Koroonapandeemia kronoloogia Eestis 2020. aastal

See artikkel räägib koroonapandeemia kulgemisest Eestis 2020. aastal.
Esimene nakatumisjuhtum Eestis leidis kinnitust 27. veebruaril. 12. märtsi hilisõhtul kehtesti eriolukord, mis kestis kuni 17. mai õhtuni.
Koroona vastu hakati vaktsineerima 27. detsembril.
Sel aastal tuvastati Eestis 28 406 nakatunut ja koroona tõttu suri 203 inimest (96 meest ja 107 naist). 2021. aastal kasvas nakatunute ja surnute arv oluliselt.
Jaanuar 2020.
14. jaanuaril hoiatas Terviseamet Hiinas leviva viiruse eest ja soovitas Hiinasse reisimisel sellega arvestada. Sama päeval jõudis Eesti meediasse teade, et Tais diagnoositi ühel hiinlannal viirus, mille puhul kahtlustatakse esimest koroonaviiruse juhtumit väljaspool Hiinat. Sel ajal oli haigus diagnoositud rohkem kui 40 inimesel ning üks inimene oli sellesse surnud. 22. jaanuaril teatas ka Terviseamet viiruse levimistest väljapoole Hiinat.
23. jaanuaril alustas Terviseamet viiruse kohta igapäevaste ülevaadete avaldamist ja hindas Eestis nakatumise riski väga väikeseks. 25. jaanuaril soovitas Terviseamet inimestel oma Hiinat puudutavad reisiplaanid üle vaadata ja 27. jaanuaril andis Välisministeerium soovituse vältida reisimist Hiinasse Hubei provintsi.
28. jaanuaril asus tööle Terviseameti kriisistaap.
31. jaanuaril sai Terviseamet vahendid iseseisvalt koroonaviirust tuvastada ja tõstis nakkuse sissetoomise riskihinnangu taseme madalalt keskmisele. Samal päeval pälvis meediatähelepanu juhtum, kus Tallinnas toimetati kiirabiga haiglasse kaks Hiinast pärit turisti, kes ei ilmunud hotellis hommikusöögile ja kellel hotelli personal kahtlustas seepärast haigust.
Veebruar 2020.
1. veebruaril kinnitas sotsiaalminister Tanel Kiik, et Eesti tervishoiusüsteemil on olemas valmisolek koroonaviiruse piiramiseks ning viiruse võimalikuks jõudmiseks Eestisse on Terviseamet edastanud käitumisjuhised kõigile Eesti raviasutustele ja pädevatele riigiasutustele.
4. veebruaril uuris Terviseamet haiglatest ja kiirabist nende isikukaitsevahendite laoseisu kohta ning 10. veebruaril ilmnevad esimesed signaalid kaitsevahendite tarneprobleemidest.
5. veebruaril tehti Eestis esimene SARS-CoV-2 test.
11. veebruaril andis Maailma Terviseorganisatsioon viirushaigusele ametliku rahvusvahelise tähise COVID-19. Maailmas oli sel ajal haigusse surnud üle 1000 inimese ja haigestunuid oli teadaolevalt ligi 42 000.
25. veebruaril soovitas Terviseamet Hiinast ja Põhja-Itaaliast saabunutel võimalusel 2 nädalat kodus püsida. Eestis oli selleks päevaks tehtud kokku neli koroonaviirusetesti, mis kõik olid negatiivsed.
Esimene nakatumisjuhtum Eestis leidis kinnitust 27. veebruaril. Nakatunu oli iraanlasest Eesti alaline elanik, kes tuli Tallinna bussiga Riiast, kuhu saabus Türgi kaudu Iraanist. Mees kutsus endale ise bussijaama kiirabi vastu ning viidi Lääne-Tallinna Keskhaigla nakkuskliinikusse. Bussis olnud inimesed võeti jälgimise alla. Terviseamet muutis seni keskmisel tasemel olnud haiguse sissetoomise riskihinnangu kõrgeks. Esimese nakatunu tervenemisest anti teada 14. märtsil.
28. veebruaril alustati riskipiirkondadest saabunute jälgimist lennujaamades ja sadamates ning 29. veebruaril alustas Tallinnas tööd nn koroonabrigaad, mille ülesandeks oli vastata koroonaviiruse kahtlusega väljakutsetele.
29. veebruaril saabus Itaaliast Bergamost lennukiga 9 inimest, kellel hiljem tuvastati nakatumine. Neist kolm maandusid Tallinnas ning kuus Riias, kust nad sõitsid Eestisse muu transpordiga. Samuti viibisid lennul Eesti tervishoiutöötajad, kellest üks arst käis pärast reisi kolm päeva tööl.
Märts 2020.
3. märtsil tuvastati teine nakatunu, kes oli saabunud 29. veebruaril Bergamost.
4. märtsil hakati Tallinna lennujaamas ja Tallinna sadama A-terminalis ning 5. märtsil D-terminalis termokaameratega kontrollima riiki sisenevate inimeste kehatemperatuuri. Eksperdid pidasid seda lahendust nakatunute tuvastamisel võrdlemisi ebatõhusaks, kuid väärtustasid inimeste riskidest teavitamise vajadust. 5. märtsil alustati maismaapiiril reisibussides ja rongides riiki sisenevate inimeste kehatemperatuuri mõõtmist.
4. ja 5. märtsil toimus Saaremaal Kuressaares 1400 pealtvaataja silme all kaks võrkpallikohtumist Saaremaa VK ning Powervolley Milano vahel. Algselt Itaalias toimuma pidanud võrkpalli Challenge Cupi veerandfinaali mäng jäeti sealse koroonaviiruse puhangu tõttu ära, kuid klubid leppisid kokku mõlema kohtumise toimumise Saaremaal. Järgmisel nädalal ilmnesid mitmel Itaalia klubi mängijal koroonaviiruse nakkuse sümptomid. Hiljem ilmnes, et see sündmus oli üheks suuremaks nakatumiskoldeks Eestis ning neilt mängudelt korjas nakkuse üles 39 võrkpallivõistlustel osalenut (sh 9 mängijat ja nende abilist). Mitmed võrkpallivõistlustel osalenud külastasid ka samal nädalavahetusel Kuressaares toimunud veinifestivalil, kus haigestus koroonaviirusega omakorda 47 inimest. Hilisema Terviseameti kokkuvõtte järgi haigestus nende kahe ürituse tulemusel esimese ja teise ringi nakatunutena 121 inimest. Sündmuste mõju ja esimeste nakatunute tuvastamine jäi küll alles järgmisse nädalasse.
5. märtsil tuvastati nakkus kahel tallinlasel ja ühel tartlasel, kes olid saabunud 29. veebruaril lennukiga Bergamost. Kokku oli nakatunuid tuvastatud viis.
6. märtsil tuvastati nakkus viiel tallinlasel, kes olid saabunud 29. veebruaril lennukiga Bergamost. Sellega tõusis teadaolevate nakatunute arv kümneni. Bergamost saabunute hulgas oli nakatunud ka üks Tallinna Kristiine Gümnaasiumi õpilane, kel olid haigusnähud juba reisilt tulles, kuid kes läks päevaks kooli. Nakatunud õpilasest teavitati kooli, mille peale otsustas kool katkestada statsionaarse õppe vähemalt kaheks järgnevaks nädalaks ning minna üle kaugõppele.
7. märtsil toimus Võrumaal Navi seltsimajas sporditreeneri Urmas Tali juubel, kus umbes 80 osaleja hulgas oli Taist puhkuselt tulnud inimene, kellel tuvastati hiljem haigus. See kujunes tuvastatud nakatunute arvu järgi kõige suuremaks nakkuskoldeks Eestis – Terviseameti hilisema kokkuvõtte järgi nakatus selle ürituse tulemusel 80 inimest, kellest 60 nakatusid otse sünnipäevapeol ja ülejäänud omakorda peol käinute kaudu.
10. märtsil tuvastati kolm nakatunut, kaks Põhja-Itaaliast ja Prantsusmaalt naasnud tallinlast ning üks Põhja-Itaaliast läbi Genfi saabunud Eesti kodanik. Sellega tõusis nakatunute arv 13-ni ja jälgimise all oli umbes 200 inimest. Kõik nakatunud põdesid kerget vormi ning neist 12 olid kodusel ravil.
11. märtsil tuvastati neli nakatunut: kaks saarlast, üks tallinlane ja üks tartlane. Nakatunute koguarv tõusis 17 inimeseni. Saaremaa juhtumeid seostati nädal varem toimunud Itaalia võrkpalliklubi külastusega, üks nakatunu oli Saaremaa VK tegevjuht Hannes Sepp. Nakatunud tartlane oli saabunud 7. märtsil Itaaliast Milano–Riia lennuga.
12. märtsi õhtuks oli Terviseameti teatel Eestis 27 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu ning tuvastatud viiruse kohalik levik Eestis. Üks nakatunu oli Tartu Ülikooli arstiteadusüliõpilane, kes nakatununa osales kahel päeval õppetöös. Üks nakatunud harjumaalane oli osalenud 7. märtsil Võrumaal Navi seltsimajas toimunud peol. Võru linnavalitsus pidas õhtul kriisikoosoleku, kus otsustati sulgeda 17. märtsi õhtuni kõik koolid, lasteaiad ja muud avalikud asutused. Viljandi Gümnaasium sulges koolimaja ja läks üle distantsõppele, kuna Navi seltsimaja peol oli osalenud ka gümnaasiumi õpetaja.
Hilisõhtul kehtestas valitsus Eestis eriolukorra kuni 1. maini ja mida 24. aprillil pikendati kuni 17. maini.
13. märtsi hommikul oli Eestis registreeritud 41 laboratoorselt kinnitatud haigusjuhtu. Lisandunud 24 nakatunust 21 tuvastati Harjumaal, 16 Saaremaal ja 4 Tartumaal. Õhtuks oli nakatunuid tuvastatud 79, nende seas ka esimesed juhtumid Pärnumaal, Ida-Virumaal ja Viljandimaal. Teste oli tehtud 701. Viirus tuvastati ühel Kalevi jalaväepataljoni ajateenijal, kes oli nädal varem Saaremaal võrkpallimängul viibinud, ning Pärnu Ülejõe Põhikooli õpetajal, kes viibis eelneval nädalavahetusel Saaremaal, ühel Tartu Ülikooli Kliinikumi töötajal ja Viljandi Gümnaasiumi õpetajal.
Terviseamet tõstis riikliku tervisesüsteemi valmisoleku teisele tasemele, millega anti muuhulgas haiglatele korraldus piirata plaanilise töö mahtu ja teha täiendavaid ettevalmistusi võimalike uute viirushaigete vastuvõtuks. Valitsus andis teada kavast langetada mõne sektori makse ja võtta vähemalt miljard eurot laenu löögi alla sattunud majanduse abistamiseks.
14. märtsil hommikuks oli tuvastatud 68 uut nakatunut, sellega oli Eestis haigus tuvastatud 109 inimesel. Õhtuks tuvastati veel 6 nakatunut Pärnus. Esmastel andmetel tuvastati Harjumaal 54, Saaremaal 31, Pärnumaal 12, Võrumaal 9, Tartumaal 6 ja Virumaal 3 haigestunut. Selgus, et seni avaldatud maakondade info näitas analüüsi teinud laborite asukohta ja mitte nakatunute elukohta. Laborid asusidki ainult Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis ning lisaks sellele olid eristaabid Saaremaal ja Võrumaal. Kõik nakatunud olid kodusel ravil, haiglast oli välja kirjutatud ka esimene tervenenud patsient.
Valitsus kehtestas 14. märtsil karantiini Saaremaa, Hiiumaa, Muhumaa, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu saartele, lubades saartele liikuda ainult püsielanikel. Kuressaare haigla rakendas viiruseproovide võtmisel tekkinud umbes 36-tunnise järjekorra tõttu "drive-in" testimist. Kahe päeva pärast keelas Terviseamet aga selle ära, kuigi Kuressaare haigla ravijuht leidis, et antud meetod õigustas ennast igati. Omakorda päev hiljem anti teada, et mitmes Eesti linnas hakatakse avama "drive-in" testimispunkte ning süsteem taastati ka Kuressaares.
14. märtsist keelati ka kokkusaamised vanglates, et vältida viiruse levikut kinnipidamisasutustesse.
15. märtsi hommikuks oli haigus tuvastatud 135 inimesel ning kokku oli tehtud 971 testi. Ressursside säästmiseks keskenduti ainult riskirühmadesse kuuluvate inimeste testimisele. Õhtuks oli nakatunuid tuvastatud 171. Valitsus teatas plaanist hakata piirama Schengeni sise- ja välispiiri ületamist ning taastada piirikontroll alates 17. märtsist.
16. märtsi hommikuks oli viirus diagnoositud 205 inimesel ning tõenäolist nakatunute arvu peeti hulga suuremaks. Terviseamet otsustas üle minna ainult raskes seisus haigete testimisele. Kokku oli selleks ajaks tehtud 1387 testi. Haigestunute maakondlik jaotumine rahvastikuregistris registreeritud elukoha järgi oli: Harjumaal 73 inimest, Saaremaal 57, Võrumaal 25, Pärnumaal 15, Tartumaal 12, Ida-Virumaal 4, Põlvamaal 3, Raplamaal ja Viljandimaal 2 ning Hiiumaal, Jõgevamaal, Järvamaal ja Valgamaal 1. Nelja inimese kohta puudusid registris elukohaandmed ning nelja nakatunu info oli puudulik.
Häirekeskus ja Terviseamet avasid ööpäevaringselt toimiva infotelefoni 1247, mis hakkas nõu andma koroonaviirusega seotud küsimustes.
17. märtsist taastati piirikontroll kogu riigipiiri ulatuses ning keelati välisriikide kodanikel Eestisse sisenemine. Sellele reeglile oli mitmeid erandeid, näiteks ei piiratud haigusnähte mitteomavate rahvusvahelist kaubavedu teostavate inimeste liikumist ning lubati koduriiki teel olevate välismaalaste transiiti.
17. märtsi hommikuks oli nakatunuid tuvastatud 225, teste oli kokku tehtud 1625. 18. märtsi hommikuks oli viirus tuvastatud 258 inimesel, 19. märtsi hommikuks oli neid 267 ja 20. märtsi hommikuks 283.
20. märtsil avati Tallinnas "drive-in" testimine ning järgnevatel päevadel lisandusid ka Tartu, Pärnu, Kuressaare, Viljandi, Narva, Paide ja Kohtla-Järve. Testimine muutus võimalikuks ka perearsti saatekirja alusel.
21. märtsi hommikuks oli tehtud 2812 testi ning tuvastatud 306 nakatunut. Haiglaravil oli 14 inimest, neist kaks intensiivravil (üks stabiilses ja üks kriitilises seisus). Eelkõige testiti haigustunnustega eakaid ja krooniliselt haigeid ning tervishoiutöötajaid. Laustestimisest loobumist põhjendas Terviseamet isikukaitsevahendite puudusega.
22. märtsi hommikuks oli tehtud 3229 testi ning tuvastatud 326 nakatunut, kellest 4 oli tervenenud. Haiglaravil oli 15 inimest. Päeval lisandus 26 uut nakatunut, mis tõstis koguarvu 352-ni. 23. märtsi õhtuks oli haiglaravil 17 inimest, kellest intensiivravi vajas kuus ja kriitilises seisus oli neli haiget. Meediatähelepanu pälvis ka saarlaste kriitika Terviseameti aadressil. Terviseamet põhjendas tekkinud olukorda sellega, et kogu info ei olnud nendeni jõudnud.
