tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Mati Pors

Mati Pors (8. detsember 1962 – 29. juuni 2004) oli eesti laulja ja kitarrist. Ta oli ansambli J.M.K.E. algne laulja ning seejärel laulja ansamblis Pahad Päevad. Mänginud üksikutel kontsertidel kitarri või basskitarri muuhulgas ansamblites Vennaskond ja Velikije Luki.
Livia Kurik

Livia Kurik (sündinud 15. aprillil 1985) on eesti muusik. 
Ta mängis kitarri ansamblis Zhuut aastatel 2005–2007 ning oli ansambli J.M.K.E. taustalaulja aastatel 2000–2012. Punkari ja ansambliliikmena on ta kasutanud pseudonüümi Tirts. 
Töötab pereõena.
Oppenheim

Oppenheim on mitme koha nimi: 
Oppenheim on ka perekonnanimi, mille kandjate seas on
Gantimurov

Gantimurov (vene keeles Гантимуровы) oli Dauria (vene keeles Даурия, Даурская земля) päritolu vene aadlisuguvõsa.
Suguvõsa esiisa oli Gantimur (suri 1686).
Percha

Percha (itaalia: "Perca") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes. Valla pindala on 30,3 km².
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 1532 inimest. 2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 94,86% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 4,29% itaalia keelt ja 0,84% ladiini keelt.
Percha külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Sand in Taufers, Gais ja Rasen-Antholz.
Vallas on mitmed alljaotused ("frazioni"), peamiselt külad ja asundused: Aschbach, Wielenberg (Sopranessano), Nasen (Nessano), Litschbach (Rio Liccio), Platten (Plata Montevila), Oberwielenbach (Vila di Sopra) ja Unterwielenbach (Vila di Sotto).
Ekaterina kirik

Ekaterina kirik ka Jekaterina kirik või Katariina kirik on mitme kiriku nimi või nime osa:
Luis de Guindos

Luis de Guindos Jurado (sündinud 16. jaanuaril 1960 Madridis) on Hispaania poliitik. Ta on 1. juunist 2018 Euroopa Keskpanga asepresident.
Ta sündis aastal 1960 Madridis. Ta lõpetas Madridi Complutense Ülikooli majandusteaduse alal. 
Ta töötas aastatel 1988–1996 töötas ta ettevõttes AB Asesores. 1996. aastast töötas ta Hispaania majandusministeeriumis, seejuures aastatel 2002–2004 riigisekretärina (eesti mõistes kantslerina). Sel ajal kuulus ta ka raudteefirma RENFE juhatusse. Aastatel 2004–2008 oli ta investeerimispanga Lehman Brothersi Hispaania tütarettevõtte juhatuses. Pärast panga pankrotti juhtis ta aastatel 2004–2008 PricewaterhouseCoopersi Hispaania finantsosakonda. Aastatel 2011–2018 oli ta Hispaania majandusminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks last.
Pfalzen

Pfalzen (itaalia: "Falzes"; ladiini: "Falzes") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 2753 inimest.
Geograafia.
Valla pindala on 33,3 km².
Pfalzen külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Kiens, Gais, St. Lorenzen ja Mühlwald.
Frazioni.
Pfalzeni vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Greinwalden (Grimaldo) ja Issing (Issengo).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 96,25% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,36% itaalia keelt ja 1,39% ladiini keelt.
American Teen

"American Teen" on Ameerika laulja Khalidi debüüt stuudioalbum. See anti välja 3. märtsil 2017 plaadifirmade Right Hand Music Group ja 
RCA Records kaudu. Albumilt ilmusid singlid "Location" ja "Young Dumb &amp; Broke". Album sertifitseeriti kuldalbumiks Ameerika Ühendriikides Recording Industry Association of America (RIAA) poolt, sest albumit müüdi üle 500 000 eksemplari. 
Singlid.
Albumi avasingel "Location" ilmus 23. augustil 2016. Laul jõudis 16. kohale edetabelis Billboard Hot 100. Singli muusikavideo anti välja 26. septembril 2016. "Young Dumb &amp; Broke" saadeti raadiotesse mängimiseks ning see ilmus 13. juunil 2017 teise singlina.
Albumi edu.
Album "American Teen" jõudis 9. kohale edetabelis Billboard 200 müüginumbriga 37 000 eksemplari (millest 12 000 oli puhtalt albumi müük). Augustis 2017 jõudis see juba 4. kohale.
Rossoši rajoon

Rossoši rajoon (vene keeles "Россошанский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Rossoši linn.
Rajoon piirneb põhjas Podgorenski rajooniga, kirdes Pavlovski rajooniga, idas Verhni Mamoni rajooniga, kagus Bogutšari rajooniga, lõunas Kantemirovka rajooniga, edelas Belgorodi oblastiga ja loodes Olhovatka rajooniga.
Rajooni pindala on 2400 km². Elanike arv oli 2012. aastal 94 180, 2009. aastal 92 553 ja 2002. aastal 31 750.
Rossoši rajoonis on 89 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Rossoši linna) ja seitsmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Rossoš ja Tšornaja Kalitva.
Kolm põrsakest

"Kolm põrsakest" (inglise "Three Little Pigs") on inglise muinasjutt; ühtlasi üks tuntumaid lastemuinasjutte.
Muinasjutt räägib sellest, kuidas kolm põrsakest ehitavad igaüks omale teatud ehitusmaterjalist maja. Suurel kurjal hundil õnnestub ära puhuda õlgedest ja pulkadest maja, ent mitte kolmanda põrsakese maja, mis on tehtud telliskividest.
Muinasjutu süžee pärineb inglise folkloorist. Muinasjutt avaldati esimest korda 1843 Londonis ilmunud raamatus "Nursery Rhymes and Nursery Tales".
Ocyale

"Ocyale" on ämblikuliste perekond huntämbliklaste sugukonnast. 
Klassifikatsioon.
"Ocyale" perekonda liigitatakse järgmised ämblikuliigid:
Prags

Prags (itaalia: "Braies"; ladiini: "Braies") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 60 km Bolzanost kirdes.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 657 inimest.
Geograafia.
Valla pindala on 89,2 km².
Prags paikneb Pragsi orus Põhja-Dolomiitides. Org jaguneb kaheks haruks, läänepoolne lõpeb mägijärvega Pragser Wildsee, idapoolne lõpeb laia alpikarjamaaga Plätzwiese.
Prags külgneb järgmiste valdadega: Cortina d'Ampezzo, Toblach, Mareo, Welsberg-Taisten, Olang ja Niederdorf.
Frazioni.
Pragsi vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Außerprags (Braies di Fuori), Innerprags (Braies di Dentro), Schmieden (Ferrara) ja St. Veit (San Vito).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 99,23% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 0,61% itaalia keelt ja 0,15% ladiini keelt.
Bogutšari rajoon

