Brunei nime tähendus pole teada. Ühe legendi järgi võib nimi tuletuda malai keeles väljendist "Baru nah", mis tähendab 'see on seesama'. Piirkonnale olevat nime andnud esimene moslemist sultan Muhammad Shah.
Teise versiooni järgi tuletub nimi sanskritikeelsest sõnast "váruṇa" (वरुण) – 'vesi'.
Riigi ametliku nimetuse ülejäänud osad on "Negara", mis tähendab malai keeles 'riiki' ja araabia keeles tähendab "Darussalam" 'rahu maja'.
Asend.
Brunei asub Kalimantani saare põhjaosas. Ainsa maismaa naabri, Malaisia Sarawaki osariigiga, on Bruneil 381 kilomeetrit ühist maismaapiiri. Riigi maismaa territoorium koosneb põhiterritooriumist ja sellest idas asuvast Temburongi eksklaavist (pindalaga 1306 km²), mida eraldab Malaisiale kuuluv Limbangi jõe org.
Riigi rannajoone kogupikkus on 161 kilomeetrit.
Loodus.
Brunei paikneb Kalimantani saare põhjaosa rannikumadalikul. Riigile kuulub 33 väikesaart, millest enamik on jõesaared. Kalimantani saare ainulaadne elusloodus tagab Brunei looduse liigilise mitmekesisuse.
Pinnamood.
Valdava osa riigist katavad madalad tasandikud. Temburongi eksklaav on mägine, mida liigendavad jõeorud. Seal asub riigi kõrgeim koht Bukit Pagoni mägi (1850 m).
Veestik.
Bruneis voolab mitu jõge. Riigi suuremad jõed voolavad lõunast põhja suunas ja suubuvad Lõuna-Hiina merre. Riigi pikim jõgi on Belaiti jõgi. Brunei jõe ääres asub riigi pealinn Bandar Seri Begawan ja sultani residents.
Omapärase kujuga Tasek Merimbuni järv on riigi suurim järv. Riigis asuvad ka Luagan Lalaki ja Luagan Kandoli järved.
Taimestik.
Riigi pindalast 81% on kaetud metsaga. 3,2% riigi pindalast on kaetud mangroovimetsaga. Riigis leidub erinevaid soometsi ja mägimetsi. Bruneis leidub 6000 liiki kõrgemaid taimi. Taimede liigirikkuse tõttu on metsades eristatud 32 kasvukohatüüpi.
Loomastik.
Brunei loodusest on tuvastatud 12 liiki kahepaikseid. Riigi looduses leidub 50 liiki [[roomajad|roomajaid], sealhulgas 19 mürkmao liiki.
Riigis on kirjeldatud 498 liiki linde.
Brunei looduses elab 121 liiki [[imetajad|imetajaid]]. Haruldased imetajad on [[leopard]], [[ninaahv]] ja orav ("Rheithrosciurus macrotis").
Keskkonnakaitse.
Brunei vanim rahvuspark on Ulu Temburongi rahvuspark, riigis leidub mitu loodusreservaati. Kuival aastaajal kimbutavad Bruneid metsatulekahjud. [[August]]ist [[september|septembrini]] [[1994]] kattis Bruneid [[sudu]]. [[15. juuni]]l [[1991]] kattis Bruneid [[Pinatubo]] vulkaani purskest tekkinud tuhapilv.
Keskkonnakaitse järelevalvet teostavad keskkonna ja arenguministeerium, mis püüavad riigi elanike seas suurendada keskkonnateadlikkust.
Kliima.
Bruneis valitseb [[troopiline kliima]]. Aasta keskmine ööpäevane temperatuur kõigub + 23 ja + 32 °C vahel. Keskmine ööpäevane õhuniiskus on kogu aasta läbi 80% ümber. Vihmaperiood kestab [[november|novembrist]] [[detsember|detsembrini]].
Riigikord.
