tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ernst Puusepp

Ernst Puusepp (ka Ernst Pusep; 1. aprill 1898 Lasva vald, Võrumaa – 6. oktoober 1944 Läänemeri) oli eesti vaimulik.
Puusepp lõpetas aastal 1926 eksternina Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Sel ajal tõlkis ta setu keelde Uue Testamendi neli evangeeliumi, mis avaldati 1926. aastal nime all "Mii' Issändä Jeesusõ Kristusõ pühä Evangeelium: Matteusõ, Markusõ, Luukasõ ja Johannõsõ kirotõt" ("seto kiilde ümbre pannu' Ernst Puusepp; keele poolõst õiõnduisi tennü' P. Voolaine" Tartoh: Akadeemiline Emakeele Selts, 1926).
Aastatel 1927–1936 õppis Puusepp Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Juba üliõpilasena töötas ta Petseri Peetri koguduses Usuteadlane Priit Rohtmets nimetab Puuseppa aga üheks 1920. aastate lõpul esile kerkinud nn valepastoritest: "Samuti tekkis sel peataoleku ajal mitmeid juhuseotsijaid, kes omamata küll vaimuliku kutset, suutsid vabakirikliku või protestantliku suuna näiliste pooldajate ja propageerijatena kogudusi meelitada üldkirikust lahkuma. /---/Nii juhtus see näiteks Petseris, kus Tartu Ülikooli usuteaduskonna üliõpilane Ernst Puusepp sarnast skeemi kasutades kohaliku koguduse õpetajaks valiti. Kuigi noor usuteadlane võitis palju poolehoidjaid, ei õnnestunud kogudusel kirikust eralduda. Seepeale asutas Puusepp oma pooldajatega uue, kuid endisega sama nime kandva usuühingu, mis aga ei allunud Eesti Evangeeliumi Luteri Usu Kiriku konsistooriumile."
4. detsembril 1930 arreteeriti Ernst Puusepp Tallinna raudteejaamas joobnuna magamise eest.
1930. aastatel töötas Ernst Puusepp Petseris perekonnaseisuametnikuna ning Tartus linnanõunikuna. 24. mail 1933 tagandas Tartu-Võru rahukogu ta Petseri perekonnaseisuametniku kohalt hooletu asjaajamise ja dokumentide sissekannete mittetäitmise pärast. Kui 1931. aasta septembris tehtud revisjoni järel kohus tagandas ta Petseri perekonnaseisuametniku kohalt "väärnähete pärast" (Postimehe teatel "selgus, et perekonnaseisu asju on aetud väga lohakalt"), otsustas linnavolikogu linnavalitsuse ettepanekul Puusepa kohtukulud (25 krooni) enda kanda võtta.
Õpetajaks ordineeriti Puusepp alles 19. detsembril 1937.
Ernst Puusepp oli aastatel 1938–1943 Harju-Risti ja Nõva koguduse õpetaja. Aastatel 1943–1944 oli ta Mustjala Anna koguduse õpetaja; lisaks hooldas ta aastal 1944 veel Pöide, Muhu ja Saaremaa Jaani kogudust.
Ernst Puusepp hukkus Eestist põgenemisel Läänemerel laeval Nordstern.
Pestovo rajoon

Pestovo rajoon on haldus- ja omavalitsusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti idaosas. Piirneb lõunas Tveri oblasti ja põhjas Vologda oblastiga.
1927–1944 kuulus rajoon Leningradi oblastisse.
Rajoonis on 8 esmatasandi omavalitsust: 7 külaasundust ("сельское поселение") ja Pestovo linnaasundus.
Peamised jõed on Mologa ja selle lisajõed.
Fredrikstad/Sarpsborg

Fredrikstad/Sarpsborg on tiheasustusega paikkond ("tettsted") Norras Østfoldi maakonnas Fredrikstadi ja Sarpsborgi vallas.
See on moodustunud Fredrikstadi ja Sarpsborgi linna kokkukasvamisel.
Fredrikstad/Sarpsborg on Norra suuruselt viies asula. Seisuga 1. aprill 2006 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 121 097, sellest 50 135 Sarpsborgis ja 70 962 Fredrikstadis.
Seisuga 1. jaanuar 2011 oli Norra Statistikaameti andmetel selle elanike arv 104 382 ja pindala 66,99 km².
Jaan Gnadenteich

Jaan Gnadenteich (11. november 1904 Võnnu, Tartumaa – 27. oktoober 1968 Göteborg) oli eesti vaimulik ja pedagoog.
Gnadenteich lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Õppis aastatel 1924–1929 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Otepää Maarja koguduses praost Johannes Oskar Lauri juures. Ta ordineeriti õpetajaks 16. veebruaril 1930.
Ta oli 1930. aastal Valga praostkonna vikaarõpetaja. Tapa Jakobi koguduse õpetaja oli ta aastatel 1930–1944. Lisaks oli ta usuõpetaja Tapa Linna Algkoolis (aastatel 1930–1944) ja Tapa Ühisgümnaasiumis (aastatel 1930–1944).
Põgenes 1944. aastal Rootsi, oli Göteborgi koguduse asutajaõpetaja, teenides kogudust 1952–1968. Ta oli ka Göteborgi Põllumeeste Kogu esimene esimees.
Isiklikku.
Tema vanaonu tütrepoja tütar oli Eha Masing.
Johannes Kerg

Johannes Kerg, algselt Jaan Kerge (27. detsember 1848 Rõhu, Tähtvere vald (Nõo kihelkond) – 22. august 1926 Soore, Valga lähedal) oli eesti vaimulik.
Johannes Kerg sündis Tähtvere vallas Rõhu külas Kerge talu rentniku pojana. Saksakeelses ja -meelses koolis muudeti puht eesti nimi Jaan Kerge Johannes Kergiks. Õppis 1859–1860 Nõo kihelkonnakoolis, 1861–1863 1. Elementaarkoolis, 1863–1866 Kreiskoolis, 1867–1871 Gümnaasiumis. Õppis 1872–1877 Tartu Ülikoolis usuteadust. Prooviaastal oli ta Kursi koguduses Carl August Reinhold Toepfferi juures. Ordineeriti 17. aprillil 1878 pastoriks Tartus.
Eesti rahvuslikest püüetest hakkas Johannes Kerg osa võtma juba keskkooli õpilasena, võttes osa Vanemuises Lydia Koidula juhatusel 1871 ja 1872 näitemängude ettekandmisest. Ülikoolis liitus ta väikesearvulise Eesti üliõpilaste koondisega ning oli 1874. aastal esimese, illegaalselt tegutseva Eesti Üliõpilaste Seltsi esimees. Ka astus Johannes Kerg üliõpilasena Eesti Kirjameeste Seltsi, oli 1875–1881 eestseisuse liige, kuid lahkus suurema lõhe tekkimise tõttu (1881) ühes teistega seltsist.
Introdutseeriti Kärla Maarja-Magdaleena koguduse õpetajaks 2. juulil 1878. Oli Kärla koguduse õpetaja 1878–1906. Oli 1879–1882 ja 1885. aastal ka Kaarma Peeter-Pauli koguduse õpetaja. Ning samadel aegadel ka Kaarma õpetajate seminari juhataja. Oli 17. augustist 1893 kuni 17. maini 1894 pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).
Kirikuõpetajana oli Johannes Kerg 1882–1906 Saaremaa koolivalitsuse liige ja revideeris mitmel korral kõiki Saaremaa koole, mõjustas paremate koolimajade ehitamist Kärlal, edendas laulukooride ja rahvaraamatukogude asutamist. Vabal ajal tegi ta koos Holzmaieri, professor Loeschke ja Hausmanniga arheoloogilisi kaevamisi. 1883. aastal asutati Johannes Kergi eestvõttel Saaremaal esimene eestikeelne ajaleht Saarlane, mille tegevtoimetajaks oli Kärla köster Peeter Südda. 1896. aastal valis Liivimaa kirikuõpetajate sinod ta Eesti Piibli keele parandamise komitee liikmeks.
Johannes Kergi tegevus 1905. aasta revolutsiooni ajal (eriti suurema rahvakoosoleku juhatamine Kuressaares, kus tehti mõned käredad otsused), äratas Saaremaa mõisnike ringkonnas pahameelt ning Saaremaa konsistoorium tagandas sellekohase kaebuse põhjal, milles teda süüdistati rahva ässitamises riigivalitsuse ja mõisnike vastu, Johannes Kergi ajutiselt kirikuõpetaja kohalt. Varsti rahuldati ta tema soov omal soovil Kärla koguduse õpetaja kohustustest vabastamise kohta. 
Seejärel töötas ta Valgas keskkoolide usuõpetajana, 1907. aastal teenis Luke kiriku eesti koguduse õpetajana Lätis. 03.02.1919-18.10.1919 oli Valga linnapea. Eesti iseseisvuse ajal korraldas ta Lätis asuvate eestlaste vaimulikku elu, olles Luke (Lugaži) koguduse eesti õpetaja.
Isiklikku.
Ta oli abielus Matilde Dorothea Oetteliga, kelle õde Eugenie oli abielus Jakob Hurdaga. Matilde Dorothea teine õde (Julie Marie) oli abielus Christian David Dsirnega (oli pastor Saratovi lähedal Jagodnaja Poljanas, Jelgavas ja Raunas (Cēsise lähedal)).
Tara (meteoroloogia)