Bogutšari rajoon (vene keeles "Богучарский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Bogutšari linn.
Rajoon piirneb põhjas Verhni Mamoni rajooniga, idas Petropavlovka rajooniga, kagus ja lõunas Rostovi oblastiga, läänes Kantemirovka rajooniga ja loodes Rossoši rajooniga.
Rajooni pindala on 2170 km². Elanike arv oli 2012. aastal 36 500, 2009. aastal 38 586 ja 2002. aastal 40 719.
Bogutšari rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Bogutšari linna) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Bogutšarka ja Levaja Bogutšarka.
Pavlovski rajoon

Pavlovski rajoon on mitme rajooni nimi:
Slaavi uuspaganlus

Slaavi uuspaganlus (vene keeles роднове́рие, родная вера, родоверие, родолюбие, родобожие; saksa keeles "Rodismus"; eesti keeles ka "slaavi maausk") on slaavlaste uususundiline liikumine (uuspaganlus), mis püüab taaselustada eelkristlikke slaavi kombeid ja uskumusi.
Rahvussümbol

Rahvussümbol on rahva (rahvuse) üldtunnustatud sümbol, mis esitab seda rahvast nii et see ühendab inimesi. Rahvussümbolid on eeskätt rahvuslipp, vapp (riigivapp), hümn (riigihümn) ja rahvuspüha, kuid ka rahvusloom, rahvuslill, rahvuspuu, rahvustoit, rahvusjook jms. 
Rahvussümbol võib olla ametlik, nagu Ameerika Ühendriikides on piison kuulutatud rahvusloomaks seadusega, kuid võib ka mitte olla riigiasutuse poolt kinnitatud.
Ocyale ghost

"Ocyale ghost" on ämblikuliik "Ocyale" perekonnast. 
Need valge värvusega ämblikud elavad Madagaskaril.
Prettau

Prettau (itaalia: "Predoi") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 80 km Bolzanost kirdes, Austria piiri ääres.
Geograafia.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas seal 571 inimest ja valla pindala on 86,7 km². See on Itaalia põhjapoolseim vald.
Prettau külgneb järgmiste valdadega: Brandberg (Austrias), Sand in Taufers, Krimml (Austrias), Prägraten am Großvenediger (Austrias), St. Jakob in Defereggen (Austrias) ja Ahrntal.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 97.33% rahvastikust esimese keelena saksa keelt ja 2.67% itaalia keelt.
Ilir Meta

Ilir Rexhep Meta (sündinud 24. märtsil 1969 Skraparis) on Albaania poliitik, kes oli alates 24. juulist 2017 kuni 24. juulini 2022 Albaania president.
29. oktoobrist 1999 kuni 22. veebruarini 2002 oli ta Albaania peaminister.
2002–2003 ja 2009–2010 oli ta Albaania välisminister ning 2013–2017 parlamendi spiiker.
28. aprillil 2017 toimunud presidendivalimistel Albaania parlamendis valiti Meta 87 poolthäälega 140st riigi uueks presidendiks. Sama aasta 24. juulil vannutati ta ametisse Albaania presidendina.
Lumehelbeke

Lumehelbeke (ka Snegurotška (deminutiivis; vene keeles Снегурочка), Snegurka (vene keeles Снегу́рка) on tegelane vene muinasjuttudes.
Lumehelbekesel pole kindlaid juuri traditsioonilises slaavi mütoloogias ja vene folklooris esineb see alates 19. sajandist.
Alates Nõukogude ajast on Lumehelbekest kujutatud Näärivana lapselapsena, kes aitab teda nääride ajal.
Nikolai Rimski-Korsakov on kirjutanud ooperi "Snegurotška".
Medaille zur Erinnerung an den 9. November 1923

Medaille zur Erinnerung an den 9. November 1923 ehk "Vereorden" (ka NSDAP Vereorden; saksa keeles "Blutorden") oli 
NSDAP kõrgeim aumärk. 
Adolf Hitler kehtestas Vereordeni märtsis 1934. Aumärgi saajateks olid algselt Saksamaal Münchenis 9. novembril 1923 toimunud õllekeldriputšist (ka Feldherrnhale marss) osavõtjatele ligemale 1500 mehele ja ühele naisele.
Aumärgi kandjad (osaline).
8. novembril 1934 andis Adolf Hitler Eleonore Baurile (ka õde Pia) üle Vereordeni.(Leutheusser, 121:2003
1938. aastast alates võidi aumärki anda ka teenekatele parteikaaslastele, kes olid võidelnud kui valitsusüksused putšiste laiali ajasid ja sattunud seejuures vangi või ka vangis kinni istunud või ka haavata saanud.
Viimane Vereorden anti 4. juunil 1942 postuumselt Reinhard Heydrichille. 
Tänapäev.
Tänapäeval on aumärk Saksamaal klassifitseeritud keelatud aumärkide hulka.
More and More

"More and More" on Giora Scheini, Oliver Reinecke, Nosie Katzmanni ja Tony Dawson Harrisoni laul, mille interpretatsiooni avaldas Saksa "eurodance"- rühm Captain Hollywood Project 1992. aasta juulis. 
"More and More" oli albumi "Love Is Not Sex" esimene singel. 
"Track listings".
CD maxi 1
CD maxi 2
7″ single
CD single
Viited.
Āvāz

Āvāz (mõnikord ka Āwāz; pärsia keeles آواز) on Pärsia muusika laadidele omane ilma meetrumita hääle osa.
Aastatel 1965 ja 1966 esitas Pärsia vokaalmuusika maestro Mahmoud Karimi kõik "Āvāz" 'id. Need salvestas ja transkribeeris Mohammad-Taghi Massoudieh ja need ilmusid 1997. aastal Teheranis.
Hindpere

Hindpere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda perekonnanime isikutele, kelle nimi oli enne Hindbeer, Hindfer või Hindper.
Bayāt-e Turk

Bayāt-e Turk (pärsia keeles بیات ترک) või Bayāt-e Zand (pärsia keeles بیات زند) on osa "Dastgāh-e Šur" 'ist Iraani traditsioonilises muusikas. Mõnda religioosset teksti, nagu näiteks "adhan" 'i, lauldakse sellel viisil.
Selle nimi võib viidata "zande" hõimule Fārsi provintsis Iraanis või turgi rahvaste hõimudele Iraani lõunaosas. 
Harud.
Selles muusikalaadis on erinevaid harusid:
Undipoeg