[[Pilt:Hassanal_Bolkiah_2013.jpg|pisi|püsti|Praeguse Brunei sultani [[Hassanal Bolkiah]]i ajal riik iseseisvus]]
Brunei on [[absoluutne monarhia]]. Riigipea ja valitsusjuht on sultan, kellele kuulub [[täidesaatev võim]]. Sultan määrab ametisse ministrid.
[[Seadusandlik võim]] kuulub 36-liikmelisele Seadusandlikule Kogule ("Majlis Mesyuarat Negara Brunei"). Seadusandliku Kogu liikmed määrab sultan ametisse viieks aastaks.
Riigis tegutsevad väikesed parteid, nagu Rahvuslik Arengupartei ja Rahva Teadlikkuse Partei, kuid nende liikmeskonnad on väikesed ja tegevusvabadus piiratud.
Riigi põhiseadus võeti vastu [[29. september|29. septembril]] [[1959]]. Riigis kehtib [[šariaat|šariaadist]] tingituna duaalne kohtusüsteem. Lisaks šaria-kohtule tegutseb ka ilmalik kohus.
Bruneil on territoriaalseid nõudeid [[Spartley saared|Spartley saarte]] üle.
Haldusjaotus.
[[Fail:Brunei, administrative divisions - et - colored.svg|pisi|Brunei ringkonnad]]
Brunei jaguneb neljaks ringkonnaks ("daerah"), mis omakorda jagunevad 38 alaringkonnaks ("[[mukim]]"):
Riigikaitse.
[[Pilt:Royal_Brunei_Land_Force_soldiers,_2010.jpg|pisi|Brunei maajõudude sõdurid õppusel]]
Brunei Kuninglikud Relvajõud koosnevad Brunei Kuninglikest Maajõududest, Brunei Kuninglikust Mereväest, Brunei Kuninglikust Õhuväest ja väljaõppekeskusest. Brunei Kuninglikud Relvajõud moodustati [[31. mai]]l [[1961]].
Relvajõudude ülesandeks on seista vastu Brunei suveräänsust otseselt või kaudselt ohustavatele välisjõududele ja terrorismile ning tagada avalikku korda.
Kuninglikud Maajõud koosnevad 3 pataljonist, ühest toetusüksuse pataljonist ja tagalaväeosast. Maaväe koosseisus on ühtlasi insenerieskadron, jõepatrullide eskadron, logistikaüksus, meditsiiniüksus ja transpordiüksus.
Brunei õhujõud koosnevad 7 üksusest, mis omakorda jagunevad eskadronideks ja toetusüksusteks.
Rahvastik.
Brunei rahvaarv oli 2016 rahvaloenduse alusel 417 256 inimest. 2017 oli riigi hinnanguline rahvaarv 421 300 inimest, kellest mehi oli 216 400 ja naisi 204 900.
Rahvastiku koosseis.
2017. aasta andmetel moodustasid malaid enamuse riigi elanikkonnast – 65,8% ehk 277 300 elanikku. Hiinlased moodustasid järgmise suure rahvusgrupi ehk 10,2 protsenti elanikkonnast (43 100 elanikku). 69,6% rahvastikust elab Brunei Muara ringkonnas. Samas Temburongi piirkonnas elab vaid 2,4% riigi rahvastikust. Riigi keskmine rahvastikutihedus on 73 inimest/km.
Vanuseline struktuur.
2017 oli Brunei elanike hinnanguline vanuseline struktuur järgmine: 21,8% elanikest on nooremad kui 15-aastased, 5,4% 65-aastased või vanemad. Riigi elanike mediaanvanus on 30,1 eluaastat.
Keeled.
Brunei riigikeeleks on malai keele standardne vorm, kuid riigis kasutatakse kõnekeelena malai keele brunei dialekti. Lisaks kasutavad elanikud ka malai keele dajaki ja ibani dialekte.
Samuti kasutatakse riigis [[inglise keel]]t ja [[hiina keel]]e mini-nani murret.