Tara ehk pärg (kuupärg, Päikese või Kuu tara) on optiline nähtus atmosfääris. See on värviline oreool – mõne (1–5) kraadi laiusega värvilised rõngad kuu- või päikeseketta ümber. Lähima rõnga värvus on valkjas, valge või nõrgalt rohekas, kollakas või sinakas, millele järgnevad eredamavärvilised rõngad (helesinised, oranžid, punakad ja lillakaspunased). Nad võivad kaasneda kõrgrünkpilvede ja kihtrünkpilvedega. 
Eriti hästi on tara nähtav Kuu ümber talveöödel, kui kõrgrünkpilved on kõrgel ja õhukesed. Päikese ere valgus segab nende jälgimist, selle tõttu saab seda näha tolmurikkas atmosfääris.
Tara tekkimise põhjuseks on difraktsioon ehk lainete kõrvalekaldumine sirgjoonelisest teest ja paindumine tõkete taha, sellepärast tekib tara, kui Kuu või Päikese ees on läbipaistvad pilved või udu. Tara intensiivsust mõjutab pilvede tihedus ja ümbermõõt on pöördvõrdelises seoses pilvepiiskade suurusega. 
Tara vaatlusi võib kasutada ilma ennustamiseks: tara mõõtmete suurenemine tähendab pilvi moodustavate osakeste läbimõõdu vähenemist ja viitab ilma paranemisele, aga tara läbimõõtu vähenemine tähendab osakeste suurenemist ja saju võimalust.
Ungari Kultuuriselts

Ungari Kultuuriselts ehk UKS (ungari keeles "Magyar Kulturális Egyesület") on Tartus registreeritud mittetulundusühing, mille liikmeskond koosneb Eestis elavatest ungarlastest, ungari keelt õppivatest üliõpilastest ja teistest Ungari-huvilistest. 
Ühingu eesmärk on tutvustada Ungari kultuuri Eestis ning edendada Eesti ja Ungari vahelisi kultuurisuhteid ürituste kaudu. Selts korraldab selleks kirjandusõhtuid, filmipäevi, näitusi, kontserte, seminare ning infopäevi. Eriline tähelepanu on Ungari kirjanduse tõlkimisel ja eesti publikule tutvustamisel. Ungari Kultuuriseltsi silmapaistvaim üritus on oktoobris Tartus korraldatavad Ungari filmipäevad.
Ungari Kultuuriselts asutati HEEMP Eesti-Ungari Kultuuriseltsi nime all 2004. aastal. Samal ajal loodi ka Budapestis seltsi sõsarorganisatsioon, mis edendab Ungaris Eesti kultuuri. Eestis tegutsev selts muutis oktoobris 2007 nime Ungari Kultuuriseltsiks.
Seltsis on umbes kolmkümmend liiget, neist pooled osalevad seltsi tegevuses aktiivselt.
Peale Ungari Kultuuriseltsi tegutseb Eestis ka Eesti-Ungari Selts ning Mihály Munkácsy nimeline Eestimaa Ungarlaste Ühing. Eestis elas 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 172 ungarlast.
2010. aasta Kõrgõzstani revolutsioon

Kõrgõzstani 2010. aasta ülestõus, mäss, revolutsioon või riigipööre oli sündmusteahel, mis kukutas president Kurmanbek Bakijevi ja tõi võimule ajutise valitsuse Roza Otunbajevaga eesotsas.
Rahutused algasid 6. aprillil Talasis ja levisid järgmisel päeval teistesse Kõrgõzstani põhjaosa linnadesse. Rahutustes hukkus vähemalt 85 inimest, täiendavaid ohvreid tõid kaasa järgnenud korratused.
Rahutuste põhjused.
Võimuvahetuse järel kokku tulnud "sõltumatu ühiskondlik komisjon" 6. kuni 8. aprilli sündmuste uurimiseks, leidis, et rahutused põhjustas Bakijevi korruptsioonis, onupojapoliitikas ja riigi vara kõrvaletoimetamises süüdistatud valitsuse "laostav poliitika", sotsiaalse kindlustunde vähenemine, laiade ühiskonnakihtide vaesumine (ostujõu vähenemine ja kiire inflatsioon), opositsiooni ja ajakirjanike laiaulatuslik tagakiusamine, poliitiliste mõrvade seeria ning sõltumatute trükiväljaannete, raadio- ja telekanalite sulgemine.
Rahutuste vahetuks käivitajaks on peetud hinnatõusu. Elektri- ja küttehinnad olid kahekordistunud, tõusnud olid näiteks mobiilteenuste hinnad.
Talasi sündmused.
6. aprilli hommikul vahistati Talasis partei Ata-Meken aseesimees Bolotbek Šernijazov. Lõunaks kogunes sadu vahistatu poolehoidjaid miilitsajaoskonna juurde ja Šernijazov vabastati. Meeleavaldajad liikusid oblastivalitsuse hoone juurde ja võtsid pantvangi oblastijuhi. Hangiti kive ja bensiini, valmistati ette pudeleid süüteseguga.
Õhtul saabusid Biškekist lennukid ja helikopterid 200 korrakaitsejõudude teenistujaga, kes pidid asepeaminister Akõlbek Džaparovi juhtimisel läbi viima erioperatsiooni oblastijuhi vabastamiseks. Meeleavaldajate vastu kasutati pisargaasi, kummikuule ja valgusmüra granaate(?). Oblastijuht vabastati ja Bolotbek Šernijazov võeti jõudu kasutades uuesti vahi alla.
Rahvahulk piiras sisse grupi miilitsatöötajaid, asus neid peksma ja süütas oblastivalitsuse hoone, kuhu umbes 150 miilitsat varjunud olid. Miilitsail lõppes erivarustus, täiendusi toonud sõiduki hõivasid mässajad ja kasutasid valdusse võetud vahendeid miilitsa vastu.
Ööl vastu 7. aprilli vahistati Biškekis ja Ošis mitu opositsioonijuhti, sealhulgas Ömürbek Tekebajev, Almazbek Atambajev ja Temir Sarijev.
Tuhanded inimesed kogunesid piirama presidendi- ja valitsushoonet Biškekis. Julgeolekujõud kasutasid rahva laialiajamiseks tulirelvi. Bakijev lahkus pealinnast Džalal-Abadi. Roza Otunbajeva, Tekebajev, Atambajev ja teised tuntud opositsionäärid kuulutasid endid ajutiseks valitsuseks. Bakijev varjas end kuni 15. aprillini ja lahkus seejärel Valgevenesse.
Aleksander Jürgenson (Suure-Jaani)

