Hillar Aben

Hillar Aben (3. detsember 1929 Tartu – 21. jaanuar 2024) oli eesti tehnikateadlane, Eesti Teaduste Akadeemia liige (1977. aastast).
Haridus.
1948. aastal lõpetas ta Tartu 1. Keskkooli ja 1953. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi ehitusinsenerina. Aspirantuuri läbimise järel kaitses Hillar Aben 1957. aastal Eesti NSV Teaduste Akadeemia juures tehnikakandidaadi väitekirja "Koorikute probleemide lahendusi fotoelastsusmeetodiga”. 1966. aastal kaitses ta tehnikadoktori väitekirja "Karakteristlike suundade meetod fotoelastsuses”.
Töökäik.
Aastatel 1956–1960 töötas Hillar Aben Eesti NSV TA Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudis nooremteadurina. Edasi oli tema tegevus ligemale poolsajandi vältel seotud Küberneetika Instituudiga, kus ta on olnud mehaanika ja rakendusmatemaatika sektori juhataja (1960–1974), teadusala asedirektor (1967–1976) ja direktor (1976–1988). Aastatel 1989–2016 töötas ta samas fotoelastsuse laboratooriumi juhataja ja juhtivteadurina. 
1977. aastal valiti Aben Eesti NSV Teaduste Akadeemia liikmeks mehaanika alal, ta kuulus akadeemias informaatika- ja tehnikateaduste osakonda.
Teadustöö.
Hillar Abeni uurimisobjektiks on olnud integraalne fotoelastsusmeetod, mille teooria kuulub nn väänatud kaksikmurdvate keskkondade optika valdkonda. Integraalse fotoelastsusmeetodi eesmärgiks on mittepurustavalt määrata läbipaistvates objektides esinevat pingeolukorda. Klaasi sisepingete mõõtmise nüüdisaegne tehnoloogia leiab praktilist rakendamist osaühingus GlasStress, mis tegeleb Hillar Abeni juhtimisel integraalset fotoelastsusmeetodit realiseeriva aparatuuri valmistamise ja kasutuselevõtmisega klaasitööstuses. Nüüdisajal kasutab Eestis toodetud kõrgtehnoloogilisi polariskoope klaastoodete jääkpingete mõõtmisel ligi 20 klaasifirmat Euroopas, USA-s, Jaapanis, Brasiilias jne. Hillar Aben on tegelenud ka linnaehituse probleemide matemaatilise modelleerimisega, eesmärgiga optimeerida elamurajoonide paigutus linnas. Ta õpetas eksperimentaalmehaanika kursust Tallinna Tehnikaülikoolis, oli külalisprofessor Waterloo Ülikoolis (Kanada) ja Poitiers' Ülikoolis (Prantsusmaa) ning korraldas klaasi jääkpingetele pühendatud suvekoole nii Eestis kui ka rahvusvahelises mehaanikauuringute keskuses Udines Itaalias. Hillar Abeni juhendamisel on kaitstud doktori- ja magistriväitekirju. Tema sulest on ilmunud üle 200 teaduspublikatsiooni, sealhulgas kaks ingliskeelset monograafiat.
Hillar Abeni tööd aitasid lahendada sadu aastaid lahendamata probleemi, mis põhjustab prints Ruperti pisaratena tuntud tardunud klaasitilkade purunemise, kui neil ära murda peenike saba. Klaasitilga purunemise videoklipp oli 2017. aastal ajakirja Science aasta populaarseim teadusvideo.
Liikmesus.
Hillar Aben oli Vabariigi Presidendi akadeemilise nõukogu (1994–2001) ja riigi teaduspreemiate komisjoni (1999–2004) liige. Ta kuulus Euroopa Teaduste Akadeemia, Euroopa Teaduste ja Kunstide Akadeemia, Soome Tehnikateaduste Akadeemia ning veel mitme oma valdkonna rahvusvahelise teadusühingu liikmeskonda. Aastatel 1995–2007 oli ta Eesti Teaduste Akadeemia toimetiste peatoimetaja.
Isiklikku.
Tema isa oli keeleteadlane Karl Aben. Võõrkeeled, muusika ja sport (tennis, mäesuusatamine, vehklemine) olid Hillar Abeni meelisharrastused.