Undipoeg on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal, 1937. aastal, anti vürst Pavel Volkonskile (1898–1962) uueks perekonnanimeks Undipoeg.
Bayāt-e Eşfahān

Bayāt-e Eşfahān (pärsia keeles بیات اصفهان) on osa Iraani traditsioonilisest muusikast, mida tuntakse "Dastgāh-e Šur" 'i või "Dastgāh-e Homayun" 'i haruna. Mõned muusikateoreetikud on öelnud, et "Bayāt-e Eşfahān" on iseseisev "Dastgāh". Ruhollah Khaleqi on selle meeleolu kirjeldanud kui "mõnikord kurb, mõnikord rõõmus".
Harud.
"Bayāt-e Eşfahān" 'il on erinevaid harusid ("Gusha" 'sid):
Vanapäts

Vanapäts on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise puhul anti Nikolai Stepanovile uueks perekonnanimeks Vanapäts.
Tuulse

Tuulse on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Tuulse isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Neumann, Tenson ja Tõns. August Tuulse palvel kanti perekonnanimi perekonnanimede kaitseregistrisse nr 215 all.
Selle nime tuntud kandjate seas on:
Āvāz-e afshārī

Āvāz-e afshārī (pärsia keeles آواز افشاری) on üks "Dastgāh-e Šur" 'i harusid Iraani traditsioonilises muusikas. Minevikus võeti seda kui iseseisvat Iraani muusika modaalsüsteemi. "Afshārī" 'd kirjeldatakse kui "kurbust täis" laadi. Selles laadis on üldiselt kurbuse, kaeblikkuse ja rahulolu tundega täidetud meloodiaid.
Harud.
Selles muusikalaadis on erinevaid harusid:
Kujutlusvõime

Kujutlusvõime (inglise keeles "imagination", saksa keeles "Imagination", "Einbildung", "Einbildungskraft", "Phantasie") on loominguline oskus, mille käigus kujutletakse pilti millestki, mis pole sellel hetkel meelte abil tajutavad. Kujutlusvõime aitab probleeme paremini lahendada ning omavahel õpinguid ja kogemusi liita.
Kujutlusvõime on inimese suutlikkus kujutleda. Kujutlusvõime ja tegelikkus on seotud neljal viisil.
Kuigi üldlevinud seisukoha järgi on lapse kujutlusvõime rikkam kui täiskasvanul, sest lapse kogemus kasvab pidevalt, pole see seisukoht leidnud teaduslikku kinnitust. Kuna see, kui keeruline, peen ja mitmekesine on inimese suhe keskkonnaga, mõjutab kujutlusvõimet kõige enam ning kuna just need aspektid on lapse puhul tagaplaanil, siis võib väita, et lapse kujutlusvõime on täiskasvanu omast vaesem. Kujutlusvõime saavutab küpsuse alles täiskasvanueas. Erinevalt täiskasvanust usaldab laps oma kujutlusi aga rohkem ja kontrollib neid vähem, mistõttu võivad lapse kujutlused olla kõrgelennulised ja seega vähem tõepärased.
Bayāt-e Kurd

Bayāt-e Kurd (pärsia keeles بیات کرد) (kurdi keeles بیاتی کورد) on osa "Dastgāh-e Šur" 'ist Iraani traditsioonilises muusikas. Minevikus käsitleti seda kui "Chahargah" 'i haru. Nimi viitab tõigale, et sellel on kurdi folkloori juured.
Aivola

Aivola on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal anti Augustin Anslangile (1904–1975) uueks perekonnanimeks Aivola ja kanti see tema palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 237 all.
Pügeri

Pügeri oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Koikküla ja Laanemetsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Petropavlovka rajoon

Petropavlovka rajoon (vene keeles "Петропавловский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Petropavlovka küla.
Rajoon piirneb põhjas Kalatši rajooniga, kagus Rostovi oblastiga, edelas Bogutšari rajooniga ja loodes Verhni Mamoni rajooniga.
Rajooni pindala on 1680 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 420, 2009. aastal 21 381 ja 2002. aastal 23 414.
Petropavlovka rajoonis on 28 asulat, mis kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Tolutšejevka ja Kriuša.
Saknaloho

Saknaloho (ka S'aknaloho, Säknalohu) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Laho küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Külas on sündinud eesti põllumajandustegelane, koolijuht ja omavalitsustegelane Heino Kuusik.
Kalatši rajoon

Kalatši rajoon (vene keeles "Калачеевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kalatši linn.
Rajoon piirneb põhjas Vorobjovka rajooniga, idas Volgogradi oblastiga, kagus Rostovi oblastiga, lõunas Petropavlovka rajooniga, edelas Verhni Mamoni rajooniga ja loodes Pavlovski rajooniga.
Rajooni pindala on 2132 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 050, 2009. aastal 56 908 ja 2002. aastal 61 794.
Kalatši rajoonis on 49 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kalatši linna) ja kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Tolutšejevka, Podgornaja ja Manina.
Saarjärve (Põlvamaa)

Saarjärve oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Tromsi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Pavlovski rajoon (Voroneži oblast)

Pavlovski rajoon (vene keeles "Павловский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Pavlovski linn.
Rajoon piirneb põhjas Bobrovi rajooniga, kirdes Buturlinovka ja Vorobjovka rajooniga, idas Kalatši rajooniga, kagus Verhni Mamoni rajooniga, edelas Rossoši rajooniga, läänes Podgorenski rajooniga ning loodes Liski rajooniga.
Rajooni pindala on 1900 km². Elanike arv oli 2012. aastal 56 669, 2009. aastal 57 200 ja 2002. aastal 59 355.
Pavlovski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pavlovski linna) ja neljateistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Osered.
Albre

Albre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti perekonnanime Albre isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Aalberg ja Reino-Albert. Adolf Albre palvel kanti see perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 110 all.
Suurkülä (Kanepi)

Suurkülä (ka "Suurküla") oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Erastvere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Algvere

Algvere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti seda nime isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Ahlberg ja Alberg. Kristjan Algvere palvel kanti see perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 280 all.
Dulovo (Ukraina)

Dulovo (ukraina keeles Дулово) on küla Ukrainas Taga-Karpaadi oblastis Tjatšivi rajoonis. Elanike arv on 2424.
Ariste (perekonnanimi)

Ariste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamise ajal, 1927. aastal, anti Paul Bergi uueks perekonnanimeks Ariste ja kanti see tema palvel perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 66 all.
Tiro