Aleksander Jürgenson (5. aprill 1905 Vaimastvere vald, Tartumaa – 9. aprill 1945 Planek, Tšehhi) oli eesti kirikuõpetaja.
Sündinud Vaimastvere vallas, kolis pere varsti pärast Aleksandri sündi Viljandimaale Sulustverre. Nelja aasta pärast asus pere elama Pajusi valda, kus Aleksander asus õppima Lahavere algkooli. Õppis 1916–1919 Põltsamaa kihelkonnakoolis, lõpetas 1924 Põltsamaa Ühisgümnaasiumi. Õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas 1924–1933 (lõpetas). Õpingud venisid pikemaks seoses raske majandusliku olukorraga (ema oli surnud aastal 1920). Prooviaastal oli Tartu Peetri koguduses Gustav Rutopõllu juures. Ordineeriti 20. mail 1934 ja tast sai Tartu praostkonna vikaarõpetaja.
Juulis 1934 asus Aleksander Jürgenson Suure-Jaani, kus tast sai Georg Alfred Rosenbergi isiklik adjunkt, siis õpetaja kohisetäitja ja aastast 1935 Suure-Jaani Johannese koguduse täieõiguslik õpetaja. Lisaks sai ta aastal 1939 Viljandi abipraostiks. Märtsis 1941 siirdus ta Saksamaale.
Aastatel 1941–1942 teenis Aleksander Jürgenson vabatahtlikult eestlastest koosnevas Saksa politsei üksuses. Aastal 1943 tahtis ta taas asuda pastoriametisse Viljandimaal. Ent piiskop Kõpp keeldus teda ametisse taastamast, öeldes, et ordineeritud vaimulikel tuleb ametisse kandideerida ühtedel alustel. Siis pöördus ta Hjalmar Mäe poole, aga sealt ta abi ei saanud, kuna dokumentide järgi ei ole ta teeninud enam üheski koguduses. 
Põgenedes taas bolševismi eest, sai ta 9. aprill 1945 surma õhurünnaku tagajärjel Tšehhis Planekis.
Aleksander Jürgenson

Aleksander Jürgenson on mitme tuntud isiku nimi:
Academia.edu

Academia.edu on suhtlusportaal teadlastele ja kraadiõppuritele. 
Portaali hakati välja töötama 2007. aastal ja see avati septembris 2008. Seda on nimetatud "Geni-portaaliks teadlastele".
Samataoline (veidi varasem) teadlastele suunatud suhtlusvõrgustiku portaal on ka ResearchGATE, kus aga on veidi suurem rõhk töökohtade pakkumisel ja otsimisel. Seevastu Academia.edu on pannud rõhu lähedaste huvidega teadlaste ja teadustekstide suunatud otsimisele-leidmisele. Teadlastele suunatud analoogsed portaalid on ka iAMscientist, ResearcherID, CoS. Academia.edu on neist suurimaid. 
2019. aasta oktoobris ületas portaaliga ühinenud teadlaste arv 100 miljonit.
Kraadiõppur

Kraadiõppur on magistriõppe või doktoriõppe üliõpilane. 
Magistriõppes ehk magistrantuuris õppijad on magistrandid, magistrikraadi omandanud on nad magistrid.
Doktoriõppes ehk doktorantuuris õppijad on doktorandid, doktorikraadi omandanud on doktorid.
Vastavalt Bologna protsessile on Eestis magistrantuuri kestus 2 ja doktorantuuri kestus 4 aastat.
Teadlane

Teadlane on teadustööd tegev, teaduse alal tegutsev inimene, uurija, õpetlane.
Teadlaseks nimetatakse tavaliselt inimest, kes teeb teadustööd. Teadlast võidakse nimetada ka teadustöötajaks või uurijaks. 
Teadlane ja teaduskraad.
Teadlaste koolitamiseks on Eestis doktoriõpingud, varem olid teadusmagistriõpingud. Nende õpingute jooksul tegi õpilane teadustööd ning avaldas oma uuringud. Omandatud haridus ei tee aga igaühest teadlast. Teadlane on see, kes pühendub teadustööle. Doktorikraad võib olla nii lektoril kui professoril, kuid nende töö on erinev.
Teadlaseks teeb inimese ennekõike teadustöö – see tähendab teadusliku meetodi kirjelduse põhjal teaduslike probleemide püstitamist, nende avamist varem tehtud teadustöö ja sobivate teooriate kontekstis, uurimisküsimuste ja põhjendatud hüpoteeside sõnastamist, uurimisplaani koostamist ja selle abil kogutud andmete analüüsimist ning tõlgendamist, töö tulemustest kokkuvõtete tegemist ning tulemuste levitamist nii teiste teadlaste seas kui ka ühiskonnas laiemalt. Kellegi teise teadustööst kirjutamine ei tee inimesest teadlast. Teadlane panustab uute teadmiste loomisse, sidudes kokku enda ja teiste uuringutest leitu. Kui inimene töötab teadusprojektis, aga ei seo saadud tulemusi teiste uuringutega ega lisa oma teaduspanust, ei ole ta veel teadlane. 
Teadusmaailmas on kujunenud välja tava, et teadlaste kogukond otsustab, mis on teadus ja kes on teadlane. Teadlaste hindamisel vaadatakse teadusmaailmas esmalt seda, mida nad on avaldanud, ja eriti seda, kuivõrd see on maailmas mõju avaldanud – kui palju teadlase töid tsiteeritakse. Teadlase edukust mõõdetaksegi sageli tema bibliomeetria (h-indeks) järgi, kuigi sellel on omad puudused, kuna tsiteeritavus pole ainuke teadlase taseme näitaja ja vastavat näitajat on võimalik kunstlikult suurendada.
Teadlase rollid.
Lisaks teadustööle eeldatakse Eesti ülikoolides töötavatelt teadlaselt, et nad populariseerivad laiemale avalikkusele oma valdkonda, suhtlevad ajakirjandusega, nõustavad poliitikuid, teevad koostööd ettevõtjatega, õpetavad üliõpilasi, juhendavad üliõpilasi, retsenseerivad teiste teadustööd, kuuluvad väljaannete kolleegiumitesse, teevad rahvusvahelist koostööd, otsivad rahastust, tegelevad administratiivtööga. Vastavaid tegevusi jälgitakse ja hinnatakse regulaarsetel atesteerimistel.
Teadlane võib teha teadustööd ka mujal peale ülikooli, nii riigi-, avalik-õiguslikes- kui eraasutustes.
Valdkonnad.
Teadlase tegevus- või teadusala järgi võidakse kasutada liigitamist sotsiaalteadlaseks, humanitaarteadlasteks, reaal- ehk loodusteadlasteks ja tehnikateadlasteks.
Tehnikateadlaste seas võidakse eristada inseneriteaduste esindajaid (kuigi nad otseselt inseneridena ei tööta).
Teadlased kuuluvad sageli oma kitsama või laiema eriala organisatsioonidesse, samuti edendavad üldisemat teadustegevust näiteks Eesti Teaduste Akadeemias (loodud 1938. aastal) või Eesti Noorte Teaduste Akadeemias (loodud 2017. aastal).
ResearchGate

ResearchGate on suhtlusportaal teadlastele ja kraadiõppuritele. 
Sarnane teadlastele mõeldud suhtlusvõrgustikuportaal on ka Academia.edu.
ResearchGate on saanud tugevat kriitikat mõõdikute osas, millega kasutajaid märgitakse.
Magnus Ilmjärv