Seoses varem jõustunud piirikontrolli taastamisega sisepiiril võeti sadamast maha oma rolli kaotanud termokaamerad. Samas oli varem nenditud, et kaamerad ei tulnud reisijate seast palavikuga inimeste tuvastamisega toime. Lennujaam oli aga lasknud termokaamerad püsivalt paigaldada.
24. märtsi hommikuks oli tehtud 4041 testi ja tuvastatud 369 nakatunut, kellest 7 olid tervenenud. Maakonniti oli kõige rohkem nakatumisi tuvastatud Harjumaal (133), Saaremaal (114) ja Võrumaal (43). Õhtuks oli haiglaravil 28 patsienti, kellest seitse olid intensiivravis ning neist omakorda viie seisund oli kriitiline.
Koroonaviiruse teadusnõukoda andis eriolukorra valitsuskomisjonile soovitused haiguse leviku tõkestamiseks. Leiti, et tuleks veelgi vähendada inimeste viibimist avalikes ruumides. Ühtlasi hinnati, et kahe nädala pärast võib Eestis intensiivravi vajada üle saja inimese ning kolme nädala pärast võib neid olla juba 200...300. Seejuures olevat sel ajal III astme intensiivravi voodikohti Eestis 157, millest 51% olid selle kuupäeva seisuga vabad, ning II astme intensiivravi voodikohti 193, millest umbes 50 saaks muuta III astme voodikohtadeks. Samal päeval anti teada, et alates 25. märtsist hakkab kehtima nn 2 + 2 reegel (liikuda mitte rohkem kui kahekesi ja hoida teistest vähemalt 2-meetrist vahemaad) ning alates 27. märtsist suletakse kaubanduskeskused.
24. märtsil määrati Terviseameti kriisistaabi hädaolukorra meditsiinijuhiks Põhja-Eesti Regionaalhaigla kiirabikeskuse juhataja Arkadi Popov. Hädaolukorra meditsiinijuhi ülesanne on koordineerida Eesti raviasutuste tegevust hädaolukorra vältel üle Eesti ning tal on õigus anda korraldusi tervishoiuteenuste ümberkorraldamiseks.
25. märtsi hommikuse seisuga oli viirus diagnoositud 404 inimesel. Teste oli tehtud 4809. Kõige rohkem uusi juhtumeid tuvastati Tartumaal. Samal päeval anti teada esimesest koroonase surnud patsiendist.
26. märtsist hakati statistikat avaldama terviseinfosüsteemi andmetel, algallika muutus tingis uute nakatumisjuhtumite järsu hüppe. Hommikuse seisuga oli nakatunuid tuvastatud 538 ning teste tehtud 7090. Enim uusi nakatunuid leiti Harjumaal (59), Saaremaal (54) ja Tartumaal (10). Õhtuse seisuga oli haiglaravil 34 inimest, kellest seitse olid intensiivravis ja kuue seisukord oli kriitiline. Tervenenuid oli 11.
26. märtsil teatas Terviseamet, et päev varem tuvastati Saaremaal nakkus kahel Südamekodu hooldekodu elanikul. Samal päeval võeti proovid kõigilt hooldekodu elanikelt ning seal viibinud töötajatelt. 27. märtsi õhtuks tuvastati nakkus veel 22 hooldekodu elanikul ja kolmel töötajal.
27. märtsi hommikuks oli tuvastatud 575 nakatunut ning tehtud tehtud 8121 koroonaviiruse testi. Tervenenud oli 11 ja haiglaravil 40. Seitse inimest oli intensiivravil ja kriitilises seisus. Sellest päevast alates suleti kaubanduskeskused, kuid lahti jäid toidupoed ja apteegid ning veel mõned teeninduskohad. Moodustati Riigikantselei juhitav plaanimisrühm ülesandega koostada kriisi läbimise ja sellest väljumise strateegia.
28. märtsi hommikuks oli tuvastatud 640 nakatunut.
29. märtsi hommikuks oli tuvastatud 679 nakatunut ja tehtud 10 396 testi, ööpäevaga oli lisandunud 39 uut juhtumit ja kaks uut surmajuhtumit. Tervenenud oli 20 inimest ja haiglaravil 56. Nakkus tuvastati Alutaguse hoolekeskuse 89-aastasel elanikul, Terviseamet alustas hoolekeskuse elanike ja töötajate testimist. Saaremaa vald teatas plaanist rajada kriisikodu kõigis hooldekodudes viirusega nakatunud klientide majutamiseks, kes haiglaravi ei vaja. Saaremaa kriisikomisjoni juhitava kriisikoduna kasutati hooldekodu Südamekodu Upal asuvat maja.
30. märtsi hommikuks oli tuvastatud 715 nakatunut ja tehtud 11 252 testi, ööpäevaga oli lisandunud 36 uut juhtumit. Haiglaravil oli 56 inimest, neist kümme intensiivravil. Alutaguse hoolekeskuses leiti nakkus veel kolmel elanikul ja ühel töötajal. Terviseamet taotles Kuressaare haigla koroonapatsientide ravi toetamiseks kaitseväelt välihaiglat, mis hakkas koos kaitseväe ning tsiviilpersonaliga patsiente vastu võtma alates 2. aprillist.
31. märtsi hommikuks oli tuvastatud 745 nakatunut ja tehtud 12 401 testi, ööpäevaga oli lisandunud 30 uut juhtumit. Surnud oli üks patsient, mis viis surnute arvu neljani. Haiglaravil oli 91 inimest, neist 13 intensiivravil olevat inimest oli kriitilises seisus. Tervenenud oli 26 inimest.
Kumulatiivne tuvastatud nakatanute arv Eestis pandeemia alguses 2020. aasta kevadel. Allikas Terviseamet
Aprill 2020.
1. aprilli hommikuks oli tuvastatud 779 nakatunut ja tehtud 14 353 testi. Suri viies haigestunu, kelleks oli 81-aastane naine. Haiglas oli 95 patsienti, neist 15 inimest juhitaval hingamisel.
2. aprilli hommikuks oli tuvastatud 858 nakatunut ja tehtud 15 725 testi. Suri kuus haigestunut, kokku oli haigusse surnud 11 inimest. Haiglas oli 85 patsienti, neist 16 inimest juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 45 inimest. Avati Kuressaare välihaigla.
3. aprilli hommikuks oli tuvastatud 961 nakatunut ja tehtud 18 290 testi. Suri üks haigestunu, kokku oli haigusse surnud 12 inimest. Haiglas oli 90 patsienti, neist 16 inimest juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 48 inimest.
4. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1018 nakatunut ja tehtud 19 091 testi. Suri üks haigestunu, kokku oli haigusse surnud 13 inimest. Haiglas oli 113 patsienti, neist 20 inimest intensiivravis. Haiglatest oli välja kirjutatud 59 inimest. Samal ajal oli pandeemia nõudnud Euroopas juba üle 45 000 inimelu, kõige tugevamalt olid mõjutatud Itaalia ja Hispaania. Hakkasid kehtima piirangud korraga kauplustes viibivate klientide arvule. Kaupmeestele tuli korraldus ootamatult, sest see kuulutati välja eelmise päeva õhtul. Tallinnas pandi karantiini Alasi tänava kodutute öömaja, kus tuvastati üks nakatunu.
5. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1097 nakatunut ja tehtud 21 004 testi. Suri kaks haigestunut, kokku oli haigusse surnud 15 inimest. Haiglas oli 130 patsienti, kellest 17 olid intensiivravis. Haiglatest oli välja kirjutatud 62 inimest.
6. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1108 nakatunut ja tehtud 21 866 testi. Suri neli haigestunut, kokku oli haigusse surnud 19 inimest. Haiglas oli 129 patsienti, kellest 14 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 62 inimest. Riigikantselei juhitav plaanimisrühm asus koostama kriisi läbimise ja sellest väljumise strateegiat, mille esmaversiooni tutvustamine valitsuskomisjonile plaaniti 14. aprilliks. Sotsiaalminister Tanel Kiik andis teada plaanist, mille abil loodetakse juhuvalimiga leitud inimesi testides saada täpsemat teavet viiruse leviku kohta. Vastavat töörühma juhivad Ruth Kalda, Indrek Reimand ja Kristi Rüütel.
7. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1149 nakatunut ja tehtud 23 546 testi. Haigusse oli surnud 21 inimest. Haiglas oli 130 patsienti, kellest 12 inimest olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 69 inimest. Riik teatas kavast alustada järgmisel nädalal inimeste testimist juhuvalimi alusel.
8. aprilli hommikuks oli tuvastatud 1185 nakatunut ja tehtud 24 813 testi. Haigusse oli surnud 24 inimest. Haiglas oli 139 patsienti, kellest 11 inimest olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 72 inimest. Hiljem liigutati üks positiivne testitulemus ühe järgmise päeva statistikasse. Üks eelneva ööpäeva sees surnutest töötas hooldajana Kuressaare haiglas ja see oli esimene tervishoiutöötajaga seotud surm. Kokku oli üle Eesti haigestunud 102 tervishoiutöötajat ja eesliinitöötajate laustestimine näitas väga väikest levikut.
Alates 8. aprillist said perearstid õiguse suunata põhjendatud kahtluse korral testimisele kõiki nakkusele viitavate sümptomitega inimesed sõltumata vanusest ja kaasuvatest haigustest.
9. aprilli seisuga oli tuvastatud 1207 nakatunut ja tehtud 26 416 testi. Viimase ööpäeva jooksul uusi surmajuhtumeid ei esinenud. Haiglas oli 134 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 83 inimest. Valitsus toetas haridusminister Mailis Repsi plaani taastada alates 15. maist koolides vabamas vormis õpe. Põhikooli lõpueksamid jäeti ära ja gümnaasiumilõpetajad pidid sooritama ainult kaks riigieksamit. Algas kuni 12. aprillini kestnud Eestist korraldatud ülemaailmne häkaton, mis otsis tehnoloogilisi lahendusi, mis aitaks kriisiga hakkama saada.
10. aprilli seisuga oli tuvastatud 1258 nakatunut ja tehtud 27 883 testi. Viimase ööpäeva jooksul ühtegi uut surmajuhtumit ei esinenud. Haiglas oli 138 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 93 inimest.
11. aprilli seisuga oli tuvastatud 1304 nakatunut ja tehtud 29 456 testi. Ühtegi uut surmajuhtumit ei esinenud ning haigusse surnute arv püsis seega jätkuvalt 24 inimese peal. Haiglas oli 146 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 93 inimest. Kehtima hakkas Soome sisenemise piirang, mille raames ei lubanud Tallinna ja Helsingi vahel sõitvad laevad enam oma pardale reisijaid. Eestis lõpetati valitsuse otsusel sõiduõpe autokoolides.
12. aprilli seisuga oli tuvastatud 1309 nakatunut ja tehtud 30 349 testi. Haigusse oli surnud 25 inimest. Haiglas oli 153 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 98 inimest.
13. aprilli seisuga oli tuvastatud 1332 nakatunut ja tehtud 30 764 testi. Haigusse oli surnud 27 inimest. Haiglas oli 157 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 102 inimest. Kuressaare haigla sai senisest parema koroona diagnoosimise võimekuse, mis lühendab testide vastuse saamist varasema 36–46 tunni pealt nelja tunnini.
14. aprilli seisuga oli tuvastatud 1373 nakatunut ja tehtud 32 263 testi. Haigusse oli surnud 31 inimest. Haiglas oli 146 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 115 inimest. Kuressaare haigla töökoormuse vähendamiseks otsustati viia osa patsiente üle mandril asuvatesse haiglatesse.
15. aprilli seisuga oli tuvastatud 1400 nakatunut ja tehtud 33 967 testi. Haigusse oli surnud 35 inimest. Haiglas oli 147 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 117 inimest. 15. märtsi seisuga oli enim nakatunud inimesi Saaremaal (502). Järgnesid Harjumaa (454), Pärnumaa (86), Tartumaa (85), Ida-Virumaa (84), Võrumaa (75), Raplamaa (21) ja Viljandimaa (20). Teadmata oli 15 inimese elukoht.
16. aprilli seisuga oli tuvastatud 1434 nakatunut ja tehtud 36 024 testi. Haigusse oli surnud 36 inimest. Haiglas oli 137 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 133 inimest.
17. aprilli seisuga oli tuvastatud 1459 nakatunut ja tehtud 37 594 testi. Haigusse oli surnud 38 inimest. Haiglas oli 129 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 145 inimest. Tartu Ülikooli ühe ühiselamu kuus elanikku andsid positiivsed koroonaproovid ning testima hakati teisi sama ühiselamu elanikke ning nendega kokku puutunud inimesi.
18. aprilli seisuga oli tuvastatud 1512 nakatunut ja tehtud 39 605 testi. Haigusse oli surnud 38 inimest. Haiglas oli 122 patsienti, kellest 11 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 162 inimest. Tartu Ülikooli ühiselamus oli võetud ligi 300 proovi ning tuvastatud 16 nakatunut. 
19. aprilli seisuga oli tuvastatud 1528 nakatunut ja tehtud 40 333 testi. Haigusse oli surnud 40 inimest. Haiglas oli 125 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 164 inimest. Tuvastatud haigusjuhtumite arv Harju maakonnas jõudis järgi Saare maakonnale, mõlemas maakonnas oli tuvastatud 520 haigusjuhtu.
20. aprilli seisuga oli tuvastatud 1535 nakatunut ja tehtud 40 930 testi. Haigusse oli surnud 40 inimest. Haiglas oli 128 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 165 inimest. Harju maakond möödus positiivsete testide üldarvus Saare maakonnast. Tallinnas oli üks suuremaid nakkuskoldeid karantiinis olev Alasi kodutute öömaja, kus vahepeal oli kordustestimistega tuvastatud 17 viirusega nakatunut.
21. aprilli seisuga oli tuvastatud 1552 nakatunut ja tehtud 42 213 testi. Haigusse oli surnud 43 inimest. Haiglas oli 124 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 169 inimest. Terviseamet kinnitas plaanilise ravi taastamise tingimused. Sotsiaalminister Tanel Kiik rääkis ERRi saates "Esimene stuudio", et eriolukorda tõenäoliselt pikendatakse. Ta tõi ka välja, et viiruse Eestisse jõudmine on kaardistatud ning seda tõid Eestisse sadakond inimest, kellest 30 tuli Austriast, 20 Itaaliast ning ülejäänud 50 jagunesid eri riikide vahel, mida oli kokku 20.
22. aprilli seisuga oli tuvastatud 1559 nakatunut ja tehtud 43 637 testi. Haigusse oli surnud 44 inimest. Haiglas oli 114 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 184 inimest. Valitsus avalikustas piirangute leevendamise kava.
23. aprilli seisuga oli tuvastatud 1592 nakatunut ja tehtud 45 181 testi. Haigusse oli surnud 45 inimest. Haiglas oli 109 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 192 inimest.
24. aprilli seisuga oli tuvastatud 1605 nakatunut ja tehtud 46 281 testi. Haigusse oli surnud 46 inimest. Haiglas oli 103 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 206 inimest. Aktiivsete nakatunute arvu hindasid andmeteadlased samas umbes 350 peale, mis oli enam kui poole väiksem kui aprilli esimesel nädalal.