Religioon.
Brunei riigiusk on [[islam]].
Transport.
[[Pilt:Boats_Beside_the_Brunei_river.jpg|pisi|Veetaksod]]
Brunei teedevõrgu kogupikkus on 2976 kilomeetrit, millest sillutatud teid on 2559 kilomeetrit. Riigis toimib [[Vasak- ja parempoolne liiklus|vasakpoolne liiklus]]. Riigile iseloomulikud transpordivahendid on veetaksod.
Riigis tegutseb üks lennuväli ja 3 heliporti. Riigi peamine [[sadam]] on Muara sadam.
[[2013]]. aastal avatud Pandaruani sild ühendab Malaisiat ja Bruneid.
Riigis on varem toiminud ka [[kitsarööpmeline raudtee]].
Ajalugu.
[[977]]. aastal Po-ni valitseja saadetud kiri [[Hiina keiser|Hiina keisrile]] on teadaolevalt varaseim kirjalik allikas, mis mainib Brunei ala. [[1365]] koostatud [[jaava keel|jaavakeelne]] [[manuskript]] kirjeldab Barune piirkonda kui [[Majapahit]]i [[vasall]]i. [[1369]] ründasid [[Sulu saared|Sulu saarte]] valitseja väed Po-nid ja rüüstasid selle territooriumi. [[1371]] kontrollis Majapahiti riik Po-ni riiki.
Brunei valitseja võttis [[14. sajand]]il vastu islami ja sai esimeseks Brunei sultaniks [[Muhammad Shah]]i nime all. Sultanite valitsemise all kujunes Brunei Kagu-Aasia mõjukaks mereriigiks, mis kontrollis ulatuslikke territooriume Kalimantanil ja Lõuna-Filipiinidel.
Brunei oli [[16. sajand]]il Kagu-Aasias tähtis islamikeskus, kus asus islamimaailma üks suuremaid [[mošee|mošeid]]. [[1578]] väisas Bruneid [[Hispaania]] meresõitja Alonso Beltrán ja [[Filipiinid|Filipiine]] oma tugipostina kasutanud Hispaania kuulutas Bruneile sõja. Bruneid nõrgestasid sisepoliitilised vastuolud troonipäriluse pärast, kuna sultan [[Saiful Rijal]]i vend asus Hispaania poolele, et saada ise Brunei sultaniks. [[16. aprill]]il 1578 vallutas Hispaania Brunei pealinna, sultan pidi põgenema [[Meragang]]i ja sealt [[Jerudong]]i. Hispaania väed hülgasid [[koolera]] tõttu [[juuni]]s 1578 Brunei ja pöördusid tagasi [[Manila]]sse. [[1660]]–[[1673]] rüüstas Bruneid kodusõda.
Kui [[1846]] puhkes Bruneis taas vaidlus troonipäriluse üle, ründasid riiki britid. Sisepoliitiliste rahutuste tõttu jagas Brunei sultan maavaldusi rahutusi maha suruda aidanud [[James Brooke']]ile, keda ta tunnustas [[Sarawaki radža]]na. Hiljem annekteeris Brooke Bruneilt rohkem maa-alasid, mistõttu Brunei sultan sõlmis brittidega oma riigi kaitseks [[1888]] lepingu, mille alusel ei tohtinud sultan rentida ega pakkuda välisjõududele oma territooriumi ilma Briti impeeriumi nõusolekuta. Kui [[Sarawak]] annekteeris [[1890]] Bruneile kuulunud [[Pandaruani distrikt]]i, ei teinud britid midagi.
[[1906]] juurutatud süsteemi alusel said Briti impeeriumi kodanikud Bruneis üha suuremat võimu. 1959 lõpetati Briti kodanike soosimine Bruneis. [[1926]] avastati Bruneis [[nafta]]t ja [[1928]] hakati naftat puurima.