Magnus Ilmjärv (sündinud 31. augustil 1961 Viljandis) on eesti ajaloolane.
Haridus.
Ta on lõpetanud 1976. aastal Viljandi 3. 8-klassilise Kooli, 1979. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli ning 1988. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo alal "cum laude". 
1997. aastal kaitses ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis magistritöö. Aastatel 1997–2004 oli ta doktorantuuris Helsingi ülikoolis. 2004. aasta juunis kaitses ta Helsingi ülikoolis väitekirja "Silent Submission. Formation of Foreign Policy of Estonia, Latvia and Lithuania – Period from mid 1920-s to Annexation in 1940. In: Acta Universitatis Stockholmiensis. Studia Baltica Stockholmiensia. Stockholm, 2004 (592 p), University of Helsinki" (juhendaja Seppo Hentilä). Väitekiri ilmus samal aastal ka raamatuna eesti keeles.
Töö.
Aastatel 1989–1990 töötas ta Eesti Riigiarhiivis peafondihoidjana. 1990. aasta sügisest töötas Ajaloo Instituudis algul nooremteadurina, seejärel teadurina ja vanemteadurina.
2006–2011 oli ta Tallinna Ülikooli Ajaloo Instituudi direktor.
Kriitika.
2007. aastal avaldas ajaloolane Jaak Valge ajakirjas Tuna artikli, milles lükkas ümber Ilmjärve teoses "Hääletu alistumine" esitatud väited seoses Konstantin Pätsi sidemetega Nõukogude Liiduga. Ilmjärv kriitikaga ei nõustunud. 2010. aastal ilmus "Hääletu alistumise" täiendatud ja parandatud trükk, milles aga Jaak Valge sõnul ei olnud peamisi puudusi kõrvaldatud ning Ilmjärv olevat endiselt kasutanud võltsitud dokumente.
2016. aasta aprillis osales Ilmjärv Kaliningradis Immanuel Kanti nimelises Balti Föderaalülikoolis toimunud konverentsil "Balti uuringud Venemaal". Sama aasta juuni alguses kirjutas ajakirjanik Pekka Erelt konverentsist Eesti Ekspressis ja tõi välja, et konverentsi korraldajad on seotud "Balti riikide vastase infosõja uue platvormiga". Erelti sõnul oli Ilmjärv konverentsi peakõneleja ja selle ümaralaua enim tsiteeritud esineja. Erelt leidis, et Ilmjärve esinemine Kaliningradis toimunud konverentsil oli Vene propaganda "magus võit".
Üliõpilane

Üliõpilane (sõna "tudeng" on argikeelne) on ülikoolis või muus kõrgkoolis õppiv inimene.
Üliõpilaseks saadakse immatrikuleerimise kaudu ja üliõpilaseks olemine lõpeb ülikooli või muu kõrgkooli lõpetamise tõttu või muul põhjusel eksmatrikuleerimisel. 
Majanduslik haavatavus.
Üliõpilased on alati olnud üks haavatavamaid gruppe majanduslikult rasketel aegadel, kuna üliõpilane on üleminekufaasis iseseisva elu peale – paljud üliõpilased peavad hakkama ennast ise ülal pidama, kuid on sealjuures ka õpilased, mistõttu pole neil eriti palju aega ja võimalusi tööl käia. Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna üliõpilaste küsitlus näitas vastavaid raskusi 1921. aastal ja ka sada aastat hiljem, vaatamata 2013. aastal toimunud kõrgharidusreformile, pole kõrgkooli astunute osakaal erinevate sotsiaalsete rühmade hulgas muutunud, ehk raskematest tingimustest pärit õpilastel ei lihtsustunud kõrgharidusele ligipääs.
Selgeltnägijate tuleproov

"Eesti selgeltnägijate tuleproov" on TV3 (2008. ja 2009. aastal Kanal 2) tõsielusari, kus võistlevad selgeltnägijateks peetavad inimesed Eestist ja mujalt. Auhind võitjale on kristallkäsi ja 5000 eurot. Kasutatakse "Psychic Challenge'i" formaati, mille alusel tehakse saateid üle maailma: Ameerika Ühendriikides ("America's Psychic Challenge"), Aserbaidžaanis ("Ekstra hiss"), Venemaal ("Битва экстрасенсов"), Kasahstanis ("Qıl köpіr"), Leedus ("Ekstrasensų mūšis"), Lätis ("Ekstrasensu cīņas"), Ukrainas ("Битва екстрасенсів"), Austraalias ("The One"). 
Eestis juhtis saateid neli esimest hooaega Urmas Eero Liiv. 
Esimene hooaeg oli 2008. aastal. Finaalis olid Veeliks ja Nastja. Esimese hooaja saatesarja võitis Nastja.
2009. aastal võitjat ei selgunud, auhinnaraha annetati liikumispuudega laste toetuseks
Kolmanda hooaja võitis Anu. Tema poolt hääletas 53% televaatajatest, Jelena sai 23% ja Antonina 23% häältest. 
Saatesarja neljanda hooaja 2017. aastal võitis Alisa. 
Finaalis sai Alisa 89%, Helve 7%, Anete 3% ja Washtara 1% televaatajate häältest.
Viienda hooaja saatesse kandideeris rohkem kui 200 selgeltnägijat Eestist, Lätist, Ukrainast ja Soomest, välja valiti 14 osalejat.
Hooaja peasaatejuht oli Eve Kallaste, saatejuhtideks olid veel Kethi Uibomägi ja Riho Kütsar. Finaalsaates liitus finalistide Heli Ayera, Žanna ja Evaldiga ka must hobune "wicca"-nõid Renata.
Viienda hooaja 2018. aastal võitis šamaan Evald.
Magistriõpe

Magistriõpe ehk magistrantuur on õppevorm ülikoolides, mille lõpus on ette nähtud magistritöö kaitsmine. 
Magistriõppes õppiv üliõpilane on magistrant. Magistriõppe käigus läbitakse magistriõppekava, mille kestus on tavaliselt kaks aastat; selle läbimisel saadakse magistrikraad. 
Eesti kõrgkoolides järgneb magistriõpe bakalaureuseõppele ja eelneb doktoriõppele. Iga astme läbimine on järgmise astme alustamiseks kohustuslik.
Kui Bologna protsessi raames võeti Eestis kasutusele kolmeaastane bakalaureuseõpe, võrdsustati varem, nelja-aastase või pikema bakalaureuseõppe vältel omandatud bakalaureusekraadid ja ülikoolidiplomid (mis on saadud õppekavadelt, mis olid akrediteeritud enne 1. septembrit 2002) nüüdse magistrikraadiga.
Tertsett (värsivorm)

Tertsett ehk kolmikvärss ehk tristihhon on luuleteoses või laulus kolmest värsist koosnev stroof (salm). 
Soneti kolmas ja neljas stroof on tertsetid.
Edgar Egipte

Edgar Egipte; ka Egipt; tuntud ka kui Ennustaja Edgar või Mähe Edgar (5. märts 1952 – 4. detsember 2018 Kohtla-Järve) oli eesti ennustaja.
Tema kooliharidus piirdus kolme klassiga.
Ta oli üks tegelasi Eesti Televisiooni 1998. aasta dokumentaalses saatesarja "Kuritöö ja karistus" saates "Kelm Edgar Egipte". See saade tutvustas teda kui kriminaalkorras karistatud petist, kes müüs inimestele võõrast vara (kortereid, autosid ja muud).
Poorsus

Poorsus ehk urbsus on aine mahutavuse omadus, mille põhjuseks on varjatud (silmaga mittenähtav) tühimike (õõnsuste) olemasolu.
Mõiste on kasutusel peamiselt keraamikas, farmaatsias, metallurgias, maa- ja ehitusteaduses.
Poorsust iseloomustab poorsustegur (p), mis on pooride mahu (v) suhe pinnase kogumahtu (V) protsentides: p=(v/V)*100% 
Kivimite poorsus on kõigi tühimike kogum kivimites mineraalsete või muude agregaatide vahel.
Kivimite poorsust iseloomustatakse järgmiste näitajate kaudu:
Üldine poorsus ja poorsustegur on omavahel seotud. Teades ühte, on võimalik leida teine.
Tekkepõhjuste järgi jagatakse poorid primaarseteks (tekkinud kivimi moodustumise ajal) ja sekundaarseteks (tekkinud hiljem geoloogiliste protsesside käigus).
Poorsus on pinnase füüsikalis-mehaaniline tegur. Settekivimitest on suurim poorsus hästi sorteeritud ja hästi ümardatud teradega liivakividel. Sorteerituse halvenedes väheneb ka peaaegu proportsionaalselt setendi poorsus, sest väiksemad osakesed täidavad üsnagi efektiivselt suuremate vahele jääva ruumiosa. Samuti vähendab setendite poorsust tsementatsioon/autigeensete mineraalide kasvamine pooriruumis. Reeglina on magma ja moondekivimid ning ka karbonaadid väikese poorsusega, kuid samas on need massiivsed kivimid tihti lõhelised.
Kopa (täht)