Valitsus teatas eriolukorra pikendamisest 17. maini. Samas plaani osa piiranguid lõpetada varem ja osa jätta kehtima ka pärast eriolukorra lõppu. Lätis pidi eriolukord kestma 12. maini ja Soomes 13. maini.
25. aprilli seisuga oli tuvastatud 1635 nakatunut ja tehtud 47 331 testi. Haigusse oli surnud 46 inimest. Haiglas oli 99 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 228 inimest.
26. aprilli seisuga oli tuvastatud 1643 nakatunut ja tehtud 47 933 testi. Haigusse oli surnud 49 inimest. Haiglas oli 94 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 233 inimest. Saaremaal toimus protestiaktsioon saarel kehtivate rangete piirangute vastu, eelkõige liikumispiirangu vastu mandrile ja tagasi. Protest leidis aset kujul, kus inimesed tulid tänavale või istusid oma maja ees pingil.
27. aprilli seisuga oli tuvastatud 1647 nakatunut ja tehtud 48 406 testi. Haigusse oli surnud 50 inimest. Haiglas oli 95 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 233 inimest. Valitsus kinnitas otsuse, mille järgi ei toimu Eestis mais ja juunis avalikke üritusi ning suurüritused on ära jäetud kuni augusti lõpuni. Teatati ka otsusest leevendada piiranguid kaubandusele ja teenindusele Saaremaa ja Muhu vallas ning täiendavate erilubade väljaandmise alustamisest, mis lubavad liikuda saarte ja mandri vahel.
28. aprilli seisuga oli tuvastatud 1660 nakatunut ja tehtud 49 527 testi. Haigusse surnute arv püsis 50 peal. Haiglas oli 91 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 240 inimest. Päev hiljem korrigeeriti alla tuvastatud nakatunute ja haiglast välja kirjutatute arvu. Valitsuse teadusnõukogu liikmed soovitasid eriolukorra piiranguid kiiremas tempos leevendada, sest nakatumiste arv langeb üle riigi. Kuressaares alustati Kaitseväe välihaigla kokkupakkimist. Kokku sai seal selle aja jooksul ravi 15 patsienti.
29. aprilli seisuga oli tuvastatud 1666 nakatunut ja tehtud 51 188 testi. Uusi surnuid ei lisandunud. Haiglas oli 89 patsienti, kellest 10 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 236 inimest. Pärnus tuvastati kordustesti käigus Tammiste hooldekodus 17 inimese nakatumine. Varem oli seal tuvastatud kolm nakatunut.
30. aprilli seisuga oli tuvastatud 1689 nakatunut ja tehtud 52 741 testi. Haigusse oli surnud 52 inimest. Haiglas oli 75 patsienti, kellest 9 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 249 inimest.
Surmajuhtumeid päevas pandeemia esimese laine ajal. Graafik katab perioodi 12. märtsist kuni 12. juunini ja põhineb Tervise Arengu Instituudi andmestikul. Esimese laine ajal jäi enim surmajuhtumeid aprilli.
Mai 2020.
1. mai seisuga oli tuvastatud 1694 nakatunut ja tehtud 53 767 testi. Haigusse oli surnud 52 inimest. Haiglas oli 72 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 253 inimest.
2. mai seisuga oli tuvastatud 1699 nakatunut ja tehtud 54 464 esmast testi. Haigusse oli surnud 53 inimest. Haiglas oli 74 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 244 inimest ja lõpetatud oli 256 haigusjuhtu. Tuvastatud juhtude arv Tallinnas jõudis 450-ni. Samal päeval avati välijõusaalid ja vabaõhumuuseumid ning hakati lubama välitingimustes toimuvaid spordiüritusi.
Kuressaare haiglas oli koroonapatsientide arv langenud 16-ni, kellest keegi intensiivravi ei vajanud. Sellest tulenevalt suleti üks neljast koroonaviiruse patsientidele rajatud osakonnast ja alustati seal ruumide puhastust. Ühte neljast osakonnast ei jõutudki kasutusele võtta ning mõne nädala jooksul loodeti sulgeda ka üks kahest allesjäänud osakonnast.
3. mai seisuga oli tuvastatud 1700 nakatunut ja tehtud 55 206 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 75 patsienti, kellest 7 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 247 inimest ja lõpetatud oli 259 haigusjuhtu. Viimase ööpäeva jooksul tuvastati ainult üks uus nakatunu (Pärnu linnas). Selleks ajaks oli terves maailmas kinnitust leidnud üle 3,4 miljoni nakkusjuhtumi ning surnuid oli üle 243 000.
4. mai seisuga oli tuvastatud 1703 nakatunut ja tehtud 55 784 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 77 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 247 inimest ja lõpetatud oli 259 haigusjuhtu. Testimise kulud olid selleks ajaks jõudnud 2,58 miljoni euroni (sh kõik kaasnevad kulud). Tartu Ülikool, Tartu Ülikooli Kliinikum ja PERH asusid uurima viirusest paranenud inimeste vereplasma kasutamist raske kuluga koroona ravis.
5. mai seisuga oli tuvastatud 1711 nakatunut ja tehtud 57 423 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 70 patsienti, kellest 6 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 254 inimest ja lõpetatud oli 261 haigusjuhtu. 5. mail anti teada ka Tartu Ülikool koroonaviiruse levimuse seireuuringu tulemustest, mille käigus oli varasema pooleteise nädala jooksul juhuvalimi alusel testitud 2007 täisealist Eesti elanikku. Leiti, et laialdast nakatumist ühiskonnas ei esine, ning SARS-CoV-2 positiivsete täisealiste elanike arvuks hinnati seal ajal ligikaudu 1400 inimest.
6. mai seisuga oli tuvastatud 1713 nakatunut ja tehtud 58 955 esmast testi. Haigusse oli surnud 55 inimest. Haiglas oli 70 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 257 inimest ja lõpetatud oli 264 haigusjuhtu.
7. mai seisuga oli tuvastatud 1720 nakatunut ja tehtud 60 530 esmast testi. Haigusse oli surnud 56 inimest. Haiglas oli 61 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 264 inimest ja lõpetatud oli 273 haigusjuhtu. Sama päeva seisuga sai tervise infosüsteemi andmete põhjal tervenenuks lugeda 704 inimest. Neile lisaks ootasid arstide poolt tervenemise kinnitamist veel 453 inimese haigusjuhud.
8. mai seisuga oli tuvastatud 1725 nakatunut ja tehtud 61 767 esmast testi. Haigusse oli surnud 56 inimest. Haiglas oli 58 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 268 inimest ja lõpetatud oli 277 haigusjuhtu.
9. mai seisuga oli tuvastatud 1733 nakatunut ja tehtud 62 720 esmast testi. Haigusse oli surnud 60 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 276 inimest. Tervenenuks loeti 1219 inimest.
10. mai seisuga oli tuvastatud 1739 nakatunut ja tehtud 63 374 esmast testi. Haigusse oli surnud 60 inimest. Haiglas oli 51 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 276 inimest. Tervenenuks loeti 1224 inimest. 
11. mai seisuga oli tuvastatud 1741 nakatunut ja tehtud 63 964 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 278 inimest. Tervenenuks loeti 1237 inimest.
Samast päevast hakati Tallinnas järk-järgult avama linnale kuuluvaid mängu- ja spordiväljakuid. Teises etapis pidid 18. maist avanema noortekeskused, perekonnaseisuamet, raamatukogude filiaalid, linnaarhiiv ja kalmistute kabelid ning kolmandas etapis 1. juunist avalikud rannad, loomaaia siseruumid, eakate päevakeskused ja sotsiaalkeskused. Tallinna koolid pidid jääma õppeaasta lõpuni distantsõppele ning linna ühistransport olema kuni mai lõpuni kõigile tasuta.
12. mai seisuga oli tuvastatud 1746 nakatunut ja tehtud 64 975 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 48 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 280 inimest. Tervenenuks loeti 1275 inimest.
13. mai seisuga oli tuvastatud 1751 nakatunut ja tehtud 66 102 esmast testi. Haigusse oli surnud 61 inimest. Haiglas oli 47 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 282 inimest. Tervenenuks loeti 1288 inimest. Samal päeval pälvis tähelepanu ka Lääne-Tallinna Keskhaigla, millel ei lubatud plaanilise ravi juurde naasta, sest haiglas oli esinenud haiglasisest koroonaviiruse levikut.
14. mai seisuga oli tuvastatud 1758 nakatunut ja tehtud 67 130 esmast testi. Haigusse oli surnud 62 inimest. Haiglas oli 44 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 284 inimest. Tervenenuks loeti 1351 inimest.
15. mai seisuga oli tuvastatud 1766 nakatunut ja tehtud 68 097 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 42 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 287 inimest. Tervenenuks loeti 1375 inimest (77,9% tuvastatud nakatunutest). Peaminister Jüri Ratas andis teada, et valitsus otsustas eriolukorda mitte pikendada.
16. mai seisuga oli tuvastatud 1770 nakatunut ja tehtud 68 840 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 41 patsienti, kellest 5 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 289 inimest. Tervenenuks loeti 1437 inimest.
Vabariigi Valitsus kinnitas piirangud ja leevendused, mis kehtivad edasi pärast eriolukorra lõppu, kui kehtib tervishoiualane hädaolukord. Nende seas oli alkoholi müügi piirang, karantiini jätkumine koroonahaigetele ja nende lähikontaktsetele, piirangud Eesti riigipiiri ületamisele ning kehtima jäid ka mitmed liikumispiirangud. Näiteks jäi avalikes kohtades ja siseruumides kehtima nn 2+2 reegel ning kuni 30. juunini olid keelatud kõik avalikud üritused.
Politsei andis teada, et jätkab "kõik puhuvad" reidide korraldamist, mis peatati märtsis eriolukorra tõttu. Eriolukorrast hoolimata püsis sel perioodil joobes tabatud juhtide arv samal tasemel varasema aasta sama ajaperioodiga ning seejuures oli märgatavalt rohkem kriminaalses joobes tabatud autojuhte, kuigi liiklussagedus oli oluliselt vähenenud ning "kõik puhuvad" reidide puudumise tõttu oli jääknähtudega juhtide tabamist harvem.
17. mai seisuga oli tuvastatud 1774 nakatunut ja tehtud 69 520 esmast testi. Haigusse oli surnud 63 inimest. Haiglas oli 43 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 289 inimest. Tervenenuks loeti 1442 inimest. Majandus- ja taristuminister Taavi Aas allkirjastas korralduse, mille järgi ei tohi alates järgmisest päevast lennata Eestist kõrge haigestumisriskiga riikidesse. 17. mai oli eriolukorra viimane päev. Terviseamet juhi Merike Jürilo sõnul kestab hädaolukord tõenäoliselt juuni alguseni.
18. mai seisuga oli tuvastatud 1784 nakatunut ja tehtud 70 118 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 42 patsienti, kellest 4 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 290 inimest. Tervenenuks loeti 1443 inimest. Lisandunud kümnest nakatunust kaheksa olid Lihula hooldekodust. Kuressaare haigla teatas ühena viimastest Eesti haiglatest ambulatoorse vastuvõtu taastamisest. Kui tippajal (12. aprillil) oli Kuressaare haiglas ravil 59 koroonapatsienti, siis 18. mail oli neid ravil 5.
19. mai seisuga oli tuvastatud 1791 nakatunut ja tehtud 71 440 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 44 patsienti, kellest 3 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 298 inimest. Tervenenuks loeti 1458 inimest.
20. mai seisuga oli tuvastatud 1794 nakatunut ja tehtud 72 464 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 39 patsienti, kellest 2 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 305 inimest. Tervenenuks loeti 1472 inimest.
21. mai seisuga oli tuvastatud 1800 nakatunut ja tehtud 73 731 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 37 patsienti, kellest 2 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 311 inimest. Tervenenuks loeti 1488 inimest.
22. mai seisuga oli tuvastatud 1807 nakatunut ja tehtud 74 604 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 37 patsienti, kellest 2 olid juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 314 inimest. Tervenenuks loeti 1508 inimest. Samal ajal oli Lätis tehtud 96 366 koroonatesti, millest positiivseks olid osutunud 1030, ning Leedus oli tehtud 259 043 koroonatesti, millest olid positiivseteks osutunud 1604. Lätis oli surnud kokku 22 inimest ja Leedus 61. Terviseameti hädaolukorra meditsiinijuht Arkadi Popov tõi Vikerraadio saates välja, et Eestis oli parajasti jälgimise all 82 teadaolevat nakkusohtlikku koroonaviiruse infektsiooniga patsienti ja soovitas jätkuvalt kinni pidada 2+2 reeglist.
23. mai seisuga oli tuvastatud 1821 nakatunut ja tehtud 75 249 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 37 patsienti, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 317 inimest. Tervenenuks loeti 1526 inimest.
24. mai seisuga oli tuvastatud 1823 nakatunut ja tehtud 75 779 esmast testi. Haigusse oli surnud 64 inimest. Haiglas oli 39 patsienti, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 317 inimest. Tervenenuks loeti 1532 inimest.
25. mai seisuga oli tuvastatud 1824 nakatunut ja tehtud 76 589 esmast testi. Haigusse oli surnud 65 inimest. Haiglas oli 39 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 318 inimest. Tervenenuks loeti 1538 inimest.
26. mai seisuga oli tuvastatud 1834 nakatunut ja tehtud 78 085 esmast testi. Haigusse oli surnud 65 inimest. Haiglas oli 36 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 322 inimest. Tervenenuks loeti 1552 inimest.
27. mai seisuga oli tuvastatud 1840 nakatunut ja tehtud 79 605 esmast testi. Haigusse oli surnud 66 inimest. Haiglas oli 29 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 327 inimest. Tervenenuks loeti 1561 inimest.
28. mai seisuga oli tuvastatud 1851 nakatunut ja tehtud 80 724 esmast testi. Haigusse oli surnud 66 inimest. Haiglas oli 30 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 328 inimest. Tervenenuks loeti 1574 inimest (85,0% tuvastatud nakatunutest). Valitsus andis teada, et alates 1. juunist kuni 30. juunini võib avalikel üritustel olla kuni 100 osalejat.
29. mai seisuga oli tuvastatud 1859 nakatunut ja tehtud 81 719 esmast testi. Haigusse oli surnud 67 inimest. Haiglas oli 31 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 329 inimest. Tervenenuks loeti 1610 inimest. Samal päeval andis Terviseamet loa plaanilise ravi taastamiseks Lääne-Tallinna keskhaiglas, kus riikliku järelevalvemenetluse tulemustel oli leitud mitmeid rikkumisi nakkustõrje meetmete rakendamisel ja mis olid selleks ajaks lahendatud.
30. mai seisuga oli tuvastatud 1865 nakatunut ja tehtud 82 747 esmast testi. Haigusse oli surnud 67 inimest. Haiglas oli 26 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1622 inimest.
31. mai seisuga oli tuvastatud 1869 nakatunut ja tehtud 83 440 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest. Haiglas oli 25 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1624 inimest.
Juuni 2020.
1. juuni seisuga oli tuvastatud 1870 nakatunut ja tehtud 84 156 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest (neist 32 olid mehed ja 36 naised).. Haiglas oli 26 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 334 inimest. Tervenenuks loeti 1625 inimest. Koroonaviiruse testimine jätkus juunis 11 mobiilses proovivõtupunktis, millele lisaks hakati proove võtma ka erameditsiiniettevõtete ruumides. Samuti muutus võimalikuks minna proovi andma ka jala.