Marcus Tullius Tiro [hääldus on "ti:ro") (103 eKr – 4 eKr) oli Vana-Rooma poliitiku Marcus Tullius Cicero sekretär ja lähedane sõber.
Ta oli algul Cicero ori, kuid sai 53 eKr vabaks. Teda on sageli mainitud Cicero kirjades. Tiro kohustusteks oli Cicero dikteeritu üleskirjutamine ja käsikirjade ümberkirjutamine, samuti igapäevaste majandusülesannete täitmine. Pärast Cicero surma kirjutas Tiro tema eluloo (seda kasutas Plutarchos), avaldas tema kõned ning kogus ja korraldas tema kirjad. Tiro enda teostest (grammatikakäsitlused, luuleraamatud jne) ei ole midagi säilinud.
Tiro leiutas maailma vanima stenograafiasüsteemi, rooma tahhügraafia. Tiro nootideks nimetas selle süsteemi prantslane Jacques Gohory 1550 a.
Eleonore Baur

Eleonore Baur (sünninimi Mayr; 7. september 1885 Kirchdorf – 18. mai 1981 Oberhaching; teatakse ka kui õde Pia ja Dachau valge daam) oli fanaatiline natsionaalsotsialist ja Adolf Hitleri sõbratar. 
Isiklikku.
Eleonore Baur sünnitas kahekümneaastaselt vallaspoja Wilhelmi, kelle kasvatas üles tema võõrasema. Wilhelm Baurist (sündinud Wilhelm Mayr; 17. aprill 1905 München – aprill/mai 1945 Berliin) sai NSDAP kirjastuse juht ja Riigi Dokumentidekoja asepresident.
Sõprus Hitleriga sai alguse 1920. aastal. 
Õde Pia võttis 1923. aasta 9. novembril osa Münchenis toimunud õllekeldriputšist.
Dachau koonduslaagris.
Bauril olid Dachau koonduslaagris "SS-Oberführer" 'i volitused. Õde Piat kahtlustati juudivihas ja julmuses. Koos doktor Schillingiga olevat ta olnud isiklikult malaaria inimkatsete juures. Koonduslaagris viibinud vangide suguelundite külge riputati eksperimendi käigus toosid malaariasääskedega, kuid õele olevat jäänud arusaamatuks see, miks neid kohe maha ei notita.
Sunnitöö.
1949. aasta 26. augustil mõistis Müncheni kriminaalkohtu kolleegium Eleonore Bauri kümneks aastaks sunnitööle, kuid vabastati tervislikel põhjustel juba 23. juunil 1950. aastal. 
Aumärgid.
8. novembril 1934 andis Adolf Hitler õde Piale üle 25. Vereordeni.
Dastgāh

Dastgāh (pärsia keeles دستگاه‎‎) on muusikaline modaalsüsteem traditsioonilises Pärsia muusikas. 
Pärsia traditsioonilises muusikas on 12 põhilist "dastgāh"'i. Kuigi "dastgāh"'e on kasutusel 50, räägivad teoreetikud tavaliselt 12 "dastgāh"'ist. 
"Dastgāh" on meloodiatüüp (tüüpmeloodia), mida esitaja kasutab improviseeritud pala aluspõhjana.
Lühike kirjeldus.
Iga "dastgāh" koosneb seitsmest põhinoodist ja mitmest muutuvast noodist, mida kasutatakse ornamenteerimiseks ja moduleerimiseks.
Põhilised "dastgāh" 'id.
Enamik õpetlasi jagab traditsioonilise Pärsia kunstmuusika seitsmeks "dastgāh" 'iks, kuigi mõned jagavad kaheteistkümneks "dastgāh" 'iks (arvestades "Abū ʿAṭā" 'd, "dashtī" 'd, "āvāz-e afshārī"'d, "bayāt-e Kurd" 'i ja "bayāt-e Eşfahān" 'i eraldi "dastgāh" 'idena, selle asemel, et võtta neid teiste "dastgāh" 'ide alamkategooriatena). Need, kes liigitavad traditsioonilise Pärsia muusika seitsmeks "dastgāh" 'iks, loendavad tihtipeale ka, et on olemas seitse "āvāz" 'i (pärsia keeles آواز‎‎), mis on seotud nende "dastgāh" 'idega. Nimekiri koos 7 "dastgāh" 'i ja 7 "āvāz" 'iga:
Mõnes situatsioonis käsitletakse ka "āvāz" 'i eraldi "dastgāh" 'ina, aga see on siiski vastuolus tehniliste üksikasjadega Iraani muusikas.
Spinaalganglion

Spinaalganglion ehk seljaajuganglion (ladina keeles "ganglion spinale"; inglise keeles "dorsal root ganglion") on närvirakkude kogum, mis paikneb seljaajunärvi selgmisel juurel selgroolülidevahelises mulgus. Seljaajuganglionis paiknevad valu-, sügelus-, temperatuuri- ning puutestiimulite poolt aktiveeritavate sensoorsete närvirakkude rakukehad.
Religioosne muusika Iraanis

Religioosne muusika Iraanis on väga rikas meloodiate ja stiilide poolest. Iraan on mitmekultuuriline maa, kus eksisteerib mitmeid usundeid. Igal usundil on sellele omane muusika ja rituaalid. 
Religioosset muusikat esitatakse tänaval, mošeedes, pühapaikades ja usundiga seotud üritustel.
Peamised liigid:
Kõige kuulsam "azan" 'i esitus Iraanis pärineb aastast 1955, seda esitas tuntud Iraani usundilaulja Rahim Moazenzadeh.
Russalka (folkloor)

Russalka (vene keeles русалка 'näkineid') on naistegelaskuju slaavi mütoloogias. Venemaa eri piirkondades varieerub russalkaga seonduv tugevasti. Russalkat on peetud eeskätt veekogude, aga ka põldude ja metsade kaitsjaks ja eelmainitud kohtades elavaks. 
Tegelaskuju on nime andnud samanimelisele laevale.
Mowbed