Kopa (ka koppa; suurtähena Ϙ, väiketähena ϙ, kreeka "ϙοππα") on arhailine kreeka tähestiku täht. Kopa väärtus kreeka numbrina on 90. 
Kopale vastavad ladina tähestiku Q ja kirillitsa Ҁ.
Juhan Kristjan Talve

Juhan Kristjan Talve (ka Juhan Talve; 26. november 1951 Stockholm – 26. märts 2003 Turu) oli Soome ja Eesti jurist, ajakirjanik ja politoloog.
Talve õppis Turu Ülikooli õigusteaduskonnas. Aastail 1978–1999 töötas ta kindlustusseltsis Verdandi (nüüd Veritas). Ta oli Raadio Vaba Euroopa kaastööline ja töötas pärast Eesti iseseisvuse taastamist aastail 1998–1999 Eesti Vabariigi välisministeeriumis analüütikuna.
Poliitiline tegevus.
Ta osales Soome poliitikas, nimelt parempoolsena, olles aastatel 1970–1976 Kokoomuse Päris-Soome piirkonna peasekretär. Ta tegutses Eestis asuvate teisitimõtlejate sidemehena ning aitas vabas maailmas levitada informatsiooni Eesti tegeliku olukorra kohta.
Aastail 1989–1990 kuulus ta Eesti Vabariigi Kodanike Peakomiteesse. 1990. aastal sai temast Eesti Kongressi Välis-Eestist valitud saadik. Turu Ülikooli õigusteaduskonna kasvandikuna rakendas Talve vabas maailmas omandatud teadmisi Eesti põhiseaduse tegemisel Põhiseaduse Assamblees aastail 1991–1992.
Talve oli rahvusliku koonderakonna Isamaa asutajaliige.
Looming ja tegevus ajakirjanikuna.
Talve on avaldanud arvukalt artikleid Soome, Rootsi ja Eesti ajakirjanduses, esinenud lektorina ja poliitikute koolitajana. Raadio Vaba Euroopale kirjutas ta paarikümne aasta jooksul üle tuhande kommentaari, mis tingitud vajadusest näidata demokraatia eeliseid ning selgitada diktatuurirežiimide inimvaenulikku olemust.
Talve on kasutanud pseudonüümi Sirje Sinilind. 1983. aastal ilmus tal Stockholmis selle nime all raamat "Mõningatest rahvuspoliitika aspektidest", mis käsitleb süsteemselt nõukogude režiimi kuritegelikku poliitikat Eesti territooriumil 1940. aastast alates. Talve uurimus, mis tõlgiti soome, inglise ja ungari keelde, tekitas Eesti NSV võimudes tõsist ärevust ja muutus omas ajas mõneti legendaarseks.
Raamatut "Hääl vabadusest" iseloomustanud Lauri Vahtre sõnul on Juhan Kristjan "võrdlemisi kibe autor, kuid see kibedus ei võrsunud mitte pahatahtlikkusest, vaid murest. Pealegi tasakaalustab seda teravmeelsus ja suurepärane huumorimeel. Ühe-kahe tema kirjutise lugemine annab ainet mõtisklusteks, on huvitav ja hariv. Terve kogumik kirjutisi on aga ekskursioon lähedasse ja samas juba üksjagu kaugesse (lähi)minevikku, midagi intellektuaalse seiklusturismi taolist. Ümbernurga heietamist ega keerutamist ei ole, kõik öeldakse otse välja ja igaüks saab nii, nagu ta ära on teeninud."
Ta oli Wellesto liige.
Isiklikku.
Juhan Kristjan Talve on Ilmar Talve ja Liisa Marjatta Karvineni poeg. Aastatel 1990–2003 oli abielus Sirje Kiiniga.
Lause kõrvalliikmed

Lause kõrvalliikmed on sihitis, öeldistäide, määrus ja täiend. 
Nii lause pea- kui ka kõrvalliikmete määratlemisel lähtutakse moodustaja sõnaliigist, grammatilise seose tüübist ning moodustaja konkreetsest grammatilisest vormist.
Sihitis, öeldistäide ja määrus on verbi seotud laiendid, mis tähendab, et nende olemasolu ja vorm sõltub tegusõna tähendusest. Nende vahel on rektsiooniseos. Mõned määrused võivad olla ka verbist sõltumatud omadus- ja määrsõna laiendid. Täiend aga ei sõltu tegusõnast kunagi, ta on nimisõnafraasi laiendosa.
Sihitis.
Sihitis ehk grammatiline objekt on verbi laiend, mis näitab, kellele või millele on tegevus sihitud, ning vastab küsimusele "keda? mida? kelle? mille? kes? mis?" 
Nt "Ma kohtasin sõpra. Ostsin poest suure leiva. Loe see raamat läbi."
Öeldistäide.
Öeldistäide ehk predikatiiv on verbi "olema" laiend, mis näitab, kes, mis või missugune on alusega tähistatu. 
Nt "Laps on haige. Härra Tamm on kunstnik. Inimesi on häid ja halbu."
Määrus.
Määrus ehk adverbiaal on verbi, omadus- või määrsõna laiend, mis pole alus, sihitis ega öeldistäide. 
Nt "Käisin poes. Juku rääkist juhtunust emale. Poiss vaatas teda nukralt".
Täiend.
Täiend ehk atribuut on nimisõna laiend, mis väljendab nimisõnaga tähistatu tunnust.
Nt "Riie on täpselt poolteist meetrit lai. Kõik nad olid tudengid. Üks pikk tumedapäine mees".
Magistratuur

Magistratuur on magistraatide kogu. Magistratuuriks võidakse nimetada ka magistraadiametit.
Marek Talivere

 
Marek Talivere (sündinud 3. juunil) on Eesti DJ.
Ta alustas raadiotööd Lõuna-Eestis 1990. aastate lõpus, töötades raadiotes Raadio Valga, Raadio Ruut ja Ring FM. Aastatel 2002–2017 töötas ta Tallinn Power Hit Radios.
DJ festivalidel (Weekend Festival, Airport Jam jms) ja muudel esinemistel on tema muusikavalikus on eelkõige praegused "mainstream"- ja klubihitid.
Ave Nahkur

Ave Nahkur (sündinud 19. jaanuaril 1962) on eesti naivismi viljelev kunstnik. 
Ta lõpetas 1980. aastal Tallinna 24. Keskkooli keraamika haru.
2016. aastast elas ja maalis ta Kanaaride La Gomera saa­rel. 2019. aastal kolis ta Hispaaniast Eestisse tagasi, elab praegu Viljandis. 
Looming.
Ta on tuntuks saanud peamiselt "Meie kü­la ei­te­de" maa­li­de­ga, kuid on illustreerinud ka raamatuid.
Tema maale eksponeeritakse Hiiu Õlletoas ja endises Raudoja kõrtsis.
Isiklikku.
Tema noorem poeg Rudolf Toltsberg on muusik.
Sardid

Sardid ehk sardiinlased on rahvas Itaalias Sardiinia saare keskosas. 
Neid on umbes 1,5 miljonit. 
Nad kõnelevad sardi keelt.
Ave Kumpas