Juuni algusest alates lubati Eestisse reisida haigustunnusteta inimestel, kes saabuvad Euroopa Liidu või Schengeni konventsiooni liikmesriigist või Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigist. Küll aga peavad kaheks nädalaks karantiini jääma nendest riikidest saabujad, kus nakatunute suhtarv on suurem kui 15 inimest 100 000 elaniku kohta viimase 14 päeva jooksul. 
2. juuni seisuga oli tuvastatud 1870 nakatunut ja tehtud 85 175 esmast testi. Haigusse oli surnud 68 inimest. Haiglas oli 20 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 340 inimest. Tervenenuks loeti 1632 inimest. Kuigi Terviseameti antud numbrite põhjal paistis, et üle mitme kuu ei registreeritud eelneval päeval mitte ühtegi uut nakkusjuhtu, siis hiljem ilmnes, et tehtud testidest olid 7 siiski positiivsed, kuid info väljasaatmise ajal ei olnud need tulemused veel sisestatud. Nii kajastusid need alles järgmisel päeval välja tulnud statistikas.
3. juuni hommiku seisuga oli tuvastatud 1880 nakatunut ja tehtud 86 434 esmast testi. Surnute arv tõusis 69 inimeseni. Haiglas oli 19 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 342 inimest. Tervenenuks loeti 1650 inimest.
4. juuni seisuga oli tuvastatud 1890 nakatunut ja tehtud 87 456 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 20 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 342 inimest. Tervenenuks loeti 1663 inimest. Samal päeval anti ka teada, et valitsus otsustas maksta koroonaviiruse tõttu elu kaotanud Kuressaare haigla hooldaja perele erakorralist toetust summas 50 000 eurot.
5. juuni seisuga oli tuvastatud 1910 nakatunut ja tehtud 88 569 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 16 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 347 inimest. Tervenenuks loeti 1667 inimest. Tuvastatud haigestunutest pooled olid seotud ühe toidukäitlemisettevõttega. Hiljem selgus, et see oli Jõelähtme vallas tegutsev ettevõte, kus oli perioodil 31. mai kuni 5. juuni koroonaviirusega nakatunud 13 töötajat.
6. juuni seisuga oli tuvastatud 1931 nakatunut ja tehtud 89 416 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 13 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 350 inimest. Tervenenuks loeti 1675 inimest.
7. juuni hommiku seisuga oli tuvastatud 1939 nakatunut ja tehtud 90 069 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti. Haiglatest oli välja kirjutatud 350 inimest. Tervenenuks loeti 1681 inimest (86,7% tuvastatud nakatunutest). Tallinnas tuvastati koroonaviirus ka kahel lasteaiaõpetajal.
8. juunist alustati Tallinna sadamas ja Tallinna lennujaamas kahenädalast tasuta kiirtestimist koroonaviiruse antikehade määramiseks, milleks kasutatakse riigile annetatud antikehade määramise kiirteste. Testima minek oli vabatahtlik. Sama päeva hommikuse seisuga oli tuvastatud 1940 nakatunut ja tehtud 90 620 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti. Haiglatest oli välja kirjutatud 350 inimest. Tervenenuks loeti 1683 inimest.
9. juuni seisuga oli tuvastatud 1947 nakatunut ja tehtud 91 733 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 352 inimest. Tervenenuks loeti 1684 inimest. Samal päeval andis Terviseamet teada ohutaseme langetamisest: hädaolukorra faasist liiguti hädaolukorra ohu faasi. Muuhulgas lõppesid sellega meditsiinijuht Arkadi Popovi volitused. Samas hoiatas sotsiaalmeedias peaminister Jüri Ratas, et nakatamiskordaja on märgatavalt kasvanud.
10. juuni seisuga oli tuvastatud 1958 nakatunut ja tehtud 92 885 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 15 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 353 inimest. Tervenenuks loeti 1690 inimest.
11. juuni seisuga oli tuvastatud 1965 nakatunut ja tehtud 93 837 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 355 inimest. Tervenenuks loeti 1697 inimest.
12. juuni seisuga oli tuvastatud 1970 nakatunut ja tehtud 94 715 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1703 inimest. Hilisema Tervise Arengu Instituudi raporti põhjal arvati aga ka üks sel päeval surnud 79-aastane meesterahvas koroona tõttu surnute sekka.
13. juuni seisuga oli tuvastatud 1973 nakatunut ja tehtud 95 379 esmast testi, surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1705 inimest.
14. juuni seisuga oli tuvastatud 1973 nakatunut ehk ööpäeva jooksul ei lisandunud ühegi uut positiivset testi. Kokku oli tehtud 95 997 esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli jätkuvalt 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1705 inimest.
15. juuni seisuga oli tuvastatud 1974 nakatunut ja tehtud 96 638 esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 14 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 357 inimest. Tervenenuks loeti 1717 inimest. Hiljem tühistati ka see üks 15. juuni statistikasse lisandunud positiivne test.
16. juuni seisuga oli tuvastatud 1975 nakatunut ja tehtud 97 701 esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 15 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 358 inimest. Tervenenuks loeti 1728 inimest. Hiljem tühistati ka see üks 16. juuni statistikasse lisandunud positiivne test.
17. juuni seisuga oli tuvastatud 1977 nakatunut ja tehtud üle 99 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 12 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 361 inimest. Tervenenuks loeti 1743 inimest.
18. juuni seisuga oli tuvastatud 1977 nakatunut ja tehtud üle 100 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 12 patsienti ja haiglatest oli välja kirjutatud 362 inimest. Tervenenuks loeti 1748 inimest. Terviseameti juht Merike Jürilo teatas, et lahkub omal soovil ametikohalt. Valitsuse poolt oli talle ette heidetud usalduse puudumist ja mitmeid juhtimisvigasid (sh Terviseameti luba Itaalia võrkpallurite mängu läbiviimiseks Saaremaal). Jürilo enda sõnul ei ole võimalik kriisi juhtimise kõrvalt samal ajal valitsusega tühistel teemadel vaielda.
19. juuni seisuga oli tuvastatud 1979 nakatunut ja tehtud üle 101 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 10 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Haiglatest oli välja kirjutatud 365 inimest. Tervenenuks loeti 1755 inimest. Valitsus lõpetas 2+2 reegli kohustuslikus korras jälgimise nõude ja asendas selle inimeste hajutamise nõudega.
20. juuni seisuga oli tuvastatud 1981 nakatunut ja tehtud üle 102 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 8 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1758 inimest. Saaremaa vald tunnustas Saare maakonna teenetemärgiga Kuressaare haigla ravijuhti Edward Laanet tema panuse eest pandeemiakriisiga tegelemisel.
21. juuni seisuga püsis tuvastatud nakatunute arv eelneva päevaga võrreldes sama (1981) ning esmaste testide hulk ligines 103 000-le. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 8 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1764 inimest (89% tuvastatud nakatunutest).
Uusi nakatunuid ei tuvastatud ka 22. juunil ning esmaste testide hulk ületas 103 000t. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 8 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1765 inimest. Teist päeva järjest ei lisandunud uusi nakatumisjuhtumeid ka Lätis, kus selleks ajaks oli kinnitust leidnud 1111 haigestumist.
23. juuni seisuga oli tuvastatud 1982 nakatunut ja tehtud üle 103 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 6 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1771 inimest.
24. juuni seisuga oli tuvastatud 1983 nakatunut ja tehtud ligi 104 tuhat esmast testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 6 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1783 inimest.
25. juuni seisuga oli tuvastatud 1984 nakatunut ja tehtud üle 104 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 7 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1790 inimest (90,2% tuvastatud nakatunutest).
Avaldati ka Tartu Ülikooli koroonaviiruse seireuuringu neljanda laine tulemused, mille käigus testiti perioodil 11. juunist kuni 21. juunini juhuvalimi alusel 2864 inimest. Ühtegi nakatunut ei leitud ning tulemustest järeldati, et tehtud leevendused ei ole kaasa toonud nakatumiste arvu kasvu.
26. juuni seisuga oli tuvastatud 1986 nakatunut ja tehtud üle 104 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 6 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1797 inimest (90,5% tuvastatud nakatunutest). Kuuest haiglas viibinust pooled olid Ida-Viru Keskhaiglas, üks Lääne-Tallinna Keskhaiglas, üks Põhja-Eesti Regionaalhaiglas ja üks Pärnu Haiglas. Parajasti oli Eestis kaks koroonakollet, millest üks oli Harjumaal ja teine Narvas. Kokku oli nakkusohtlikke haigeid 19 ja nad olid saanud haiguse enamuses kas pereringis või töökohal. Terviseameti tähelepanekute kohaselt oli viimaste kuude jooksul leevenenud ka haiguse kulg.
27. juuni seisuga püsis tuvastatud nakatunute arv 1986 peal ja tehtud testide arv ületas 105 000t. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 4 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1812 inimest.
28. juuni seisuga oli tuvastatud 1987 nakatunut ja tehtud üle 105 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 4 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1818 inimest. Samal päeval ületas maailmas koroonaviirusega nakatunute ametlik arv 10 miljoni piiri, kellest Euroopas oli 2,6 miljonit ja Ameerika Ühendriikides 2,5 miljonit. Surnute arv ligines poolele miljonile.
29. juuni seisuga püsis tuvastatud nakatunute arv 1987 peal ja tehtud testide arv ületas 106 000t. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 5 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1818 inimest.
30. juuni seisuga oli tuvastatud 1989 nakatunut ja tehtud üle 106 000 esmase testi. Uusi surmajuhtumeid ei lisandunud. Haiglas oli 4 patsienti, kellest 1 oli juhitaval hingamisel. Tervenenuks loeti 1829 inimest.
Juuli 2020.
Terviseamet läks igapäevastelt pressiteadetelt üle iganädalastele.
Terviseameti erakorralise meditsiini osakonna juhataja Martin Kadai teatas juuli alguses, et lahkub omal soovil 5. juulil ametist.
6. juulil pälvis meedia tähelepanu juhtum, kus Jõhvi elanik Roman Trofimov oli alates märtsi lõpust koroonapandeemia tõttu Filipiinide lennujaamas lõksus. Samal päeval hoiatas Soome terviseamet, et Silja Europa 30. juunist kuni 1. juulini toimunud kruiisil Helsingi ja Tallinna vahel liikus laevas vabalt ringi kergete sümptomitega inimene, kes võis teisi nakatada.
Nii 8. kui ka 9. juulil lisandus mõlemal päeval 8 uus juhtu. Neist juhtudest viis olid seotud sünnipäevapeoga Ida-Virumaal, kus osales Venemaalt saabunud külaline, kes oli haigustunnustega. Terviseamet andis teada, et kui uute nakatunute arv 100 000 elaniku kohta on kahe nädala jooksul vähemalt 25 (ehk umbes 300 juhtu kogu elanikkonna peale), siis asutakse kehtestama uusi piiranguid.
Alates 15. juulist võib välitingimustes toimuvatel üritustel senise 1000 asemel osaleda kuni 2000 inimest ning siseruumides toimuvate ürituste puhul tõsteti piiramäär 500 pealt 1500-ni. Samas tuli siseruumides jätkuvalt järgida 50-protsendilise täituvuse ja inimeste hajutamise nõuet.
20. juuli seisuga oli tuvastatud nakatunute arv jõudnud 2021-ni. Seejuures oli viimase 14 päeva jooksul tuvastatud 23 uut nakatunut ning Terviseameti sõnul puudus Eestis haiguse varjatud levik.
Terviseamet otsustas 21. juulil keelata 20. juulist kuni 19. augustini Antslas toimuma pidanud ürituse European Rainbow Gathering, kuhu oli saabunud inimesi ka koroona riskipiirkondadest. Kohalesaabunud inimesi testiti, kuid ühtegi nakatumisjuhtumit ei leitud.
21. juulil saabus Tallinna ka Põllumajandus-Kaubanduskoja korraldatud erilennuga 159 Ukraina võõrtöölist, keda testiti koroonaviiruse osas. Nende seast leiti kolm koroonaviiruse kandjat.
24. juulil ilmnes, et üks positiivse proovi andnud tartlane oli külastanud Tartus ööklubi, poode ja kino ning Narva-Jõesuus spaad.
25. juulil anti teada 7 nakatunust, kellest kaks oli Poola kodanikud ja kolme puhul oli tegu kordustestidega varem juba tuvastatud Ukraina võõrtöölistele. Kaks uut nakatunut olid Tartust. Tuvastatud nakatunute arvuks nimetati 2033 ja neist oli tervenenuks arvatud 1921. Haiglaravi oli 3 inimest. 28. juulil anti teada Jõhvis tuvastatud peresisesest nakatumisest ning sellega seoses suleti lasteaed. Kokku lisandus neli positiivset testitulemust, millest kolm olid Ida-Virumaal.
29. juulil lisandus viis positiivset testitulemust, kellest kolm oli seotud Tartu juhtumiga ning kaks olid Ida-Virumaal. 30. juulil lisandus üheksa uut koroonapositiivset, mis viis tuvastatud juhtumite arvu 2051-ni. Tartu koldesse lisandus kaks uut juhtumit, mis viis sealse nakatunute arvu 11-ni. 31. juulil teatati veel 13 positiivsest koroonatestist ning nn Vabanki puhanguga seostati juba 15 inimese nakatumine. Samal päeval ilmnes, et koroonanakkuse oli saanud ka kolm Tartu Ülikooli kliinikumi töötajat ning kliinikum kehtestas külastuspiirangud ja eneseisolatsiooni suunati ligi 30 töötajat. Tartu linnapea Urmas Klaas rääkis meediale, et Tartu Vabanki klubist alguse saanud puhangu lähikontaktseid on tuvastatud juba üle 100 ning sellega seoses kehtestati Tartus külastuskeeld linna hooldekodudes, suleti nakatunud inimestega kokkupuutes olnud kaks lasteaiarühma ja jäeti ära Tartu linna korraldatav Curly Stringsi kontsert. Sama päeva pärastlõunaks oli seoses Tartu puhanguga tuvastatud juba 19 nakatunut, kellest 15 olid Tartust ja Tartumaalt ning neli Harju maakonnast.
August 2020.
Augusti algul korrigeeris Terviseamet koroonasurmade arvu kuue võrra väiksemaks ehk andmete kontrolli käigus sai kinnitust siiski ainult 63 surmajuhtu, mille algpõhjus oli koroona. Nimetatule lisaks oli ühel juhul koroona surma soodustanud oluline seisund.
1. augusti seisuga oli tuvastatud 2072 nakatunut, kellest tervenenuks arvati 1934. Esmaste testide arv oli üle 119 000. Haiglaravi vajas 4 inimest, kellest mitte keegi ei olnud juhitaval hingamisel.
2. augustil lisandus veel 7 positiivset testitulemust, mis olid kõik seotud Vabanki puhanguga. Selle puhanguga seostati sel ajal 28 nakatumisjuhtumit, millest 17 olid Tartu linnas. Kasvu jätkas haiglaravi vajajate hulk, mis jõudis viieni. Järgneva ööpäeva sees lisandus veel üks juhtum, mis oli samuti seotud Vabanki puhanguga.
Tartu linnapea Urmas Klaas rääkis, et linnas toimunud ametkondadevahelisel kriisinõupidamisel tehti valitsusele ettepanekud taastada avalikes kohtades 2+2 reegel, piirata kinnistes asutustes inimese arv kuni sajani ning teha avalikes ruumides rangelt soovituslikuks maski kandmine.