[[Jaapan]]i keiserlik armee tungis Bruneisse [[16. detsember|16. detsembril]] [[1941]] ja pärast kuuepäevast sõda okupeeriti kogu riik. Jaapanlased sõlmisid Brunei sultani [[Ahmad Tajuddin]]iga kokkuleppe piirkonna valitsemise osas, mille alusel Limbangis resideeriv sultan jäi troonile ja Jaapan määras talle pensioni. [[1944]] alustasid liitlased vasturünnakut jaapanlaste vastu. [[10. juuni]]l [[1945]] maabus [[Muara]]s [[Austraalia]] 9. divisjon ja Jaapani üksused kapituleerusid [[10. september|10. septembril]] 1945. Vasturünnaku käigus pommitati Bandari linna kolm päeva. Briti sõjavägi tegutses Kalimantanil [[juuli]]ni [[1946]].
[[Teine maailmasõda|Teise maailmasõja]] järel moodustati Bruneis Austraalia ohvitseridest koosnev uus valitsus Briti sõjaväe haldusala raames. 1945 taasloodi Brunei riiginõukogu. [[12. aprill]]il 1946 loodi Bruneis esimese poliitilise parteina Barisan Pemuda, mis saadeti [[1948]] laiali. 1959 põhiseaduse alusel sätestati Brunei isevalitsus, kuid välispoliitika ja riigikaitse eest vastutas Suurbritannia. [[1962]] toimus Bruneis monarhiavastane ülestõus, mis soovis luua Põhja-Borneo Föderatsiooni, kuid mille Briti üksused maha surusid. [[1967]] loobus sultan [[Omar Ali Saifuddien III]] ametist ja uueks sultaniks sai [[Hassanal Bolkiah]].
Brunei on [[1. jaanuar]]ist [[1984]] iseseisev riik. [[2013]] kehtestati riigis [[šariaat]].
Eesti ja Brunei suhted.
[[Eesti]] sõlmis Bruneiga diplomaatilised suhted [[1. mai]]l [[2006]].
Haridus.
Riigi haridussüsteem koosneb [[põhiharidus]]est, [[keskharidus]]est ja [[kõrgharidus]]est. Õpilased lähevad [[põhikool]]i 6-aastaselt ja põhikool kestab 7 aastat.
Keskharidussüsteem jaguneb kaheks, madalam aste kestab 3 ja kõrgem 2 aastat.
Pärast keskkooli on võimalik asuda õppima kutsekooli, instituuti, kolledžisse või ülikooli.
Bruneis tegutseb 6 kõrgkooli. Brunei Darussalami ülikool ja Brunei Tehnikaülikool rajati [[1985]].
Kultuur.
[[Pilt:Sultan_Omar_Ali_Saifuddin_Mosque_03.jpg|pisi|Omar Ali Saifuddini mošee]]
Brunei kultuur on pigem malai kultuur, mida on mõjutanud [[animism]], [[hinduism]], [[islam]] ja lääne kultuur.
Riigi kõrgeim hoone on 120 meetri kõrgune rahandusministeeriumi hoone. Tähelepanuväärsemad ehitised on Omar Ali Saifuddini mošee, Jame' Asr Hassanal Bolkiahi mošee ja sultanipalee.
Pealinnas Bandar Seri Begawanis asub Brunei rahvusmuuseum ja Jerudongi lõbustuspark.
Brunei populaarseim spordiala on [[jalgpall]]. Riigi suurim staadion on Hassanal Bolkiahi nimeline staadion, mis mahutab kuni 28 000 pealtvaatajat.
Riigi sportlased on [[olümpiamängud]]el osalenud alates [[1996. aasta suveolümpiamängud]]est [[Atlanta]]s. Riigi sportlased pole olümpiamängudelt medaleid võitnud.
Välislingid.
[[Kategooria:Riigid]]
[[Kategooria:Aasia maad]]
[[Kategooria:Rahvaste Ühenduse maad]]
[[Kategooria:Brunei| ]]