Ave Kumpas (sünninimi Ave Maior; 17. mai 1936 Hargla – 1. aprill 2025) oli eesti muusikapedagoog.
Ta õppis aastatel 1955–1960 Tallinna Pedagoogilises Instituudis kehalise kasvatuse ja muusikaõpetaja erialal. Magistriõpingud läbis ta aastatel 1998–2000 Tallinna Pedagoogikaülikoolis, 2001. aastal sai ta pedagoogikamagistri kraadi.
Tema tuntumate õpilaste hulgas on Maarja-Liis Ilus, Hanna-Liina Võsa ja Kaido Põldma.
Töö Eesti Televisioonis.
Ta hakkas Eesti Televisioonis lastesaateid tegema 1972. aastal.
1980. aastatel võtsid Eve Viilup, Karin Nurm ja Ave Kumpas üle televisiooni laste lauluvõistluse eestvedamise. 1992. aastal hakkasid nad korraldama laste lauluvõistlust „Laulukarussell“, mis oli eetris 2010. aastateni.
Tegevus helilooja ja pedagoogina.
Ta kirjutas ligi 300 lastelaulu, millest paljud jõudsid tema laulustuudio õpilaste esituses nii kontsertidele kui ka populaarsetesse ETV lastesaadetesse "Hei, pöialpoisid!" ja "Kikerikii".
Ave Kumpas pani Eestis aluse uuele muusikakasvatuslikule suunale – beebikoolile. Idee sai alguse 1990. aastal Helsingis toimunud rahvusvahelisel muusikakasvatuse kongressil (ISME), kus rõhutati arengu tähtsust väikelapseeas. Samal aastal rajas Ave Kumpas esimese beebikooli Eestis.
Isiklikku.
Tema isa Jaan Maior oli Hargla ja Otepää Maarja koguduse õpetaja, ema Linda Maior oli Otepää Maarja koguduse abiõpetaja, teine ordineeritud naisvaimulik Eestis.
Tony Beatz

Tony Beatz (Anti Taar) on Eesti DJ ja produtsent, kes mängib peamiselt Electro Pop, Dirty Electro, Dutch House, Tech - Trance muusikat.
Ta on mänginud enamikus suurtes ööklubides Eestimaal (Hollywood, Sunset, Atlantis, Club Von Überblingen jne) ning mitmel suurel festivalil (Dance Planet 7, Sun Dance Music Festival, Freedon Parade jne).
Olnud pikka aega seotud Club Visioniga.
Astunud üles väga paljude välisartistidega: Tiesto, ATB, Cosmic Gate, Richard Durand, Pendulum, Panacea, Showtek jpt.
Produtseerinud muusikat sellistele artistidele nagu Mad-Masterz, Släm, Joanna Vega, M.E.A.N, Kairit Tuhkanen, Vaido Neigaus ja Summerstyle.
Dokumendi objektimudel

Dokumendi objektimudel (inglise keeles "Document Object Model", lühend DOM) on platvormist ja keelest sõltumatu XML-, XHTML- ja HTML- dokumentidega suhtlemise liides. Selle levinumaks rakenduseks on DOM-i implementatsioonid erinevates brauserites, mis võimaldab JavaScriptiga veebilehtede sisu dünaamiliselt muuta. DOM on standardiseeritud W3C poolt.
Ubakalu

Ubakalu oli küla Peetri kihelkonnas Järvamaal. 1840. aastal liideti Koigi mõisaga. Tänapäeval kuuluvad kunagise küla alad Järva maakonna Järva valda.
Kesk- ja varauusajal kuulus Ubakalu küla Prandi vakuse koosseisu.
Märtsis 1571 toimus seal Moskva–Rootsi sõja lahing Tallinna- ja Paide piiramiselt taganenud hertsog Magnuse väejuhi Tiesenhauseni ja Karl Henriksson Horni juhitud Rootsi väeüksuse vahel, mis lõppes rootslaste võiduga.
Põhjasõja ajal 1705. aasta 28. juulil purustas Eestimaa aadlilipu ja Wolmar Anton Schlippenbachi värvatud tragunirügemendi kompaniidest moodustatud 340-meheline väeosa ooberstleitnandi ja vabahärra Joachim Friedrich von Lieveni (1662–1713) juhtimisel Purdi mõisa juurest Ubakaluni jälitades 1000-mehelise Vene rüüsteväe.
Vabatahtlikkus

Vabatahtlikkus on inimtegevuse üks võimalik alus, mis seisneb sunduse puudumises.
Sihilisus

Sihilisus ehk transitiivsus on tegusõna omadus väljendada sihilist, suunatud tegevust ja siduda endaga grammatiline objekt ehk sihitis. 
Transitiivsus kuulub öeldise leksikaalsete kategooriate hulka.
Laused, mille öeldist laiendab sihitis, on transitiivlaused ning laused, milles öeldise juures sihitis puudub, on intransitiivlaused.
Eesti keel.
Transitiivsed verbid võivad esineda ka intransitiivses lauses ja vastupidi, näiteks:
Intransitiivverbidega koos esinev sihitis on oma sisult ebatüüpiline: "Ta nuttis endal silmad peast välja".
Hando Lööper

Hando Lööper on Lääne-Virumaa toitlustusettevõtja ja diskor.
Töötas Raadio Virus diskorina, kus juhtis oma show-d õhtuses ajavööndis.
Hiljuti avas solaariumisalongi Rakvere südalinnas.
Teda on kohatud ka manageerimas kurikuulsat show- ja laulumeest Arnold Oksmaad.
Väikekannel

Väikekannel või ka pisikannel on väike 5–14 keelega kannel. Viiekeelne kannel on olnud Karjalas ja Soomes, kuue- või seitsmekeelne Baltikumis ja Loode-Venemaal.
Keeled on tavaliselt häälestatud diatooniliselt. Väikekandleid on võimalik häälestada erinevatesse helistikesse.
Kannel on kahtlemata kõige vanem keelpill Eestis. Selle vanuseks arvatakse olevat paar tuhat aastat. Kannel on väga tihedalt seotud läänemeresoome, balti ja Loode-Venemaa rahvakultuuriga. Väikekannel õõnestati peamiselt ühest puust (harilikult kuusest, harvemini männist, pärnast, kasest), kaeti õhukese kõlalauaga. Väikekannel on trapetsikujuline ja 6–7 keelega diatooniline muusikainstrument. Keeled valmistati varasemal ajal hobusesabajajõhvidest või lambasooltest, hiljem ka metallist. Väikekandle muud nimetused on ka kannel ja kannõl.
Temir Sarijev

Temir Sarijev (kirgiisi keeles Темир Сариев; sündinud 17. juunil 1963 Tšüj oblastis) on Kõrgõzstani poliitik ja ärimees, partei Ak Šumkar juht.
Ta oli 1. maist 2015 kuni 13. aprillini 2016 Kõrgõzstani peaminister.
Ta on lõpetanud 1989. aastal Kirgiisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna.
1980. aastatel töötas ekspediitori, ökonomisti ja vanemökonomistina karusnahavabrikus, komsomoli rajoonikomitee osakonnajuhatajana ja Kommunistliku Partei rajoonikomitee orgosakonna instruktorina. Aastatel 1990–1991 oli ta rajooni täitevkomitee aparaadi juhataja, seejärel esimehe asetäitja. 1991–1995 oli Sarijev Kõrgõzstani kaubabörsi president ja 1995–2000 tööstusettevõtte Toton peadirektor.
2000. aastal valiti Sarijev Džogorku Kengeži liikmeks; ta kuulus maksude, tollide ja muude riigitulude komisjoni. Valiti tagasi 2005. aastal ja jäi Džogorku Kengeži liikmeks 2007. aastani.
2006. aastal liitus Sarijev sotsiaaldemokraatidega ja sai oktoobris partei asejuhiks. 2007. aasta märtsis sai temast hoopis partei Demokraatlike Jõudude Liit Ak Šumkar kaasesimees, 2008. aasta juunis ainuesimees.
2007. aasta jaanuaris peeti Sarijev Manasi lennuväljal 100 000 deklareerimata dollariga kinni ja peaprokuratuur algatas tema vastu kriminaalasja salakaubavedu käsitleva paragrahvi alusel.
2009. aasta presidendivalimistel kandideeris Sarijev ühe Kurmanbek Bakijevi vastaskandidaadina ja sai ametlikel andmetel 6,74 protsenti häältest.
2010. aasta aprillis peeti Sarijev Bakijevi kukutamiseni viinud rahutuste alguses riikliku julgeolekuteenistuse poolt kinni, kuid vabastati opositsiooni nõudmisel järgmisel päeval. Bakijevi kukutamise järel oli ta ajutise valitsuse rahandusminister. Sügisel toimunud parlamendivalimistel tema partei valimiskünnist ei ületanud.
Transitiivsus