4. augustil teatati 11 positiivse testitulemuse lisandumisest, mis viis tuvastatud nakatunute arvu 2091-ni. Tervenenuks arvati 1937 inimest ning esmaste testide arv oli üle 120 000. Haiglaravil oli 4 inimest.
5. augustil lisandus veel 22 positiivset testitulemust. Kokku oli nakatunuid tuvastatud 2113 ning neist oli selleks ajaks tervenenuks arvatud 1948. Koroonaviiruse tõttu oli haiglaravi 9 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 121 000. 
Tuvastatud nakatunute seas olid ka 3. augustil Soomest Sillamäe sadamasse saabunud Norra kaubalaeva Yara Nauma 11 meeskonnaliiget. Laev naasis 5. augusti õhtul Soome ja selleks ajaks oli viirus tuvastatud 14 meeskonnaliikmel, kellest kaks jäid Eestisse haiglaravile.
Viirusega nakatunud inimesed olid Tartus külastanud baare Naiiv ja Möku ning Genialistide Klubi. Nakkuse oli saanud ka baari Shooters turvamees ja samuti tuvastati restorani La Dolce Vita töötajal koroonaviirus.
Sotsiaalminister Tanel Kiik hoiatas, et lähinädalad otsustavad, kas Eestis tuleb taas kasutusele võtta karmimad koroonapiirangud. Terviseameti peadirektori kohusetäitja Mari-Anne Härma rõhutas, et kuigi haigestumine on kasvutrendis, siis tuleb see eelkõige Tartu kahe suurema kolde arvelt. Need on piiratud kolded ning Terviseamet on teadlik nakatumisahelatest. Nii olevat oht, et viirus levib üle Eesti, seni veel väike.
6. augusti seisuga jõudis tuvastatud nakatunute arv 2124-ni. Haiglaravi vajas jätkuvalt 9 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Hinnanguliselt oli Eestis 99 aktiivset haigusjuhtu, kellest 44 asusid Tartu maakonnas.
Tartu Ülikooli juhtimisel läbi viidud uuringu KoroSero-EST-1 tulemused viitasid, et vaid 20 protsendil inimestest, kelle verest leiti koroonaviiruse antikehasid, esines ka nakatumisele viitavaid sümptomeid. Samuti hinnati, et viiruse levimus oli Tallinnas 1,4 % ja Saaremaal 6% ehk vastavalt 10 ning 3,5 korda kõrgem, kui riiklik statistika näitab.
7. augusti seisuga oli tuvastatud 2133 nakatunut. Haiglaravi oli jätkuvalt 9 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks. Vähendamaks külastajate arvu baarides, ööklubides ja teistes asutustes kehtestas politsei Tartu maakonnas öise alkoholimüügi keelu ajavahemikus kell 23.00 kuni 06.00. Piirangu mõjul vähenes märgatavalt õhtul pidutsevate inimeste hulk.
8. augustil anti teada 14 positiivse proovi lisandumisest. Sellega oli tuvastatud nakatunute arv 2147. Samal ajal arvati tervenenuks 1961 inimest ja haiglaravi oli 8 inimest. Kokku oli tehtud enam kui 125 tuhat esmast testi. 9. augustil lisandus kolm juhtumit Tartusse ja kaks Tallinna. Ööklubi Vabank koldega seostati 35, ööklubi Naiiviga 17 ja ööklubiga Shooters 13 nakkusjuhtu. Tartu puhang kasvatas oluliselt ka päevas tehtavate testide arvu, mis jõudis taas kriisiaegsele tasemele.
10. augustil lisandus veel kuus positiivset proovi, mis kõik jäid Tartu maakonda. Haiglaravi oli 8 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Kaheksa Tartu baari teatasid, et sulgevad nädalaks uksed, et aidata piirata koroonaviiruse leviku võimalusi.
11. augustil lisandus 9, 12. augustil 8 ja 13. augustil 0 positiivset testitulemust. Seejuures oli 13. augusti seisuga kokku tuvastatud 2174 nakatumise juhtu ning 1976 inimest arvati tervenenuks. Tehtud oli ligi 131 tuhat esmast testi. 14. augustil lisandus veel kolm ja 15. augustil seitse positiivset proovi.
16. augusti seisuga oli Eestis kokku tehtud ligi 135 tuhat esmast testi, millest 2190 olid viiruse suhtes positiivsed. Haiglaravil oli 7 inimest, kellest keegi ei olnud juhitaval hingamisel. Tervenenuks oli arvatud 1976 inimest ehk 90,2% nakatunutest. 17. augustil lisandus veel 2, 18. augustil 8 ja 19. augustil 7 tuvastatud nakatunut.
Valitsuse otsusel oli alates 19. augustist lubatud statsionaarsetes teatri-, kontserdi- ja kinosaalides tegutseda täissaalidega ning alates 1. septembrist pidi olema võimalik kõrge koroonariskiga välisriigist tulles kahenädalase eneseisolatsiooni asemel teha koroonatest ning hiljem ka järeltest. Kuni 50-protsendilise täituvuse nõude täitmisest pääsesid ka koolid, mis võimaldab septembris õppetööd alustada tavapärases mahus ja klassiruumides.
20. augustil teatati 20 tuvastatud nakatunu lisandumisest, mis tõstis tuvastatud juhtumite arvu 2227-ni. Neist oli samal ajal tervenenuks arvatud 2009 inimest. Esmaste testide arv oli üle 138 000. Haiglaravi oli 10 inimest ja juhitaval hingamisel ei olnud ühtegi patsienti. Enim lisandus uusi juhtumeid Ida-Virumaale – 12. Neist kõik olid seotud baariga Jõhvi Kelder. Kokku oli sealses koldes 13 inimest. Samal päeval võeti kasutusele ka Eesti koroonaäpp HOIA, mis loodi Sotsiaalministeeriumi, Tervise ja Heaolu Infosüsteemide Keskuse ning 12 Eesti ettevõtte koostöös.
21. augustil lisandus veel 17 juhtumit, millest 9 olid Ida-Virumaal. Estonia kaevandus peatas nädalaks töö, sest koroonadiagnoosi olid saanud 12 kaevanduse töötajat. Varem oli ka kevadel tehtud paaripäevane tööseisak, kui ühel töötajal tuvastati koroona.
22. augustil lisandus 21 juhtumit, millega jõudis tuvastatud nakatunute koguarv 2265-ni. Samal ajal arvati tervenenuks 2024 inimest ja haiglaravil oli 11 inimest. Ida-Viru koldega oli seotud ligi 30 haigusjuhtu. Politsei keelas Ida-Virumaa meelelahutus- ja toitlustusasutustes öise alkoholimüügi.
23. augustil lisandus veel seitse juhtu, millest viis olid Ida-Virumaale. Estonia kaevanduses oli selleks ajaks tuvastatud 13 nakatunud töötajat ning 7 nakatunud kaevanduse töötajate pereliiget ja tuttavat. Kokku arvati sellesse koldesse 18 inimest (2 kaevanduse töötajat olid külastanud Jõhvi Keldrit ning arvati sealse kolde koosseisu, kuhu kuulus nendega kokku 15 inimest).
24. augustil teatati kolme positiivse testi lisandumisest ja ühest surmajuhtumist (76-aastane naine). See jäi ka ainukeseks surmajuhtumiks augustis ja septembris. Sel ajal oli kokku tuvastatud 2275 nakatunut, kellest tervenenuks arvati 2025. Haiglaravi oli 11 inimest. Kokku oli tehtud ligi 141 tuhat esmast testi. Välja käidi ka idee asuda koguma meelelahutusasutusi ja restorane külastavate inimeste kontakte, mis pälvis hulga kriitikat.
25. augusti seisuga oli tuvastatud 2294 nakatunut. Nende seas olid ka neli VKG Ojamaa kaevanduse töötajat. Ida-Virumaa aktiivsetes koroonakolletes oli viirus diagnoositud 57 inimesel, kellest viis olid haiglas ning arvatavaid lähikontaktseid isikuid oli ligi 350.
26. augustil ületas viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta 10 piiri. Kokku oli diagnoositud 2311 nakatunut, kellest arvati tervenenuteks 2054 (88,9%). Haiglaravil oli 10 inimest.
27. augustil lisandus 14 positiivset testi, mis viis tuvastatud juhtumite arvu 2325-ni. Virumaal tuli viiruse leviku tõkestamise kavandamiseks kokku eriolukorraaegne komisjon.
28. augustil lisandus 18 positiivset testi. Tuvastatud oli 2343 nakatunut, kellest 2076 arvati tervenenuks. Haiglaravil oli 12 inimest, kellest keegi ei olnud juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 146 000. Terviseameti ida regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 600 inimese. Mustamäel avati koroonatestimiskoht ning Ida-Virumaal viidi testimine Jõhvist Kohtla-Järvele.
29. augusti seisuga oli tuvastatud oli 2363 nakatunut, kellest 2086 arvati tervenenuks. Haiglaravil oli 9 patsienti. Esmaste testide arv ületas 147 000t. Terviseameti ida regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 650 inimese, kellest 94 oli haigestunud. Estonia kaevanduse koldega seostati 52 koroonaviiruse juhtu, Ojamaa kaevanduse koldega 8 juhtu ja Jõhvi Keldri koldega 15 juhtu. Maksu- ja Tolliamet sulges ajutiselt Jõhvi teenindusbüroo, sest üks sealsetest töötajatest andis positiivse koroonaproovi.
30. augusti seisuga oli tuvastatud oli 2373 nakatunut, kellest 2088 arvati tervenenuks. Haiglaravil oli 9 patsienti. Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 300 lähikontaktse ja 70 haigestunut, ida regionaalosakonnas ligi 700 inimest ja 96 haigestunut ning lõuna ja lääne regionaalosakondades kokku üle 80 lähikontaktse ja 18 nakatunut. Samal ajal oli jõudis maailmas tuvastatud nakatunute arv üle 25 miljoni ja koroona oli nõudnud 842 915 inimese elu.
31. augustil lisandus kaks juhtumit Harjumaale, mis olid seotud 21. augustil Ülemiste Citys peetud klubiüritusega, kus osales Hispaanias käinud inimene. Töötajate haigestumise tõttu suleti Kohtla-Järves lasteaed Rukkilill ja kohalik spordikeskus. 
September 2020.
1. septembril teatati 20 uuest nakatunust. Sama kuupäeva seisuga oli tuvastatud 2395 nakatunut, kellest tervenenuks arvati 2112 inimest. Haiglaravi vajas 9 inimest. Haiglates oli lõpetatud 411 koroonajuhtumit 398 inimesega. Tehtud oli üle 150 000 esmase testi. Uutest juhtumitest kolm olid seotud jalgpalliklubi Nõmme Kalju mängijatega.
Koroona riskiriikidest naasjatele hakati lennujaamas ja sadamas pakkuma võimalust ennast testida. Esimese testimiskuu jooksul tegi Synlab lennujaamas ja sadamas 16 300 proovi ning positiivseid testitulemusi saadi 64.
2. septembril teatati samuti 20-st uuest nakatunust. Sellega tõusis tuvastatud juhtumite arv 2415-ni. Tervenenuks arvati 2130 inimest (88,2%). Haiglaravi vajas 8 inimest. Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 450 inimese, kellest 85 olid haigestunud, ning ida regionaalosakonnas oli jälgimisel ligi 770 inimest, kellest 106 olid haigestunud. Terviseameti peadirektori kohusetäitja Mari-Anne Härma sõnul valmistas Terviseametile muret olukord Tallinnas, kus oli palju nakatunuid, kelle puhul oli teadmata nakkuse päritolu.
3. septembril lisandus 26 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2441-ni. Neist arvati tervenenuks 2150. Haiglaravi vajas 10 inimest. Uutest haigusjuhtudest 18 lisandusid Harju maakonda, kus oli jälgimisel kolm aktiivset kollet: Ülemiste City (8 haigusjuhtu), Nõmme Kalju (8) ning saunapeo kolle (6).
Eesti koroonaäpp HOIA oli kasutuses olnud kaks nädalat ning selle aja jooksul oli seda alla laaditud üle 84 000 korra ning rakenduses oli end haigeks märkinud 13 inimest.
4. septembril lisandus 15 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2456-ni. Neist arvati tervenenuks 2157. Haiglaravi vajas 9 inimest. Esmaseid teste oli tehtud üle 156 000.
 Enim uusi positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (7). Neist üks oli seotud Vene draamateatriga, mis sulges vähemalt nädalaks oma uksed. Kokku oli Vene draamateatriga seotud koldes kuus nakatumise juhtu.
5. septembril lisandus 35 tuvastatud nakatunut, mis oli suurim päevane kasv alates aprillist. Kokku oli tuvastatud 2491 nakatunut ja neist 2165 arvati tervenenuks. Haiglaravi vajas 7 inimest. Enim uusi positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (22), kus nakatumistest 6 olid seotud Nõmme Kaljuga. Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 570 inimese ja ida regionaalosakonnas üle 670 inimese.
6. septembril lisandus 25 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2516-ni. Neist arvati tervenenuks 2170. Haiglaravi vajas 7 inimest. Esmaseid teste oli tehtud ligi 160 tuhat.
7. septembril lisandus 16 tuvastatud nakatunut, kellest 7 elasid Harju maakonnas. Kokku oli Terviseameti Põhja regionaalosakonnas jälgimisel 669 inimest, kellest 145 olid haigestunud.
8. septembril lisandus 32 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2564-ni. Neist arvati tervenenuks 2195. Haiglaravi vajas 7 inimest. Esmaseid teste oli tehtud ligi 163 tuhat. Seoses viiruse leviku tõusuga Võrumaal alustati proovide võtmist Võru linna loodud testimispunktis.
9. septembril lisandus 22 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2585-ni. Neist arvati tervenenuks 2213. Haiglaravi vajas 7 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 164 tuhat. Enim (11) positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale.
10. septembril lisandus 15 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2600-ni. Neist arvati tervenenuks 2215. Haiglaravi vajas 9 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 166 tuhat. Tallinnas avati Lauluväljaku Mäe väravas taas koroonatestimise telk. Eesti Päevaleht korraldas samal päeval koroonakriisile pühendatud konverentsi. Valitsus võttis vastu otsuse, et alates 14. septembrist peavad hooldekodude töötajad ja külastajad hakkama kandma maske.
Põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel 912 inimest, kellest 163 olid haigestunud, ning Ida regionaalosakonnas oli jälgimisel 448 inimest, kellest 62 olid haigestunud. Lõuna regionaalosakonnas oli jälgimisel 291 inimest, kellest 34 olid haigestunud, ning Lääne regionaalosakonnas oli jälgimisel 27 inimest, kelles 9 olid haigestunud. Nakkuskolletest suurimad oli Estonia kaevanduse kolle (57), Võru sünnipäeva kolle (16) ja Gourmet Coffee kolle (16).
11. septembril lisandus 32 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2632-ni. Neist arvati tervenenuks 2233. Haiglaravi vajas 13 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 168 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (16). Tallinnas Haabersti linnaosas avati Saku Suurhalli juures koroonatestimise telk.
Ida-Virumaal läbi viidud seireuuringu tulemused kinnitasid koroonaviiruse varjatud levikut. Uuringu käigus testiti perioodil 28. august kuni 9. september juhuvalimi alusel 1350 inimest ning tuvastati kolm nakatunut, kellel haigustunnused puudusid või olid väga tagasihoidlikud.