Mowbed ehk mūbed ehk mowbad ehk mūbad on zoroastrismi teatud auastmega vaimulik. 
Erinevalt Herbadist (ervadist) on Mōbedh kvalifitseeritud teenima pühitsetud preestrina Yasna tseremoonial. Samuti on Mōbedh kvalifitseeritud koolitama teisi preestreid. Üldiselt võidakse kasutada seda terminit ka austusena tähistamaks ükskõik millises auastmes preestrit. Näiteks Hormizd I määras Kartiri "moabadan-moabad"iks, mis on sageli tõlgitud kui 'preestrite preester', kuid täpsemalt tähendab 'ülempreestrite ülempreester'. Termin 'Mōbedh' on tuletatud kesk-pärsia keelsest ühendist "magu-pati", väljendi esimene pool tuli ilmselt avestani keelsest sõnast "maga-" või "magu-" (ebatäpne tähendus) ja teine pool sõnast "-paiti" (tähendab avestani keeles "pealik" või "õpetaja"). Läbi vana-pärsia keelse sõna "magush" ja vana-kreeka sõna μάγος "magos", identifitseeritakse vana-iraani "magu-" kui ladina sõnast "magus" pärinevat sõna algust, millest saadi ka "magian". Läbi kreekakeelse omadussõna μαγικός "magikos" ja vana-prantsuse sõna "magique" on 'Mōbedh' kaugelt seotud ingliskeelse sõnaga "magic". Indias peavad Zoroastrismi preestrid olema mehed, aga Iraanis ja Põhja-Ameerikas on ka naised olnud ordineeritud tiitliga Mōbedhyar ehk naissoost Mōbedh.
Lahinguteenete eest

Lahinguteenete eest (vene keeles медаль «За боевые заслуги») oli Nõukogude Liidus välja antud autasu (medal). Medaliga autasustati sõdureid lahinguliste teenete eest, millega kaasnes sõjaline edu, vapra käitumise eest riigipiiride kaitsel või eduka sõjalise või poliitilise treeningu ja ettevalmistuse eest.
Autasu asutati 17. oktoobril 1938.
Autasu anti välja umbes 5,2 miljonit korda.
Teenete eest Isamaa ees (medal)

"Teenete eest Isamaa ees" (vene keeles Медаль ордена «За заслуги перед Отечеством») on Venemaa Föderatsiooni riiklik autasu (medal-orden). Autasu antakse tähelepanuväärsete saavutuste eest näiteks tööstuses, põllumajanduses, ehituses, transpordis, teaduses, hariduses, tervishoius, kultuuris; samuti suure panuse eest Isamaa (Venemaa) kaitsel.
Autasu asutati 2. märtsil 1994.
Sputniks in Pectopah

"Sputniks in Pectopah" on eesti ansambli J.M.K.E. kaverialbum aastast 1995. Albumi tootis Stupido.
Verhni Mamoni rajoon

Verhni Mamoni rajoon (vene keeles "Верхнемамонский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Verhni Mamoni küla.
Rajoon piirneb kirdes Kalatši rajooniga, läänes Petropavlovka rajooniga, lõunas Bogutšari rajooniga, edelas Rossoši rajooniga ja loodes Pavlovski rajooniga.
Rajooni pindala on 1350 km². Elanike arv oli 2012. aastal 21 070, 2009. aastal 20 917 ja 2002. aastal 23 086.
Verhni Mamoni rajoonis on 14 asulat, mis kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Don.
Totally Estoned – The Best of J.M.K.E.

"Totally Estoned – The Best of J.M.K.E." on ansambli J.M.K.E. 1997. aasta kogumikalbum. Albumi tootis Stupido.
Podgorenski rajoon

Podgorenski rajoon (vene keeles "Подгоренский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Podgorenski alev.
Rajoon piirneb idas Pavlovski rajooni, lõunas Rossoši rajooni, edelas Olhovatka rajooni ja loodes Kamenka rajooniga.
Rajooni pindala on 1580 km². Elanike arv oli 2012. aastal 26 702, 2009. aastal 27 201 ja 2002. aastal 29 563.
Podgorenski rajoonis on 76 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Podgorenski alevi) ja 15 külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Don.
Portugali hoovus

Portugali hoovus on nõrk soe hoovus, mis hoovub kagu suunas Portugali ranniku lähedal 10. ja 24. läänepikkuskraadi vahel. Saab alguse 46. põhjalaiuskaraadi juures Põhja-Atlandi hoovuse haruna ja lõpeb 34 põhjalaiuskaraadil. Selle jätk on külm Kanaari hoovus.
SHA

Secure Hash Algorithm ehk SHA on krüptograafiliste räsifunktsioonide tootepere, mis töötati välja Ameerika Ühendriikide Riiklikus Standardite ja Tehnoloogia Instituudis (NIST) koostöös Riikliku julgeolekuagentuuriga. 
SHA algoritmide tooteperre kuuluvad SHA-0, SHA-1, SHA-2 ja SHA-3.
SHA-0 ja SHA-1.
SHA-0 algoritmi algne nimi oli SHA, kuid uuemate sarnase põhimõttega algoritmide lisandumisel võeti kasutusele nimi SHA-0. 1993. aastal avaldati algse algoritmi edasiarendus SHA-1. Uues algoritmis oli parandatud varem leitud turvaauk, kusjuures SHA-0 ja SHA-1 erinevad ainult ühe tehte võrra. Praeguseks on SHA-1 algoritm kuulutatud ebaturvaliseks ning NIST soovitab riigiorganisatsioonidel kasutada uuemaid SHA räsifunktsioone.
Microsoft, Google ja Mozilla lõpetasid 2017. aastast brauserites SHA-1 kasutavate SSL sertifikaatide toetamise.
SHA-1 on kasutusel Giti ja Mercuriali versioonihaldustarkvaras andmete terviklikkuse kontrollimise eesmärgil.
SHA-2.
SHA-2 perekonda kuuluvad räsifunktsioonid SHA-256 ja SHA-512. SHA-256 kasutab 32-bitiseid sõnu ning SHA-512 64-bitiseid sõnu. 
Rakendused.
SHA-2 räsifunktsioon on kasutusel sellistes rakendustes ja protokollides nagu TLS, SSL, PGP, SSH, S/MIME ja IPsec.
SHA-256 funktsiooni kasutatakse Debian GNU ja Linuxi tarkvarapakkide autentimisel ja DKIM sõnumite allkirjastamise standardis. SHA-512 on kasutusel süsteemis, mis autendib arhiivitud videoid Rwanda genotsiidi tribunalist. Linuxi ja UNIXi arendajatel on kavas paroolide räsimiseks võtta kasutusele SHA-256 ja SHA-512.
Bitcoin kasutab SHA-256 funktsiooni tehingute verifitseerimiseks ja toimingutõestuse arvutamisel.
SHA-3.
SHA-3 loodi Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi poolt peetud avaliku konkursi käigus. Konkursi komisjoni poolt väljavalituks osutunud räsialgoritmi Keccak loojateks on Guido Bertoni, Joan Daemen, Michaël Peeters ja Gilles Van Assche. SHA-3 loomise eesmärk ei olnud SHA-2 väljavahetamine, vaid sellele alternatiivi pakkumine juhul kui SHA-2 algoritmis avastatakse turvaauke.
SHA-3 perekonda kuuluvad laiendatava väljundiga räsifunktsioonid (ingl "extendable-output function", XOF) SHAKE128 ja SHAKE256, mille väljundi suurus on vabalt muudetav. SHAKE-funktsioonid on esimesed Riikliku Standardite ja Tehnoloogia Instituudi poolt standardiseeritud XOF funktsioonid.
Nikolai Strutškov