Transitiivsus on binaarse seose omadus, mis seisneb selles, et kui "x" on seoses "y"-ga ja "y" on omakorda seoses "z"-ga, siis on ka "x" seoses "z"-ga.
Järjestusseosed ja ekvivalentsiseosed on definitsiooni järgi transitiivsed.
Definitsioon.
Olgu "R" binaarne seos mingil hulgal "A" ning "x", "y" ja "z" hulga "A" mingid elemendid. Tähistame asjaolu, et "x" on "y"-ga seoses "R", valemiga "xRy". Seose "R" transitiivsus on defineeritud järgmiselt:
 formula_1
Näited.
Näiteks seosed "on suurem kui" ja "on võrdne" (võrdsusseos) on transitiivsed:
 kui A &gt; B ja B &gt; C, siis A &gt; C
 kui A ≥ B ja B ≥ C, siis A ≥ C
 kui A = B ja B = C, siis A = C
Transitiivsed on veel näiteks seosed
Lembitu Kuuse

Lembitu Kuuse (11. september 1950 Rakvere – 14. jaanuar 2017 Tartu) oli eesti spordiajakirjanik ja matemaatik.
Ta lõpetas aastal 1969 kuldmedaliga Rakvere 1. Keskkooli ja aastal 1974 Tartu Riikliku Ülikooli matemaatikateaduskonna rakendusmatemaatika eriala. Aastatel 1974–1988 töötas ta õppejõuna Tartu Riikliku Ülikooli spordifüsioloogia kateedris (õpetas spordimatemaatikat, nt spordimetroloogiat).
1988. aastast töötas Kuuse Eesti Televisioonis: 1988–1993 oli ETV Tartu korrespondent ning 1993 Eesti Rahvusringhäälingu sporditoimetuse vastutav toimetaja, saatejuht ja reporter (2014 ka juhataja kohusetäitja). Aastatel 1981–1993 oli ta ühtlasi ka Tartu maratoni infotalituse juht ning 1999. aastast suusatamise MK Otepää etapi korralduskomitee liige.
Kuuse vahendas aastast 1988 Eesti Raadios ning aastast 1992 Eesti Televisioonis ka olümpiamänge ja muid rahvusvahelisi suurvõistlusi.
Kuuse oli abielus Heli Kuusega.
2022. aastal ilmus Ivo Parbuse koostatud elulooraamat "Lembitu Kuuse Kuld".
Leiboristlik Partei

Leiboristlik Partei ("Labour Party", eesti keeles ka Tööerakond, Tööpartei) on vasaktsentristlik Briti partei. 
Partei asutati 1900. aastal. Enamusvalitsuse moodustasid leiboristid esimest korda 1945. aastal.
Leiboristid olid Suurbritannias võimul alates 1997. aastast, mil peaministriks sai Tony Blair, kuni 2010. aastani. Aastatel 2007–2010 oli parteijuht tollane peaminister Gordon Brown.
Leiboristlikku Parteid on nimetatud ka Uueks Tööparteiks (inglise keeles "New Labour"), mis on pärit 1997. aasta valimisloosungist "New Labour, New Britain" (vaba tõlge: "Uus Tööpartei, Uus Britannia").
25. septembril 2010 valiti partei esimeheks Ed Miliband. Pärast kaotust 2015. aasta valimistel astus Ed Miliband 8. mail 2015 tagasi. Partei esimehe kohusetäitjaks sai Harriet Harman. 2015. aasta 12. septembrist kuni 2020. aasta 4. aprillini juhtis erakonda Jeremy Corbyn. Alates 2020. aasta 4. aprillist on erakonna esimees Keir Starmer.
Brasiilia president

Brasiilia president on Brasiilia riigipea ja valitsusjuht.
Esimene president astus ametisse aastal 1889, kui kehtestati vabariik.
Brasiilia presidendiks võib kandideerida vähemalt 35-aastane isik, kes on sünnilt Brasiilia kodakondsusega, elab Brasiilias, on valimisõiguslik ning on mõne partei liige.
President valitakse enamusvalimistel neljaks aastaks. Sama inimese võib ametisse valida järjest kaheks ametiajaks. Kui valimiste esimeses voorus ei õnnestu ühelgi kandidaadil saada üle 50 protsendi häältest, korraldatakse kahe enam hääli saanud kandidaadi vahel teine voor.
Viimased presidendivalimised toimusid oktoobris 2022, kui presidendiks valiti Luiz Inácio Lula da Silva, kes oli president olnud ka varem, aastail 2003–2010. Enne teda oli 2019–2022 presidendiks Jair Bolsonaro ja 2016–2018 Michel Temer. Temer sai seejuures presidendiks pärast Dilma Rousseffi ametist tagandamist.
Uno Plank

Uno Aleksander Andreas Plank (aastani 1936 Uno Aleksander Andreas Blank; 22. juuni 1902 Rõngu vald, Rõngu kihelkond, Eesti – 21. aprill 2001 Rockville, Maryland, USA) oli eesti vaimulik.
Elulugu.
Õppis Tartu Reaalkoolis. Oli 1919–1920 Vabadussõjas. 
Õppis Tartu Ülikoolis 1922–1923 matemaatikat ja 1923–1937 (vaheaegadega) usuteadust, töötas ühtlasi Tartu linnavalitsuses. Oli prooviaastal Kambja koguduses. Ordineeriti 5. juunil 1938 pastoriks.
Oli 1938–1939 vikaarõpetaja Suure-Jaanis ja Jõhvis (sel ajal, mil praost Jaak Varik oli kiriku hooldaja). 1939–1944 oli Vastseliina Katariina koguduse õpetaja. 16. juunil 1940 valiti ta Vastseliina koguduse õpetajaks (enne oli olnud õpetaja kohusetäitja).
Põgenes 1944. aastal Saksamaale. Pidas (koos Karl Lippinguga) leeriteenistust Abwehrgruppe 326-s (Poseni ümbruses). 1950 lahkus USA-sse. Oli 1951–1952 Ameerika Calhani evangeelse luterliku koguduse õpetaja. 1953–1971 EELK Baltimore'i ja EELK Washingtoni Markuse koguduse õpetaja. Aastast 1972 emeriitõpetaja.
Renaldo Veeber

Renaldo Veeber (20. juuli 1937 Leningrad – 1. mai 2010) oli eesti skulptor ja graafik.
Renaldo Veeber lõpetas aastal 1958 Tartu Kunstikooli ning 1964 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi skulptuuri erialal. 
Aastatel 1964–1966 töötas ta Tallinnas kujunduskunstnikuna ning seejärel vabakutselise kunstnikuna. Alates 1993. aastast oli ta Saatse muuseumi juhataja.
Tema tuntumate teoste hulgas on 1969. aastal valminud graniidist Madisepäeva lahingu mälestusmärk Lõhavere linnamäel (koos arhitekt Ülo Stööriga), 1985. aastal valminud pronksist Friedrich Reinhold Kreutzwaldi mälestussammas Vinnis, 1986. aastal valminud malmist "Inimene ja kosmos" Sillamäel. Aastal 1989 taastas ta Otepää kiriku Voldemar Melliku tehtud pronksreljeefi.
Graafikuna viljeles ta peamiselt sügavtrükitehnikaid. Ta on teinud joonistusteseeriaid muu hulgas eesti mütoloogia teemadel. Ta viljeles ka akvarelli ja maali.
Renaldo Veeber on loonud Peko kuju Ulitina külaplatsile ja Kolossova küla Jumalamäele (aastal 2007).
Alar Kask