12. septembril lisandus 23 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2655-ni. Neist arvati tervenenuks 2252. Haiglaravi vajas 14 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 170 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (17).
13. septembril lisandus 21 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2676-ni. Neist arvati tervenenuks 2256. Haiglaravi vajas 14 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 172 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (14).
14. septembril lisandus 22 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2698-ni. Neist arvati tervenenuks 2256. Haiglaravi vajas 16 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud ligi 173 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (12). Aseris pandi karantiini kohalik hooldekodu.
Suuremad aktiivsed kolded olid Estonia kaevanduse kolle (57 inimest), Gourmet Coffee kolle (22 inimest), Võru sünnipäeva kolle (20 inimest), Nõmme Kalju kolle (17 inimest).
15. septembril lisandus 25 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2722-ni. Neist arvati tervenenuks 2286. Haiglaravi vajas 19 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 175 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus jätkuvalt Harjumaale (12).
Samast päevast seadis Põhja-Eesti Regionaalhaigla sisse patsientide külastuskeelu ning hakkas nii patsientidelt kui ka töötajatelt taas nõudma kaitsemaski kandmist. Järjest kasvav koroonatestimine oli surve alla pannud ka kõnekeskuse võimekuse, mis tegeleb inimeste testimiseks järjekorda panekuga.
16. septembril lisandus 36 tuvastatud nakatunut, mis oli suurim päevane kasv alates kevadest. Nakatunute koguarv oli 2756 ja neist arvati tervenenuks 2318. Haiglaravi vajas 20 inimest, kellest kaks olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 177 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (19).
Tallinnas oli sama päeva seisuga tuvastatud koroonahaigusjuhtumid neljas koolis ja kolmes lasteaias ning selle tõttu oli isolatsiooni suunatud üle 200 inimese. Samal ajal laekus Haridusministeeriumi kaebusi ka paljudelt lapsevanematelt erinevate koolide kohta, kus suunati lapsi karantiini Terviseameti antud juhendist palju rangemate reeglite alusel.
Peipsiääre vallas oli tuvastatud kaks koroonapositiivset inimest hulga lähikontaktsetega ning sellest tulenevalt kehtestas vallavalitsus mitmed piirangud, mis olid võrreldavad eriolukorra ajal kehtinutega. Näiteks keelati kuni kuu lõpuni avalikud üritused, kehtestati 2+2 reegel, kohustati klienditeenindajaid maske kandma, suleti mänguväljakud ja Kallaste noortekeskus, jne. Õiguskantsler Ülle Madise sõnul ei olnud vallavalitsusel seaduslikku alust nõndavõrd karmide piirangute kehtestamiseks.
Põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel 1139 inimest, kellest 190 olid haigestunud, ning Ida regionaalosakonnas oli jälgimisel 348 inimest, kellest 90 olid haigestunud. Lõuna regionaalosakonnas oli jälgimisel 315 inimest, kellest 46 olid haigestunud, ning Lääne regionaalosakonnas oli jälgimisel 34 inimest, kelles 9 olid haigestunud.
17. septembril lisandus 22 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2778-ni. Neist arvati tervenenuks 2337. Haiglaravi vajas 19 inimest, kellest kolm olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 180 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (14).
Koroonadiagnoosiga patsiente oli selle päeva seisuga neljas Eesti haiglas. Enim (7) oli neid Lääne-Tallinna Keskhaiglas. Ida-Viru keskhaiglas oli ravil 6, Tartu Ülikooli kliinikumis 4 ja Põhja-Eesti regionaalhaiglas 1 patsient.
Valitsus andis teada üleriigilise öise alkoholimüügi keelu kehtestamisest perioodil 25. september kuni 24. oktoober. Valitsust koroonateemadel nõustav teadusnõukoda pakkus, et koroonahaiged võiks saada kodu asemel haiguse läbi põdeda ka näiteks hotellis, et vähendada lähikondsete nakatumist.
18. septembril lisandus 36 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2814-ni. Neist arvati tervenenuks 2357. Haiglaravi vajas 23 inimest, kellest kolm olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 182 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (12). Politsei pikendas Harju ja Ida-Viru maakonnas kehtivat öise alkoholimüügi piirangut nädala võrra, sest mõlemas maakonnas oli jätkuvalt palju uusi haigusjuhtumeid.
19. septembril lisandus 61 tuvastatud nakatunut, mis oli seni suurim päevane kasv alates kevadest. Nakatunute koguarv oli 2875 ja neist arvati tervenenuks 2374. Haiglaravi vajas 20 inimest, kellest kaks olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 185 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (38) ja Ida-Virumaale (18). Terviseameti juhi Mari-Anne Härma sõnul olid puhangu taga haigena tööl käivad inimesed. Samal ajal hoogustus järjest koroonaviirusega nakatumine ka teistes Ida-Euroopa riikides.
20. septembril lisandus 50 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2924-ni. Neist arvati tervenenuks 2377. Haiglaravi vajas 22 inimest, kellest kolm olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 187 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (30) ja Harjumaale (16). Terviseamet soovitas edasi lükata või ära jätta kõik perekondlikud kogunemised, peod ja muud üritused.
21. septembril lisandus 18 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2941-ni. Neist arvati tervenenuks 2379. Haiglaravi vajas 22 inimest, kellest kolm olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 189 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (5) ja Harjumaale (5). Suuremate aktiivsete kollete seas olid Ida-Viru tutvuskonna kolle (29), Kadrioru sünnipäeva kolle (26), Võru sünnipäeva kolle (22), Läänemere Gümnaasiumi kolle (16), Sillamäe töökoha kolle (11), Tammiku põhikooli kolle (11) ja matuse kolle (11).
22. septembril lisandus 36 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 2976-ni. Neist arvati tervenenuks 2385. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest kolm olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 192 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (15) ja Harjumaale (14).
23. septembril teatati 57 tuvastatud nakatunu lisandumisest. Sellega oli nakatunute koguarvu 3033, kellest arvati tervenenuks 2388. Haiglaravi vajas 26 inimest, kellest kaks olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 194 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (37) ja neist kaheksal juhul oli tegemist Ida-Tallinna Keskhaigla töötajatega.
24. septembril lisandus 44 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3076-ni. Neist arvati tervenenuks 2395. Haiglaravi vajas 31 inimest, kellest kaks olid juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 197 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (20) ja Ida-Virumaale (16).
Terviseameti Põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel 1922 inimest (kellest 247 olid haigestunud), Ida regionaalosakonnas 831 inimest (haigestunud 159), Lõuna regionaalosakonnas 187 inimest (haigestunuid 32) ja Lääne regionaalosakonnas 127 inimest (haigestunuid 13). Suurimad aktiivsed kolded olid Ida-Viru tutvuskonna kolle (30), Läänemere Gümnaasiumi kolle (27), Kadrioru sünnipäeva kolle (26), Võru sünnipäeva kolle (22) ja Tallinna Keskhaigla kolle (19). 
Kultuurivaldkonna esindajad ligi 70 asutusest esitasid valitsusele ühispöördumise ja ettepanekud viiruse leviku tõkestamiseks kultuuriüritustel.
Sotsiaalministeeriumi tellimusel teostas Turu-uuringute AS perioodil 10.–13. september küsitluse, milles leiti, et 34% pooldab meetmete karmistamist. Veel augustis oli vastav protsent 29 ja juulis 16.
25. septembril lisandus 42 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3118-ni. Neist arvati tervenenuks 2417. Haiglaravi vajas 31 inimest, kellest üks oli juhitaval hingamisel. Esmaseid teste oli tehtud üle 199 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (16) ja Ida-Virumaale (11). Võru kaks suuremat kooli läksid üle distantsõppele, et vältida koroonaviiruse levikut. Mõlema kooli direktorid andsid positiivse koroonaproovi.
26. septembril lisandus 47 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3165-ni. Neist arvati tervenenuks 2499. Haiglaravi vajas 31 inimest, kellest juhitaval hingamisel ei olnud kedagi. Esmaseid teste oli tehtud üle 202 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (20) ja Ida-Virumaale (13).
27. septembril lisandus 35 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3200-ni. Neist arvati tervenenuks 2506. Haiglaravi vajas 31 inimest, kellest juhitaval hingamisel ei olnud kedagi. Esmaseid teste oli tehtud ligi 205 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (18) ja Ida-Virumaale (12). Suurimad kolded olid Ida-Tallinna keskhaigla kolle (34 nakatunut, kellest 22 olid haigla töötajad), Läänemere gümnaasiumi kolle (24 õpilast ja 8 õpetajat), Ida-Viru tutvuskonna kolle (30 nakatunut) ning Võru sünnipäeva kolle (21 nakatunut).
28. septembril lisandus 67 tuvastatud nakatunut, mis oli suurim päevane kasv septembris. Nakatunute koguarv oli 3267 ja neist arvati tervenenuks 2513. Haiglaravi vajas 33 inimest, kellest juhitaval hingamisel ei olnud kedagi. Esmaseid teste oli tehtud ligi 208 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (34). Viimase 14 päeva haigestumus 100 000 inimese kohta oli 42,89.
2020. aasta 28. septembri seisuga oli testitud 15,8% Eesti elanikest. Testimine jaotus maakondades järgmiselt:
29. septembril lisandus 49 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3315-ni. Neist arvati tervenenuks 2564. Haiglaravi vajas 36 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud ligi 211 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (30). Põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 2000 inimese (318 oli haigestunud), Ida regionaalosakonnas 982 inimest (haigestunuid 190), Lõuna regionaalosakonnas 442 inimest (haigestunuid 52) ja Lääne regionaalosakonnas 177 inimest (haigestunuid 22). Maailmas ületas samal päeval koroonaohvrite arv miljoni piiri.
Valitsus pikendas samal päeval koroonadiagnoosiga haigetele ja nende lähikontaktsetele kehtivaid karantiininõudeid kuni 2020. aasta lõpuni.
30. septembril lisandus 57 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3371-ni. Neist arvati tervenenuks 2605. Haiglaravi vajas 35 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 213 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (32).
Oktoober 2020.
1. oktoobril lisandus 81 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3450-ni. Neist arvati tervenenuks 2643 ehk 76,6%. Haiglaravi vajas 36 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Lisandus üks surnu, mis tõstis koguarvu 65-ni. Esmaseid teste oli tehtud ligi 216 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (37) ja Ida-Virumaale (27).
Suuremad aktiivsed kolded olid Ida-Tallinna keskhaigla kolle (41 nakatunut, kellest 26 olid haigla töötajad), Läänemere gümnaasiumi kolle (26 õpilast ja 10 õpetajat), Ida-Viru tutvuskonna kolle (30), Võru töökoha kolle (21) ja esimese töökoha kolle Tallinnas (20).
Eestis oli koroonaäpi laadinud oma telefoni umbes 150 000 inimest. Koroonaviiruse ninaneelu proovi sai saatekirja alusel anda 18 testimispunktis, millest kolm asusid sadamas ja lennujaamas ning olid mõeldud Eestisse saabujate testimiseks.
2. oktoobril lisandus 57 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3507-ni. Neist arvati tervenenuks 2675. Haiglaravi vajas 36 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Lisandus üks surnu. Esmaseid teste oli tehtud ligi 218 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (43).
3. oktoobril lisandus 71 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3577-ni. Neist arvati tervenenuks 2728. Haiglaravi vajas 36 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Lisandus üks surnu. Esmaseid teste oli tehtud üle 220 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (31) ja Harjumaale (26).
Põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel ligi 2400 inimest (kellest 371 olid haigestunud), Ida regionaalosakonnas ligi 1000 inimest (haigestunud 196), Lõuna regionaalosakonnas üle 360 inimese (haigestunud 60) ja Lääne regionaalosakonnas üle 260 inimese (haigestunud 31).
4. oktoobril lisandus 30 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3607-ni. Neist arvati tervenenuks 2749. Haiglaravi vajas 41 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 220 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (13) ja Harjumaale (11). Samal ajal tuvastati Lätis viimase ööpäevaga 67, Leedus 104 ja Soomes 147 nakatunut.
5. oktoobril lisandus 10 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3617-ni. Neist arvati tervenenuks 2755. Haiglaravi vajas 41 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 222 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (6).
6. oktoobril lisandus 42 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3659-ni. Neist arvati tervenenuks 2806. Haiglaravi vajas 39 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 224 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (20) ja Ida-Virumaale (14).
7. oktoobril lisandus 56 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3715-ni. Neist arvati tervenenuks 2813. Haiglaravi vajas 39 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 226 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (29) ja Ida-Virumaale (16). Terviseameti meditsiinijuht Arkadi Popovi sõnul peaks suure nakatumisnäitaja tõttu maski kandma Ida-Virumaa, Tallinna, Maardu ja Võrumaa elanikud. Tallinna linnapea Mihhail Kõlvart lubas, et Tallinn alustab maski kandmist propageerivat kampaaniat.
Avaldati Tartu Ülikooli vedamisel toimunud koroonaviiruse seireuuringu järgmise üleriigilise etapi tulemused, mis vihjasid, et viirus levib ka väljaspool haiguskoldeid ning enamasti märgatavate haigustunnusteta. Uuringu raames analüüsiti 21. septembrist kuni 1. oktoobrini 2532 inimest. Leiti viis nakatunut, kel puudusid märkimisväärsed haigustunnused ja kes ei olnud kokkupuutest haigestunud inimesega teadlikud.
8. oktoobril lisandus 45 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3760-ni. Neist arvati tervenenuks 2824. Haiglaravi vajas 45 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 228 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (22) ja Harjumaale (17). Samal ajal tuvastati Lätis viimase ööpäevaga 109, Leedus 142 ja Soomes 296 nakatunut.
Terviseameti hinnangul ei olnud ette näha haiglate täitumist koroonapatsientidega lähemal ajal. Kevadega võrreldes oli haiglatel varutud ka suuremal hulgal isikukaitsevahendeid ja on jõutud läbi viia personali koolitamist. Hingamisaparaatide arv oli üle 300 ning aasta lõpuks pidanuks neid Eesti haiglates olema juba ligi 400.
9. oktoobril lisandus 49 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3809-ni. Neist arvati tervenenuks 2906. Haiglaravi vajas 35 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Ida-Viru Keskhaiglas suri üks patsient, mis tõstis haiguse kätte surnute arvu 68-ni. Esmaseid teste oli tehtud ligi 230 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (23) ja Harjumaale (11). Valitsus leevendas reisimispiiranguid: eneseisolatsiooni jäämist nõuti ainult inimestelt, kes saabusid Eestisse riikidest, mille nakatumisnäitaja oli üle 50 või üle 1,1 korra kõrgem Eesti vastavast näitajast. Selle muudatusega hoiti ära vajadus hakata alates 12. oktoobrist rakendama karantiini Soome ja Läti suunalt saabujatele.
10. oktoobril lisandus 37 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3846-ni. Neist arvati tervenenuks 2946 ehk 76,6%. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 231 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (21).
11. oktoobril lisandus 19 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3865-ni. Neist arvati tervenenuks 2958. Haiglaravi vajas 31 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 232 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (13).
12. oktoobril lisandus 18 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3883-ni. Neist arvati tervenenuks 2967. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 233 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (8). Kehtima hakkas Valga-Valka erand ehk eneseisolatsiooni kohustus piiriületuse järgselt ei laiene nendele haigustunnusteta inimestele, kes elavad Valga või Valka linnas ning regulaarselt Eesti-Läti piiri ületavad.