 
Nikolai Konstantinovitš Strutškov (jakuudi keeles Николай Константинович Стручков; sündinud 6. jaanuaril 1986 Pokrovskis Hangalassõ rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi kabetaja, mitmekordne maailmameister, rahvusvaheline suurmeister.
Ta on neljakordne maailmameister 64-ruudulises kabes (Vene kabes 2006, 2013, 2014 ja Brasiilia kabes 2007). Ta on kahel korral tulnud maailmameistriks kadettidele Vene kabes (1998, 2000).
Ta on osa võtnud ka lühema ajakontrolliga kabevõistlustest. Maailmameistrivõistlustelt 64-ruudulises välkkabes pälvis ta 2015. aastal hõbemedali Vene kabes. 
Venemaa meistersportlase normatiivi täitis ta 2001. aastal. 2006. aastal täitis ta Venemaa suurmeistri nõuded. 2007. aastal sai ta rahvusvaheliseks suurmeistriks. 
Haridustee.
Strutškov lõpetas 2003. aastal vabariikliku füüsika-matemaatikakolledži Jakutskis. Aastatel 2003–2010 õppis ta Moskvas Venemaa Rahvaste Sõpruse Ülikooli majandusteaduskonnas.
Isiklikku.
Nikolai Strutškovi vanemad on teadlased: geoloogia-mineraloogiakandidaat Konstantin Strutškov on Kirde föderaalülikooli dotsent ja geoloogia-mineraloogiakandidaat Galina Strutškova töötab Jakutskis asuvas Teemantide ja väärismetallide geoloogia instituudis. Nikolai vend German Strutškov on kabetaja, Venemaa meistersportlane.
Liski rajoon

Liski rajoon (vene keeles "Лискинский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Liski linn.
Rajoon piirneb põhjas Kaširskoje rajooniga, idas Bobrovi rajooniga, kagus Pavlovski rajooniga, lõunas Kamenka rajooniga ja läänes Ostrogožski rajooniga.
Rajooni pindala on 1950 km². Elanike arv oli 2012. aastal 103 794, 2009. aastal 105 704 ja 2002. aastal 50 142.
Liski rajoonis on 54 asulat, mis kuuluvad kahe linnaasunduse (Liski linna ja Davõdovka alevi) ning kahekümne ühe külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don ja Ikorets.
Raiskumsi vald

Raiskumsi vald (läti keeles "Raiskuma pagasts") on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Cēsise linnaga, Stalbe, Straupe, Priekuļi, Liepa ja Drabeši vallaga ning Valmiera piirkonna Vaidava vallaga.
Valla pindala on 175 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1578 inimest. Valla keskus on Raiskumsi küla.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli Raiskumsi valla pindala 52 km². 1945. aastal moodustati vallast Raiskumsi külanõukogu,aastal 1954 liideti sellega osa likvideeritavast Kūdumsi külanõukogust, nii et tänapäeva vald asub endiste Raiskumsi, Kūdumsi ja Lenči valdade territooriumil. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Pārgauja piirkonda.
Loodus.
Suurim jõgi on Koiva jõgi; vald asub osalt Koiva ürgorus ja osalt Idumea kõrgustikul. Kõrgeim koht asub Raiskumsi lähistel ja ulatub 103, 5 meetrit üle merepinna. Vallas on ka paar pisikest järve, neist suurim on valla loodeserval asuv Ungurs pindalaga 3,936 km².
Looduskaitse all on Kalējala koobas, Ķelderi pärn, Rootsi tamm, Kvēpenese suurkuusk, Kvēpenese koobas, Kvēpenese tamm, Ēdernieki pank, Ķūķi pank, Mazaiskrogsi allee ja Mazaiskrogsi tamm, osaliselt ka Raiskumsi klint, enamik vallas asuvaid looduskaitsealuseid põlispuid on nimetud. Valla lõunaosa asub Gauja rahvuspargis.
Muinsusmälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Kvēpenese metsa muinaskalmed, Skasteri metsa muinaskalmed ja sealne lohukivi, Ungurmuiža mõisa hoonetekompleks (sealhulgas mõisniku elumaja, kabel, pruulikoda, veskimaja, kelder, laut, ait, tall-tõllakuur, eluhoone, park ja teepaviljon, lisaks veel kabeli värav ja kaks kabelis asuvat hauatähist, häärberi trepid, seina- ja laemaalingud, üks häärberi uks, ühed häärberi ukseraamid, ühe ruumi lagi ja kaks häärberi ahju), Ķelderi muinaskalmed, Urele linnuseks peetav Baznīckalnsi mägi ehk Kirikumägi, Kvēpenese linnamägi, Gribžase muinaskalmed, Dumpji muinaskalmed, Cēsnieki muinaskalmed ehk Võsamägi, Zeltiņi muinaskalmed ehk Vējakrogsi muinaskalmed, Avotiņi muinaskalmed ja Strīķupīte muinaskalmed.
Regionaalse kaitse all on Zaļkalni muinaskalmed, Sveķi nõmme muinaskalmed, Bunde muinaskalmed, Auciemsi keskaegne kalmistu, Baķi keskaegne kalmistu, Emerķi keskaegne kalmistu ehk Kalmemägi ja sealsed ristikivid, Teņņi keskaegne kalmistu ehk Türgi kalmed, Rideļi muinaskalmed ehk Surnumägi, Laiviņi muinaskalmed ja Gailone keskaegne kalmistu ehk Tammeküngas
Kohaliku kaitse all on Ungurmuiža mõisa kõrts, Raiskumsi vallamaja, vallakool, sealsed majapidamishooned ja nende ümber asuv park, Dimdase keskaegne kalmistu, Rūjase keskaegne kalmistu ehk Suurmägi ning Jaunmežciemsi keskaegne kalmistu.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 779 lätlast, 17 venelast, 7 valgevenelast, 3 ukrainlast, 7 poolakat ja 3 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Merilin Kotta