Alar Kask (3. august 1957 – 29. aprill 2010) oli eesti laevakapten.
Alar Kask lõpetas 1981. aastal Leningradi Kõrgema Merekooli.
Aastatel 1981–1991 töötas ta tüürimehena ja alates 1991. aastast kaptenina. Ta oli reisilaevade Mare Balticum, Regina Baltica, Romantika ja Victoria I kapten.
Erki Ohmann

Erki Ohmann (sündinud 15. septembril 1978) on eesti DJ ja produtsent.
Ta on mänginud plaate mitmes Eesti suuremas ööklubis (Club Hollywood, Angel, Club Von Überblingen, Sunset, Atlantis, Sugar jne).
Ohmann on töötanud raadiojaamades Sky Plus ja Energy FM. Alates 2004. aastast töötab Raadio Uunos.
Meelis Michelson

Meelis Michelson (esinejanimega Mike Sun; sündinud 8. septembril 1970) on eesti raadiotöötaja ja diskor. 
Diskorina on Michelson tegutsenud alates aastast 1985. Ta on mänginud muusikat mitmes Eesti ööklubis ja olnud pikka aega klubi Atlantis alaline DJ.
1989. aastal lõi ta Tartus põrandaaluse raadiojaama Sunlight. Raadiotööd alustas Michelson Raadio Tartus, kus tegutses DJ-na 1991–2000. Juulist detsembrini 2007 töötas ta raadios Ring FM. 
Tema hobideks on raadioamatörism ja raadiosidevahendid.
Aastatel 1997–2009 oli ta Eesti Keskerakonna liige. Alates 4. juunist 2010 on ta Eesti Reformierakonna liige.
Web Hypertext Application Technology Working Group

Web Hypertext Application Technology Working Group (WHATWG) on veebitehnoloogiate arendamisest huvitatud inimesi koondav rühmitus. WHATWG asutati 2004. aastal ettevõtetesse Apple, Mozilla Foundation ja Opera Software kuuluvate isikute poolt.
WHATWG moodustati vastukaaluks W3C aeglasele veebistandardite arendusele ning otsusele hüljata HTML-i arendus XML-il baseeruvate tehnoloogiate kasuks.
10. aprillil 2007 tegid Mozilla Foundation, Apple ja Opera Software W3C-le ettepaneku võtta WHATWG poolt arendatud HTML5 aluseks uue HTML-i töögrupi tööle, ning nimetada loodav spetsifikatsioon nimega "HTML5". 9. mail 2007 otsustaski W3C HTML-i töögrupp nõnda toimida.
Opera Software

Opera Software on 22. juunil 1995 asutatud Norra tarkvaratootja, mis tegeleb peamiselt Opera brauseri arendamisega.
Hugo Annast

Hugo Annast (7. jaanuar 1908 Pala vald, Tartumaa – 23. veebruar 1943 Ambla) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1927 Hugo Treffneri Gümnaasiumi, õppis aastatel 1927–1933 Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, ordineeriti 25. veebruaril 1934, oli 1934–1943 Ambla Maarja koguduse õpetaja.
Ta kandideeris I Riigivolikogu valimistel 19. valimisringkonnas.
August Arumäe

August Arumäe (kuni 1939 August Grünberg; 11. august 1895 Heimtali vald, Paistu kihelkond, Viljandimaa – 26. september 1976 Pärnu) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas Pärnu Aleksandri Gümnaasiumi 1916. aastal ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna 1924. aastal. Prooviaasta pidas ta Tartu Peetri koguduses. Arumäe ordineeriti 1. jaanuaril 1925.
Ta oli Pärnu Eliisabeti 2. pihtkonna õpetaja aastatel 1925–1940, Pärnu Niguliste koguduse õpetaja 1940–1941 ja Pärnumaa praost aastatel 1930–1941. 1939. aastal oli ta Eesti Evangeeliumi Luteriusu Kiriku Hooldusnõukogu liige. 
Arumäe küüditati NKVD poolt 1941. aastal. Pärast Siberist naasmist teenis ta aastatel 1958–1964 Pindi kogudust ja seejärel aastani 1969 Häädemeeste kogudust.
Arumäe oli EELK Usuteaduse Instituudi praktilise usuteaduse õppejõud. Ta on paljude 1930. ja 1940. aastatel välja antud usuõpetuse õpikutele autor või kaasautor.
Christoph Beermann

Christoph Wilhelm Beermann (20. juuli 1864 Põltsamaa – 26. november 1939 Paide) oli eesti vaimulik. 
Lõpetas aastal 1882 Tallinna Kubermangugümnaasiumi ning õppis Tartu ülikooli usuteaduskonnas aastatel 1883–1888. 
Ta hoidis sini-must-valget Eesti Üliõpilaste Seltsi lippu selle esmakordsel väljatoomisel 1884. aastal Otepääl ning pidas seal kõne lipu ja selle värvide tähtsusest.
Teenis 1887 prooviaastal luteriusu abiõpetajana Thbilisis. Ordineeriti 20. novembril 1888. Teenis 9 aastat, 1888–1897 abiõpetajana Tbilisis Gruusias adjunkt-pastorina. Oli kuni 1890. aastani ka Suhhumi eesti asundusi Estoniat, Alam-Lindat ja Ülem-Lindat teeninud pastor, kus aitas Ülem-Linda asundust koolimaja saamisel. Aastatel 1897–1916 oli luteriusu pastor Venemaal Peterburi lähedal Strelnas, sealhulgas ka Kipeni eesti koguduse õpetaja.
Järva Peetri koguduse õpetaja aastatel 1916–1937, Järva praostkonna praost aastatel 1929–1935. 
Isiklikku.
Christoph Beermanni isa Gustav Heinrich Beermann oli Põltsamaa kooliõpetaja ja kirikute ehitaja. 
Tema vend Gustav Johannes Beermann (1870–1945) oli Kadrina Katariina koguduse õpetaja, teine vend Johannes Immanuel Beermann (1878–1958) oli 1934–1945 Danzigi piiskop.
Christoph Beermann abiellus 1897. aastal Tbilisi kirikuõpetaja tütre, sakslanna Maria Sara Hüsemann'iga (2./14. märts 1868 Tbilisi – 12. märts 1938 Järva-Peetri).
Roderich Bidder

Roderich Bidder (21. november 1886 Laiuse – 20. detsember 1970 Kiel) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis 1907–1914 Tartu ülikooli usuteaduskonnas. Oli prooviaastal Risti, Lääne-Nigula ja Viru-Nigula kogudustes. Ordineeriti õpetajaks 24. novembril 1915.
Oli aastatel 1916–1923 Risti koguduse õpetajaks. Oli aastatel 1923–1929 Nissi Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1930–1939 teenis õpetajana Tallinna Peeteli kogudust. Ta pidas jumalateenistusi ka Audaku leprosooriumis.
Vabastati Eesti kodakondsusest Vabariigi Valitsuse poolt 9. novembril 1939, tema viimane elukoht Eestis oli Preesi 6 Tallinnas. Läks aastal 1939 Saksamaale. Aastal 1939 oli vikaarpastoriks Brombergis (praegu Bydgoszcz, Kujawy-Pomorze vojevoodkonna üheks keskuseks, kus on vojevoodi residents; teises, Torunis asub vojevoodkonna volikogu), 1940–1945 pastoriks Brombergi Kristuse kirikus. 1945–1951 tegutses asepastorina Schleswig-Holsteini kogudustes (Flensburgi Mürwiki linnaosa koguduses, Flensburgi Maria kirikus, Querni koguduses Schleswig-Flensburgi maakonnas). Aastal 1951 jäi emerituuri. 
Isiklikku.
Tema isa, praost Paul Roderich Bidder oli Laiuse koguduse õpetaja. Vend Alfred Bidder oli vaimulikuks Tallinna Toomkoguduses. Tema vanaisa Georg Friedrich Karl Heinrich von Bidder oli baltisaksa füsioloog ja anatoom, Tartu Ülikooli arstiteaduskonna professor ja Tartu Ülikooli rektor aastatel 1858–1865. Tema onu Friedrich Ernst Bidder oli samuti arstiteadlane.