13. oktoobril lisandus 25 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3908-ni. Neist arvati tervenenuks 3015. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 235 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (11) ja Ida-Virumaale (7). Samal päeval leppisid Euroopa Liidu riigid kokku ühtsetes kriteeriumites koroonaviiruse reisipiirangute koordineerimisel.
14. oktoobril lisandus 40 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3947-ni. Neist arvati tervenenuks 3060. Haiglaravi vajas 35 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 236 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (19). Meediast käis läbi teave, et Eestis märtsi lõpus koroonasse haigestunu andis septembri algul taas positiivse proovi. Terviseameti peadirektori asetäitja Mari-Anne Härma sõnul ei ole välistatud, et viiruse läbipõdemisel omandatud immuunsus kestabki ainult pool aastat.
14. oktoobri õhtul toimus ka Eesti-Armeenia jalgpallikohtumine. Enne mängu andis üks Armeenia delegatsiooni liige positiivse koroonaproovi ning Armeenia jalgpallikoondis rikkus Tallinnas viibides Euroopa jalgpalliliidu isolatsiooni ja ohutusreegleid.
15. oktoobril lisandus 33 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 3980-ni. Neist arvati tervenenuks 3093. Haiglaravi vajas 35 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 238 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Ida-Virumaale (14).
16. oktoobril lisandus 37 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4017-ni. Neist arvati tervenenuks 3137. Haiglaravi vajas 35 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 240 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (15). Testimispunkt avati ka Sillamäel, millega oli Ida-Virumaal kolm ja terves Eestis 18 testimispunkti. Suuremad aktiivsed kolded olid esimese töökoha kolle Harjumaal (39 nakatunuga), Sillamäe kooli kolle (34 nakatunuga), töökoha kolle Võrus (24), Jõhvi hooldekeskuse kolle (19) ja Jõgevamaa töökoha kolle (18). Samal ajal tuvastati Leedus viimase ööpäevaga rekordilised 281 uut juhtu ja Lätis rekordilised 148 juhtu. Soomes sai samal ajal koroonadiagnoosi 189 inimest.
17. oktoobril lisandus 36 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4052-ni. Neist arvati tervenenuks 3198. Haiglaravi vajas 30 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 241 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (17).
Terviseameti põhja regionaalosakonna inspektorite jälgimisel oli 1272 inimest, kellest 234 olid haigestunud. Ida regionaalosakonnas oli jälgimisel 938 inimest, kellest haigestunud oli 160. Lõuna regionaalosakonnas jälgiti 563 inimest, kellest 56 oli haigestunud, ning lääne regionaalosakonnas oli jälgimisel 62 inimest, kellest 17 olid haigestunud.
18. oktoobril lisandus 26 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4078-ni. Neist arvati tervenenuks 3211. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 242 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (14).
19. oktoobril lisandus 7 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4085-ni. Neist arvati tervenenuks 3229. Haiglaravi vajas 33 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 243 000. 19.–25. oktoobrini kestis ka koolivaheaeg. Terviseamet soovitas vältida koolivaheajal Eestist välja reisimist. Maailmas ületas tuvastatud koroonajuhtude arv 40 miljoni piiri.
20. oktoobril lisandus 42 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4127-ni. Neist arvati tervenenuks 3270. Haiglaravi vajas 27 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 245 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (21). Uusi surmajuhtumeid lisandus ööpäeva jooksul kaks ning tagantjärele tunnistati koroonasurmaks ka üks 15. oktoobril lahkunu. Sellega oli Eestis surnud 71 koroonaviirusega nakatunud inimest. Läti tervishoiuminister Ilze Viņķele tunnistas, et Läti terviseameti võimekus koroonaviiruse leviku jälitamisel ja tõkestamisel on ületatud.
21. oktoobril lisandus 44 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4171-ni. Neist arvati tervenenuks 3334. Haiglaravi vajas 29 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 246 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (27). Samal päeval teatati Leedus 311 ja Lätis 188 uuest koroonajuhtust.
22. oktoobril lisandus 76 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4247-ni. Neist arvati tervenenuks 3366. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 248 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (49).
23. oktoobril lisandus 53 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4300-ni. Neist arvati tervenenuks 3418. Haiglaravi vajas 30 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 249 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (32). Surmastatistikasse lisandusid 17. oktoobril surnud mees ja 18. oktoobril surnud naine, kellel surmajärgselt tuvastati SARS-CoV-2. Nendega kokku oli Eestis surnud 73 koroonaviirusega nakatunud inimest.
Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumis valmis eelnõu, mille kohaselt keelataks südaööst lisaks alkoholi müügile ka selle tarbimine. Hiljem öise joomispiirangu plaanist küll loobuti ja hakati kavandama baaride sulgemist.
24. oktoobril lisandus 52 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4351-ni. Neist arvati tervenenuks 3441. Haiglaravi vajas 29 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 251 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (32).
25. oktoobril lisandus 60 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4411-ni. Neist arvati tervenenuks 3447. Haiglaravi vajas 29 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 252 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (15) ja Ida-Virumaale (13). Positiivse proovi andsid seejuures ka 22 Sloveenia naisjalgpallurit ning 27. oktoobriks kavandatud mäng tühistati.
26. oktoobril lisandus 17 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4428-ni. Neist arvati tervenenuks 3505. Haiglaravi vajas 30 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 252 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (12). Terviseameti peadirektor Üllar Lanno küsis Riigikogu sotsiaalkomisjoni koosolekul Terviseametile raha juurde, et tõsta töötajate palku ja luua 27 uut töökohta.
27. oktoobril lisandus 37 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4465-ni. Neist arvati tervenenuks 3561. Haiglaravi vajas 35 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 254 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (21).
28. oktoobril lisandus rekordilised 125 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4590-ni. Neist arvati tervenenuks 3626. Haiglaravi vajas 32 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 256 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (48) ja Raplamaale (29). Raplamaa juhtumid olid seotud nakatumisega hooldekeskuses.
29. oktoobril lisandus 82 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4671-ni. Neist arvati tervenenuks 3684. Haiglaravi vajas 34 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli üks patsient. Esmaseid teste oli tehtud üle 258 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (44).
30. oktoobril lisandus 101 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4771-ni. Neist arvati tervenenuks 3747. Haiglaravi vajas 40 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kolm patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 259 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (67). Sama päeva õhtu seisuga oli Viru vanglas tuvastatud koroonaviirusega nakatumine 57 vangil ning enam kui 200 proovi tulemusi alles oodati.
31. oktoobril lisandus rekordilised 134 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4905-ni. Neist arvati tervenenuks 3811. Haiglaravi vajas 40 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 262 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (79).
Haiglaravil olijate arv ja jaotus alates 1. oktoobrist kuni 24. detsembrini 2020. Allikas: Terviseamet
November 2020.
1. novembril lisandus 80 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 4985-ni. Neist arvati tervenenuks 3824. Haiglaravi vajas 43 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 264 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (46). Viru vangla koldes oli positiivse proovi andnud 88 inimest (sh kaks vangla töötajat).
Suuremad aktiivsed kolded olid vangla kolle (88 inimest), esimese töökoha kolle Harjumaal (42), Sillamäe esimese kooli kolle (36), Raplamaa hooldekeskuse kolle (33), Jõhvi hooldekeskuse kolle (21), Jõgevamaa töökoha kolle (20) ja Harjumaa peokolle (17).
2. novembril lisandus 61 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 5046-ni. Neist arvati tervenenuks 3832. Haiglaravi vajas 47 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud üle 265 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (42).
3. novembril lisandus 80 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 5125-ni. Neist arvati tervenenuks 3904. Haiglaravi vajas 45 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 266 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (57). Uus testimispunkt avati Raplas.
4. novembril lisandus rekordilised 208 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 5333-ni. Neist arvati tervenenuks 3954. Haiglaravi vajas 44 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaks patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 270 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (107) ja Ida-Virumaale (49).
5. novembril lisandus 131 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 5464-ni. Neist arvati tervenenuks 4032. Haiglaravi vajas 53 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 271 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (95).
6. novembril lisandus rekordilised 241 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 5705-ni. Neist arvati tervenenuks 4103. Haiglaravi vajas 52 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 273 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (114).
7. novembril lisandus 229 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 5933-ni. Neist arvati tervenenuks 4184. Haiglaravi vajas 48 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 277 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (105) ja Ida-Virumaale (63).
8. novembril lisandus 192 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 6125-ni. Neist arvati tervenenuks 4193. Haiglaravi vajas 55 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 279 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (90) ja Ida-Virumaale (69). Viru Vangla kolle jõudis 200 inimeseni. Suri kaks inimest ning sellega oli Eestis kokku surnud 75 koroonasse nakatunud inimest.
9. novembril lisandus 125 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 6250-ni. Neist arvati tervenenuks 4205. Haiglaravi vajas 60 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli neli patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 280 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (95). Suri 58-aastane mees ning sellega oli Eestis kokku surnud 76 koroonasse nakatunud inimest. Avati kaks uut testimispunkti (Valgas ja Põlvas).
10. novembril lisandus 128 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 6376-ni. Neist arvati tervenenuks 4219. Haiglaravi vajas 63 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli viis patsienti. Esmaseid teste oli tehtud ligi 283 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (91). Terviseamet alustas neli nädalat kestvat sotsiaalkampaaniat "Hoiame Eesti elu avatud!", millega kutsus üles jälgima põhilisi reegleid enda ja oma lähedaste kaitseks.
11. novembril lisandus 144 tuvastatud nakatunut. Neist arvati tervenenuks 4378. Haiglaravi vajas 63 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kuus patsienti. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (61) ja Ida-Virumaale (53). Muudeti seda, kuidas avaldatakse testide arvu statistikat. Täpsustati, et kevadest alates on tehtud 381 205 SARS-CoV2 määramise testi, millest 285 935 olid esmased ning kokku oli positiivseid teste olnud 7725.
12. novembril lisandus rekordilised 374 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 6881-ni. Neist arvati tervenenuks 4453. Haiglaravi vajas 68 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kuus patsienti. Teste oli tehtud üle 386 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (240).
Terviseameti põhja regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 11 000 inimese, kellest 1212 olid haigestunud, ning eristati 24 kollet. Ida regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 3100 inimese, kellest haigestunud oli 515, ning eristati 12 aktiivset kollet. Lõuna regionaalosakonnas oli jälgimisel üle 1200 inimese, kellest 200 oli haigestunud, ning eristati ühte 34 inimesega hooldekodu kollet. Lääne regionaalosakonnas oli jälgimisel ligi 700 inimest, kellest 115 olid haigestunud.
13. novembril lisandus 259 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 7148-ni. Neist arvati tervenenuks 4551. Haiglaravi vajas 72 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli viis patsienti. Teste oli tehtud üle 390 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (123) ja Ida-Virumaale (80). Lisandus neli surmajuhtumit ning seega oli Eestis surnud 80 koroonasse nakatunud inimest. Terviseamet soovitas Tallinnas ja Harjumaal kaaluda kõrgema nakkusriskiga huvihariduse ja huvitegevuse ajutist piiramist.
14. novembril lisandus 265 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 7412-ni. Neist arvati tervenenuks 4709. Haiglaravi vajas 75 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli viis patsienti. Teste oli tehtud ligi 396 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (156) ja Ida-Virumaale (61). Terviseamet teatas ka uue lepingu sõlmimisest koroonaviiruse proovide võtmiseks ja testimiseks, mille maht võib ulatuda kuni 100 miljoni euroni ning mis peaks kehtima 2021. aasta lõpuni.
15. novembril lisandus 226 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 7637-ni. Neist arvati tervenenuks 4742. Haiglaravi vajas 84 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli viis patsienti. Teste oli tehtud üle 401 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (130). Üks patsient suri ja seega oli Eestis surnud 81 koroonasse nakatunud inimest.
16. novembril lisandus 211 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 7848-ni. Neist arvati tervenenuks 4749. Haiglaravi vajas 84 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli seitse patsienti. Teste oli tehtud üle 404 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (141).
17. novembril lisandus 186 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 8033-ni. Neist arvati tervenenuks 4977. Haiglaravi vajas 85 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kuus patsienti. Teste oli tehtud üle 409 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (108). Ööpäeva jooksul lisandus kolm surmajuhtumit, mis viis koroonasse surnute arvu 84-ni.
18. novembril lisandus 274 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 8304-ni. Neist arvati tervenenuks 5120. Haiglaravi vajas 99 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kuus patsienti. Teste oli tehtud üle 415 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (153) ja Ida-Virumaale (62). Ööpäeva jooksul lisandus üks surmajuhtum.
19. novembril lisandus rekordilised 414 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 8715-ni. Neist arvati tervenenuks 5264. Haiglaravi vajas 112 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli seitse patsienti. Teste oli tehtud üle 422 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (230) ja Ida-Virumaale (96). Lisandus üks surmajuhtum, millega oli Eestis surnud 86 koroonasse nakatunud inimest. Terviseametile valmistas muret noorte seas kasvanud nakatumine, millega seoses soovitati kriitiliselt üle vaadata noortekeskuste ja huviringide tegevused üle Eesti.
20. novembril lisandus 364 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 9076-ni. Neist arvati tervenenuks 5296. Haiglaravi vajas 112 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kümme patsienti. Teste oli tehtud üle 429 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (199) ja Ida-Virumaale (75). Ööpäeva jooksul lisandus üks surmajuhtum. Kokku oli Eestis surnud 87 koroonasse nakatunud inimest. Suuremad aktiivsed kolded olid Viru Vangla kolle (250 inimest) ja Narva jäähoki kolle (71 inimest).
21. novembril lisandus 305 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 9375-ni. Neist arvati tervenenuks 5661. Haiglaravi vajas 119 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaheksa patsienti. Teste oli tehtud üle 434 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (130) ja Ida-Virumaale (83).
22. novembril lisandus 349 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 9724-ni. Neist arvati tervenenuks 5701. Haiglaravi vajas 146 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli seitse patsienti. Teste oli tehtud üle 439 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (205) ja Ida-Virumaale (75). Ööpäeva jooksul lisandus üks surmajuhtum.
23. novembril lisandus 232 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 9956-ni. Neist arvati tervenenuks 5711. Haiglaravi vajas 154 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaheksa patsienti. Teste oli tehtud üle 443 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (138). Ööpäeva jooksul suri neli koroonasse nakatunud inimest, millega oli kokku Eestis surnud 92 koroonasse nakatunud inimest.
24. novembril lisandus 204 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 10 159-ni. Neist arvati tervenenuks 6014 ehk 59,2%. Haiglaravi vajas 147 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kaheksa patsienti. Teste oli tehtud üle 447 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (126). Ööpäeva jooksul suri kaks koroonasse nakatunud inimest.
25. novembril lisandus 384 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 10 541-ni. Neist arvati tervenenuks 6052. Haiglaravi vajas 163 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli seitse patsienti. Teste oli tehtud ligi 453 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (178) ja Ida-Virumaale (79). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonasse nakatunud inimest, millega oli kokku Eestis surnud 97 koroonasse nakatunud inimest.
26. novembril lisandus rekordilised 415 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 10 955-ni. Neist arvati tervenenuks 6497. Haiglaravi vajas 183 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli seitse patsienti. Teste oli tehtud üle 458 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (233) ja Ida-Virumaale (101). Ööpäeva jooksul suri kaks koroonasse nakatunud inimest.