Merilin Kotta (sündinud 7. augustil 1982 Haapsalus) on eesti romanist (eelkõige hispanist) ja tõlkija, Tallinna Ülikooli õppejõud.
Haridus.
Ta lõpetas 2005. aastal Tallinna Ülikooli bakalaureuseõppe ajaloo erialal ning 2007. aastal Tartu Ülikooli magistriõppe hispaania keele ja kirjanduse erialal. Ta on end täiendanud Girona Ülikoolis, Valencia Ülikoolis ning Baleaari Saarte Ülikoolis.
2013. aastal kaitses ta Tartu Ülikoolis doktorikraadi tööga "Manifestaciones del proceso de escritura en la narrativa breve catalana actual" ("Kirjutamise protsessi kajastusi tänapäeva katalaanikeelses lühijutus", juhendaja Jüri Talvet).
Töökäik.
Kotta oli aastail 2009–2013 Haapsalu Rahvaülikooli hispaania keele õpetaja. Alates 2012. aastast on ta Tallinna Ülikooli hispaania kultuuri õppejõud.
Tõlked.
Kotta on tõlkinud eesti keelde kirjandust katalaani, hispaania ja baski keelest.
Repjevka rajoon

Repjevka rajoon (vene keeles "Репьёвский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Repjevka küla.
Rajoon piirneb kirdes Hohholski rajooniga, idas Ostrogožski rajooniga, lõunas ja läänes Belgorodi oblastiga ning loodes Nižnedevitski rajooniga.
Rajooni pindala on 940 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 906, 2009. aastal 16 595 ja 2002. aastal 17 884.
Repjevka rajoonis on 42 asulat, mis kuuluvad üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Potudan.
Dastgāh-e Shūr

Dastgāh-e Shūr (pärsia keeles دستگاه شور‎‎) on üks "dastgāh"'idest pärsia muusikas. Klassikaliselt on Pärsia muusika organiseeritud seitsmeks Dastgāhiks ja viieks Āvāzeks, aga üksnes tehnilisest vaatepunktist vaadatuna võivad muusika tundjad seda muusikat pidada ka kaheteistkümnest Dastgāhist koosnevaks
Nižnedevitski rajoon

Nižnedevitski rajoon (vene keeles "Нижнедевицкий район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Nižnedevitski küla.
Rajoon piirneb kirdes Semiluki rajooniga, idas Hohholski rajooniga, kagus Repjevka rajooniga, lõunas Belgorodi oblastiga ja läänes Kurski oblastiga.
Rajooni pindala on 1240 km². Elanike arv oli 2012. aastal 20 209, 2009. aastal 21 759 ja 2002. aastal 24 077.
Nižnedevitski rajoonis on 51 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Devitsa.
Hohholski rajoon

Hohholski rajoon (vene keeles "Хохольский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Hohholski alev.
Rajoon piirneb põhjas Semiluki rajooniga, kirdes Voronežiga, idas Kaširskoje rajooniga, kagus Novovoronežiga, lõunas Ostrogožski rajooniga, loodes Repjevka rajooniga ja läänes Nižnedevitski rajooniga.
Rajooni pindala on 1470 km². Elanike arv oli 2012. aastal 29 768, 2009. aastal 30 903 ja 2002. aastal 32 889.
Hohholski rajoonis on 36 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Hohholski alevi) ja üheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Devitsa ja Emantša.
Sand in Taufers

Sand in Taufers (itaalia: "Campo Tures") on vald "(comune mercato)" (turulinn) Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.
2015. aasta 31. detsembri seisuga elas Sand in Taufersis 5371 inimest
Geograafia.
Paiknedes umbes 70 km Bolzanost kirdes, asub linnakeskus Tauferer Ahrntali (Taufersi) orus, kus Ahri jõgi voolab põhjast Kõrg-Tauerni aheliku Venedigeri rühma mägedest ja Austria piirilt Bruneckisse Pusteri orus. Valda kuuluvad "frazioni" Ahornach, Kematen, Mühlen in Taufers ja Rein in Taufers.
Valla pindala on 164,3 km².
Vald külgneb Tauferer Ahrntali valdadega: Gaisiga lõunas, Ahrntali ja Prettauga kaugemal põhjas. Idas kuuluvad valda Reinbachi kuristik ja Rieserferneri grupi nõlvad. Suurt osa vallast katab Rieserferner-Ahrni looduspark, looduskaitseala, mis ulatub naabervaldadesse Perchasse, Rasen-Antholzi ja St. Jakob in Defereggenisse Austria Ida-Tiroolis. Mühleni külast läänes ulatub Mühlwaldi org piki Speikbodeni massiivi läände Nevesi veehoidlani ja Zillertali Alpide harjani.
Kohalik 1908. aastal ehitatud Taufersi raudteeühendus Brunecki jaamast Sand in Taufersini lõpetati aastal 1957. Täna sõltub piirkond suuresti turismist.
Taufersi loss.
Asulat "Tvfres" on esmamainitud 11. sajandi keskpaigas Brixeni piiskopkonna registrites. Tirooli võim valitses Taufersi lossist, tohutusuurest keskaegsest kindlusest, mis kõrgub kaljul küla kohal ja mida ehitati 13. sajandi algusest alates. 20. sajandil taastatuna on säilinud lossikompleks populaarne filmipaik, pakkudes jäädvustamist 1998. aasta draamafilmile "The Red Violin", 2003. aasta komöödiale "Just Married" ja 2017. aasta komöödiale "Burg Schreckenstein". See oli ka maaliline taust Roman Polanski 1967. aasta õudusklassikale "Kartmatud vampiiritapjad ehk Vabandust, aga teie hambad on minu kaelas". Taufersi lossi näidatakse ka 2025 valminud Eesti teleseriaalis "Von Fock".
Demograafia.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneles 97,34% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,30% itaalia keelt ja 0,36% ladiini keelt.
Rahuharidus

Rahuharidus on rahu saavutamise ja säilitamisega seotud teadmiste edasiandmine ja rakendamine ning reflekteeriva ja kaasava osaluse võimekuse arendamine. 
Rahuhariduse eesmärkideks on edendada, arendada õpilastes võimelisust kriitiliselt mõelda kohalike ja globaalsete probleemide üle, mida peetakse takistuseks rahule. Samuti probleemide lahendamine rahumeelsel teel ja inimsuhete edendamise kaudu.
Rahuks peetakse olukorda, milles puudub sõjaseisukord. 
Eesmärgid.
Rahuhariduse üheks eesmärgiks on arendada õpilases võimelisust kriitiliselt mõelda paiksete ja globaalsete probleemide üle, mida peetakse takistuseks ülemaailmsele rahule. Teiseks eesmärgiks on probleemide lahendamine rahumeelsel teel ja inimsuhete edendamise kaudu.
On olemas:
Rahuhariduse suunad:
Rahuhariduse alla kuuluvad arengu-, rahvusvaheline-, inimõiguste-, keskkonnaharidus ning konfliktide ennetamise ja lahendamise haridus.
Rahuharidus õppekavas.
Rahuharidus rõhutab sotsiaalset pädevust, sh:
Rahukoolituskeskus.
Rahukoolituskeskus on kogukond, kus veendutakse, et kogu elul on väärtus. Kogukond töötab selle nimel, et edendada kaastunnet ja teadlikkust vastastikuse sõltuvuse ja püsiva rahu nimel.
St. Lorenzen

