Paraskeva Ikonionist

Paraskeva Ikonionist (kreeka keeles Πараσκευή, vene keeles Параскева Пятница, Парасковия, Параскева Нареченная Пятница; tuntud ka kui "Paraskeva-Pjatnitsa" või "Püha Reede") oli Väike-Aasias, Ikonioni linnas (tänapäeval Konya Türgis) elanud kristlik märter. Ta on Saatse Suurmärter Paraskeva kiriku nimipühak. 
Elulugu.
Õigeusu allikate järgi elas suurmärter Paraskeva 3. sajandil ning oli pärit Kreekast. Ta sündis jumalakartlike vanemate ainsa tütrena reedesel päeval, mida peeti Kristuse kannatuste mälestuspäevaks. Seetõttu andsid vanemad talle nime Paraskeva, mis kreeka keeles tähendab „ettevalmistuspäeva“ ehk reedet. Paraskeva jäi juba noorena orvuks. Ta kasutas vanemate pärandust heategevuseks, hoolitsedes vaeste eest. Samuti püüdis ta paganate seas Jumala sõna levitada. 
Keiser Diocletianuse (284–305) valitsusajal kiusati kristlasi taga. Avalikult õigeusku kuulutav Paraskeva vangistati Ikonioni maavalitseja Aetiuse käsul. Neiu talus julma piinamist, kuid ei loobunud oma usust. Selle asemel leidsid piinajad Paraskeva vangikongist palvetamas, tema ihul ei märkigi haavadest. Viimaks andis maavalitseja käsu Paraskeva pea maha raiuda. Samal päeval hukkus Aetius ise jahil toimunud õnnetuses. Kristlased matsid Paraskeva ihu tema majja. Neiu haual hakati peagi kogema imesid ja tervenemisi.
Paraskeva austamine.
Paraskeva austamine on teada peamiselt slaavi aladelt. Katoliku kiriku kanoniseeritud pühakute hulka Paraskeva ei kuulu. 
Suurkannataja Paraskeva mälestuseks on Saatse Suurmärter Paraskeva kirikus kaks kirikupüha: mälestuspäev rämmanipäev (10. novembril, vkj 28. oktoobril) ja nimepäev päätnitsapäev (iljapäevale (jakapäev, eelijapäev) ehk 2. augustile eelnev reede).
Õigeusklikus traditsioonis sümboliseerivad Paraskeva kannatused ja märtrisurm ristilöödud Kristusega ühinemist: kannatuste talumine ei ole pime alistumine, vaid Kristuse eeskuju järgimine. Paraskevat peetakse tervendajaks ning ka abielu ja kaubanduse kaitsepühakuks.
Paraskeva kujutamine pühastel.
Paraskevat kujutades rõhutatakse eelkõige tema vaimset puhtust ja ustavust Kristusele, kuid tulemus sõltub ka piirkondlikest kunstilistest traditsioonidest ja teoloogilisest rõhuasetusest. On märgitud, et Paraskeva pühaseid austati ja kaunistati eriliselt.
Kreekas ja Kreetal on levinud kujutised, kus Paraskeva hoiab käes kandikut silmapaariga või on tema rinnal ristilöödud Kristuse kujutis – need viitavad otseselt Kristuse kannatustele. Vene õigeusus selliseid kujutisi ei tunta. Ikonioni Paraskeva kujutistel on pühaku vasakus käes kirjarull, mis tähistab neiu rolli kui „õige tee näitajat“, või ka rist, mis tõendab tema pühendumust õigeusu kuulutamisele. Levinud on Paraskeva kujutamine punases märtrirüüs. 
Umbes 16. sajandil lisandus Paraskeva kujutistele valge pearätt, mis sümboliseerib märtri hingelist puhtust. Samal ajal ilmusid ikoonidele ka inglid, kes hoiavad Paraskeva pea kohal (võidu)krooni. Vene ikonograafid kujutasid märtrit tavaliselt range pikakasvulise askeedina, kel särav kroon peas. Pühakut on sageli kujutatud koos ingliga, kes hoiab käes risti, okaskrooni, piiki, keppi ja käsna. Sellise kujutamisviisi aluseks on legend, mille kohaselt ilmus ingel vangikongis piinatud Paraskevale, kandes ristikujuliselt seotud kuldset vööd ning hoides neid Lunastaja kannatustega seotud esemeid.