Terviseameti lõuna regionaalosakond kehtestas Tartu linnavalitsuse ettepanekul alates 30. novembrist piirangud huvitegevuse ja huvihariduse harrastamisel ning sportimisel.
27. novembril lisandus 370 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 11 323-ni. Neist arvati tervenenuks 6710. Haiglaravi vajas 182 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kuus patsienti. Teste oli tehtud ligi 464 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (178) ja Ida-Virumaale (96). Ööpäeva jooksul suri viis koroonasse nakatunud inimest, kellega kokku oli Eestis surnud 104 koroonasse nakatunud inimest.
28. novembril lisandus 376 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 11 698-ni. Neist arvati tervenenuks 6979. Haiglaravi vajas 180 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli kuus patsienti. Teste oli tehtud ligi 470 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (164), Ida-Virumaale (114) ja Tartumaale (43). Ööpäeva jooksul suri viis koroonasse nakatunud inimest, kellega kokku oli Eestis surnud 109 koroonasse nakatunud inimest. Terviseameti jälgimisel oli üle 27 000 inimese.
29. novembril lisandus 355 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 12 052-ni. Neist arvati tervenenuks 6994. Haiglaravi vajas 191 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli seitse patsienti. Teste oli tehtud ligi 475 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (175), Ida-Virumaale (109) ja Tartumaale (22). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonasse nakatunud inimest.
30. novembril lisandus 256 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 12 308-ni. Neist arvati tervenenuks 7078. Haiglaravi vajas 203 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 11 patsienti. Teste oli tehtud ligi 479 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (120), Ida-Virumaale (54) ja Tartumaale (49). Ööpäeva jooksul suri kuus koroonasse nakatunud inimest, kellega kokku oli Eestis surnud 118 koroonasse nakatunud inimest.
Detsember 2020.
1. detsembril lisandus 191 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 12 497-ni. Neist arvati tervenenuks 7151. Haiglaravi vajas 206 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 12 patsienti. Teste oli tehtud üle 483 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (95), Ida-Virumaale (31) ja Tartumaale (26). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonasse nakatunud inimest, kellega kokku oli Eestis surnud 121 koroonasse nakatunud inimest.
Terviseameti hädaolukorra meditsiinijuhina alustas tööd Urmas Sule ning senine hädaolukorra meditsiinijuht Arkadi Popov asus juhtima Lääne-Tallinna keskhaiglat.
2. detsembril lisandus rekordilised 524 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 13 019-ni. Neist arvati tervenenuks 7608. Haiglaravi vajas 206 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 11 patsienti. Teste oli tehtud üle 489 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (274), Ida-Virumaale (117) ja Tartumaale (56). Ööpäeva jooksul suri üks koroonaviirusega nakatunud inimene. Terviseameti jälgimisel oli ligi 27 500 inimest.
3. detsembril lisandus 451 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 13 469-ni. Neist arvati tervenenuks 7713. Haiglaravi vajas 218 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 12 patsienti. Teste oli tehtud üle 494 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (212), Ida-Virumaale (131) ja Tartumaale (41). Ööpäeva jooksul suri üks koroonaviirusega nakatunud inimene.
4. detsembril lisandus 470 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 13 939-ni. Neist arvati tervenenuks 8309. Haiglaravi vajas 222 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 11 patsienti. Teste oli tehtud üle 499 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (225), Ida-Virumaale (130) ja Tartumaale (46). Ööpäeva jooksul suri kaks nakatunut ning nendega kokku oli Eestis surnud 125 koroonaviirusega nakatunud inimest.
5. detsembril lisandus rekordilised 561 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 14 500-ni. Neist arvati tervenenuks 8641. Haiglaravi vajas 239 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 12 patsienti. Teste oli tehtud üle 505 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (312), Ida-Virumaale (113) ja Tartumaale (40). Ööpäeva jooksul suri üks koroonaviirusega nakatunud inimene. Terviseameti jälgimisel oli ligi 30 000 inimest.
6. detsembril lisandus 479 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 14 978-ni. Neist arvati tervenenuks 8677. Haiglaravi vajas 254 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 13 patsienti. Teste oli tehtud ligi 512 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (213), Ida-Virumaale (165) ja Tartumaale (33). Ööpäeva jooksul suri viis koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 131-ni.
7. detsembril lisandus 248 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 15 226-ni. Neist arvati tervenenuks 8714. Haiglaravi vajas 261 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 13 patsienti. Teste oli tehtud ligi 515 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (124), Ida-Virumaale (51) ja Tartumaale (30). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 134-ni.
8. detsembril lisandus 285 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 15 510-ni. Neist arvati tervenenuks 9082. Haiglaravi vajas 262 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 14 patsienti. Teste oli tehtud ligi 518 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (171), Ida-Virumaale (28) ja Tartumaale (27). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 137-ni.
9. detsembril lisandus 285 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 16 054-ni. Neist arvati tervenenuks 9574 ehk 59,6%. Haiglaravi vajas 264 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 13 patsienti. Teste oli tehtud ligi 524 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (283), Ida-Virumaale (125) ja Tartumaale (52). Ööpäeva jooksul suri kaks koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 139-ni. Läänemaal Koluvere eakatekodus tuvastati koroonaviirus 20 kliendil ja neljal töötajal. Koroonakolle tuvastati ka Kuremäe kloostris.
Anti teada, et valitsus kehtestab uued piirangud, mille kohaselt suletakse alates 12. detsembrist kolmeks nädalaks Ida-Virumaal kõik meelelahutusasutused ja peatatakse vaba aja tegevused ning alates 14. detsembrist sulgetakse kõik õppeasutused Eestis.
10. detsembril lisandus 544 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 16 598-ni. Neist arvati tervenenuks 9948. Haiglaravi vajas 254 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 14 patsienti. Teste oli tehtud ligi 530 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (353), Ida-Virumaale (73) ja Tartumaale (25). Ööpäeva jooksul suri kaks koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 141-ni.
11. detsembril lisandus 358 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 16 956-ni. Neist arvati tervenenuks 10 040. Haiglaravi vajas 271 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 16 patsienti. Teste oli tehtud ligi 533 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (169), Ida-Virumaale (135) ja Tartumaale (17). Ööpäeva jooksul suri üks koroonaviirusega nakatunud inimene.
12. detsembril lisandus rekordilised 760 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 17 713-ni. Neist arvati tervenenuks 10 629. Haiglaravi vajas 268 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 16 patsienti. Teste oli tehtud ligi 542 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (402), Ida-Virumaale (211) ja Tartumaale (51). Ööpäeva jooksul suri kuus koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 148-ni. Suurem koroonakolle tuvastati Kohtla-Järve vanurite hooldekodus, kus positiivse koroonaproovi andsid 76 elanikku ja 10 töötajat.
13. detsembril lisandus 344 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 18 055-ni. Neist arvati tervenenuks 10 686. Haiglaravi vajas 286 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 17 patsienti. Teste oli tehtud ligi 545 tuhat. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (212), Ida-Virumaale (72) ja Pärnumaale (15). Ööpäeva jooksul suri üks koroonaviirusega nakatunud inimene. Samal ajal registreeriti ööpäevaga Lätis 629, Leedus 2849 ja Soomes 360 nakatunut.
14. detsembril lisandus 331 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 18 385-ni. Neist arvati tervenenuks 10 752. Haiglaravi vajas 303 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 17 patsienti. Teste oli tehtud üle 548 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (188), Ida-Virumaale (62) ja Tartumaale (19). Ööpäeva jooksul suri viis koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 154-ni. Levis teade, et Euroopa Ravimiamet võib Pfizer/BioNTechi koroonavaktsiinile juba jõuludeks müügiloa anda.
15. detsembril lisandus 301 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 18 682-ni. Neist arvati tervenenuks 11 218. Haiglaravi vajas 313 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 19 patsienti. Teste oli tehtud üle 553 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (163), Ida-Virumaale (44) ja Pärnumaale (27). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 157-ni. Sotsiaalministeerium tutvustas Eesti vaktsineerimiskava.
Kaitsevägi teatas koroonaviiruse leviku kontrolli alla saamisest. Kui kolm nädalat varem oli Kaitseväes 125 koroonapositiivset inimest, siis selleks ajaks oli teada ainult 16 koroonaviirusega nakatunud ajateenijat.
16. detsembril lisandus 590 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 19 271-ni. Neist arvati tervenenuks 11 795. Haiglaravi vajas 324 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 16 patsienti. Teste oli tehtud üle 559 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (358), Ida-Virumaale (80) ja Tartumaale (49). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 160-ni.
Tallinnas oli kõrgeim nakatumisnäitaja Lasnamäel, kus viimase kahe nädala jooksul oli 100 000 elaniku kohta nakatunuid 740. Kõige väiksem oli nakatumisnäit Nõmmel (501), Mustamäel (511) ja Kristiines (513).
17. detsembril lisandus 733 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 20 004-ni. Neist arvati tervenenuks 12 533. Haiglaravi vajas 321 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 16 patsienti. Teste oli tehtud üle 565 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (393), Ida-Virumaale (193) ja Pärnumaale (28). Ööpäeva jooksul suri neli koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 164-ni. Surnute seas oli ka Narva haigla anestesioloogia- ja intensiivraviosakonna juhataja Aleksandr Tšernjonok.[
18. detsembril lisandus 654 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 20 658-ni. Neist arvati tervenenuks 12 629. Haiglaravi vajas 326 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 15 patsienti. Teste oli tehtud üle 571 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (327), Ida-Virumaale (191) ja Pärnumaale (37). Ööpäeva jooksul suri neli koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 168-ni.
Kasvutrendi näitas vanemaealiste koroonadiagnoosiga patsientide osakaal. Viimase kahe nädala hospitaliseeritutest 77% olid üle 60-aastased.
19. detsembril lisandus 561 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 21 219-ni. Neist arvati tervenenuks 13 049. Haiglaravi vajas 331 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 17 patsienti. Teste oli tehtud üle 577 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (357), Ida-Virumaale (73) ja Tartumaale (38). Ööpäeva jooksul suri kaks koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 170-ni.
20. detsembril lisandus 579 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 21 794-ni. Neist arvati tervenenuks 13 049. Haiglaravi vajas 340 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 17 patsienti. Teste oli tehtud üle 582 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (346), Ida-Virumaale (106) ja Raplamaale (16). Ööpäeva jooksul suri neli koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 174-ni. Üks surnutest oli 44-aastane ja sellega senimaani noorim elu kaotanud koroonaviirusega nakatunu.
Levis teave uuest eriti nakkavast viiruse tüvest Suurbritannias ja Euroopa riigid asusid seepeale peatama lennuühendusi riigiga Valitsus otsustas peatad ka Eesti ja Suurbritannia vahelised lennud. Hiljem soovitas Euroopa Komisjon küll tühistada eri riikide kehtestatud reisikeelud.
21. detsembril lisandus 287 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 22 081-ni. Neist arvati tervenenuks 13 643. Haiglaravi vajas 374 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 18 patsienti. Teste oli tehtud üle 585 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (196), Tartumaale (18) ja Ida-Virumaale (16). Ööpäeva jooksul suri seitse koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 181-ni.
Akadeemik Mart Ustavi sõnul oli tema ettevõttes Icosagen valmis toimiv koroonaviiruse ravim, kuid ei jätku raha teise faasi kliinilisteks katseteks.
22. detsembril lisandus 567 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 22 647-ni. Neist arvati tervenenuks 13 824. Haiglaravi vajas 362 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 18 patsienti. Teste oli tehtud üle 591 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (362), Ida-Virumaale (97) ja Tartumaale (28). Ööpäeva jooksul suri kuus koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 187-ni. Tartu Ülikooli koroonaviiruse seireuuringu tulemused näitasid viiruse laialdast levikut. Leiti, et täiskasvanud elanikkonnas oli nakkusohtlikke inimesi 1,1 % ehk koroonaviirust kandis iga 19. Eesti täiskasvanu.
Läti jõudis koroonapatsientide arv haiglais 1000 inimeseni ning seetõttu peatati kaheks nädalaks plaaniline ravi. Eesti suuremate haiglate juhid ennustasid uue aasta alguseks probleeme plaanilise raviga, kui inimesed pühade ajal distantsi ei hoia. Lisaks koroonapatsientide arvu kasvule valmistas muret ka viiruse levik haiglapersonali seas. Näiteks PERH-i töötajate seas oli positiivse koroonatesti andnud 43 inimest ning karantiinis oli 77 lähikontaktset. ITK-s oli aga töölt eemal umbes 150 inimest, nende seas oli umbes 60 koroonapositiivset.
23. detsembril lisandus 664 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 23 309-ni. Neist arvati tervenenuks 14 543. Haiglaravi vajas 371 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 18 patsienti. Teste oli tehtud üle 597 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (369), Ida-Virumaale (132) ja Tartumaale (41). Ööpäeva jooksul suri viis koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 192-ni. Leedus teatati 3737 uue nakatunu lisandumisest ning 50 inimese surmast. Haiglaravil oli Leedus koroonaviirusega 7682 patsienti, kellest olid väga raskes seisus 681.
Terviseameti peadirektor Üllar Lanno hoiatas, et koroonaviiruse leviku sellises tempos jätkumine seab kahtluse alla plaanilise haiglaravi jätkumise. Pfizeri Belgia tehasest saadeti teele esimesed partiid koroonavaktsiini Euroopa Liidu kodanikele.
24. detsembril lisandus 702 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 24 009-ni. Neist arvati tervenenuks 15 045. Haiglaravi vajas 365 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 21 patsienti. Teste oli tehtud üle 604 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (460), Ida-Virumaale (80) ja Tartumaale (33). Ööpäeva jooksul suri kolm koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 195-ni.
25. detsembril lisandus 575 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 24 582-ni. Neist arvati tervenenuks 15 181. Haiglaravi vajas 384 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 23 patsienti. Teste oli tehtud üle 608 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (317), Ida-Virumaale (141) ja Tartumaale (29). Ööpäeva jooksul suri kuus koroonaviirusega nakatunud inimest ja takkajärgi võeti arvele üks hooldekodus surnud inimene. Sellega oli surnud 202 koroonaviirusega nakatunud inimest.
26. detsembril lisandus 446 tuvastatud nakatunut, mis tõstis koguarvu 25 027-ni. Neist arvati tervenenuks 15 321. Haiglaravi vajas 407 inimest, kellest juhitaval hingamisel oli 23 patsienti. Teste oli tehtud üle 611 000. Enim positiivseid testitulemusi laekus Harjumaale (249), Lääne-Virumaale (55) ja Ida-Virumaale (44). Ööpäeva jooksul suri kaks koroonaviirusega nakatunud inimest, mis viis surmajuhtumite arvu 204-ni. Sama päeva hommikul jõudis Eestisse esimene saadetis koroonavaktsiini, milles oli 9750 vaktsiinidoosi 4875 inimese vaktsineerimiseks.
Koroonavastast vaktsineerimist alustati Eestis 27. detsembril. Esimene vaktsineeritu oli Ida-Viru keskhaigla arst-resident Jelena Rozinko.
28. detsembrist rakendati Tallinnas ja Harjumaal Ida-Virumaale sarnanevaid piiranguid. 30. detsembril teatati rekordilise 968 uue tuvastatud nakatunu lisandumisest.