St. Lorenzen (itaalia: "San Lorenzo di Sebato") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 50 km Bolzanost kirdes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 3752 inimest ja valla pindala on 51,5 km².
St. Lorenzeni vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Ellen (Elle), Fassing (Fassine), Runggen (Ronchi), Montal (Mantana), Pflaurenz (Floronzo), Saalen (Sares), Sonnenburg (Castelbadia), Stefansdorf (Sante Stefano), St. Martin (San Martino), Moos (Palù), Lothen ja Onach.
St. Lorenzen külgneb järgmiste valdadega: Bruneck, Kiens, Pfalzen, Lüsen, Mareo ja Rodeneck.
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,63% rahvastikust esimese keelena saksa keelt, 2,04% itaalia keelt ja 2,05% ladiini keelt.
Semiluki rajoon

Semiluki rajoon (vene keeles "Семилукский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Semiluki linn.
Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, idas Ramoni rajooniga, kagus Voronežiga, lõunas Hohholski rajooniga, edelas Nižnedevitski rajooniga ja läänes Kurski oblastiga.
Rajooni pindala on 1470 km². Elanike arv oli 2012. aastal 66 964, 2009. aastal 62 853 ja 2002. aastal 67 904.
Semiluki rajoonis on 79 asulat, mis kuuluvad kolme linnaasunduse (Semiluki linna ning Latnaja ja Strelitsa alevite) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Veduga ja Devitsa.
Catch My Fall

"Catch My Fall" on Inglise muusiku, laulja, laulukirjutaja ja näitleja Billy Idoli kirjutatud ja esitatud laul. 
"Catch My Fall" anti algselt välja albumi "Rebel Yell" singlina, hiljem on laulu esitatud erinevatel kontsertidel, raadios ja Spotify's jm. "Catch My Fall" on vaadatav-kuulatav YouTube'i muusikavideona.
Ramoni rajoon

Ramoni rajoon (vene keeles "Рамонский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Voroneži oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Ramoni alev.
Rajoon piirneb põhjas Lipetski oblastiga, kirdes Verhnjaja Hava rajoon rajooniga, idas Novaja Usmani rajooniga, lõunas Voronežiga ja läänes Semiluki rajooniga.
Rajooni pindala on 1300 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 049, 2009. aastal 28 912 ja 2002. aastal 33 230.
Ramoni rajoonis on 69 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ramoni alevi) ja viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Voronež, Ivnitsa, Vereika, Usmanka ja Burovljanka.
San Martin de Tor

San Martin de Tor (saksa: "St. Martin in Thurn"; itaalia: "San Martino in Badia") on vald "(comune)" Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias, paiknedes umbes 45 km Bolzanost kirdes.
Geograafia.
2010. aasta 30. novembri seisuga elas seal 1726 inimest ja valla pindala on 76,5 km².
San Martinis asub "Istitut Ladin Micurà de Rü", mille ülesandeks on säilitada ja edendada ladiini kultuuri ja keelt.
San Martin külgneb järgmiste valdadega: Badia, Brixen, Corvara, La Val, Lüsen, Mareo, Santa Cristina Gherdëina, Sëlva ja Villnöß.
Frazioni.
San Martini vallas on "frazioni" (alljaotused, peamiselt külad ja asundused) Antermëia (Untermoi/Antermoia), Lungiarü (Campill/Longiarù) ja Picolin (Pikolein/Piccolino).
Kogukond.
Keeleline jaotus.
2011. aasta rahvaloenduse järgi kõneleb 96,71% rahvastikust esimese keelena ladiini keelt, 1,82% saksa keelt ja 1,47% itaalia keelt.
Otto von Böhtlingk

Otto Nicolaus von Böhtlingk (vene keeles Оттон Николаевич Бётлингк; 11. juuni (vkj 30. mai) 1815 Peterburi – 1. aprill 1904 Leipzig, Saksimaa kuningriik) oli saksa ja Venemaa indoloog (sanskritoloog ) ja turkoloog, Keiserliku Peterburi Teaduste Akadeemia akadeemik.
Tema elutööks oli niinimetatud Suure Peterburi sõnaraamatu ("Grosses Petersburger Woerterbuch") koostamine (koostöös Rudolph von Rothiga). See oli aastatel 1855–1875 Peterburi teaduste akadeemia finantseerimisel välja antud seitsmeköiteline sanskriti-saksa sõnaraamat. Selle suurteose valmimise järel alustas ta kohe Väikese Peterburi sõnaraamatu koostamist (samuti seitsmeköiteline, ilmus 1879–1889).
Aastatel 1848–1851 ilmus Peterburis Böhtlingki jakuudi keelt käsitlev monograafia "Über die Sprache der Jakuten. Grammatik", kus rakendati esimest korda turgi keelte uurimisel võrdlev-ajaloolist meetodit. 
Haridus- ja töökäik.
Böhtlingk lõpetas 1829. aastal Peterburis St. Petri-Schule. Aastatel 1833–1835 õppis ta Keiserlikus Peterburi Ülikoolis idamaa keeli, sealhulgas araabia, pärsia ja türgi keelt, 1835. aastal jätkas ta õpinguid Saksamaal: Berliini ülikoolis õppis sanskriti keelt Franz Boppi juures, seejärel õppis Bonni ülikoolis August Wilhelm Schlegeli juures.
1838. aastal kaitses ta Hesseni ülikoolis väitekirja vanaindia keeleteadlase Pāṇini grammatika kohta. 1842. aastal naasis ta Venemaale ja sai Peterburi teaduste akadeemia adjunktiks sanskriti keele alal, hiljem akadeemikuks. 1868. aastal asus ta elama Saksamaale, esialgu Jenasse, seejärel Leipzigisse.
"Jakuutide keelest".
1845. aastal uurimisretkelt Põhja-Siberisse ja Kaug-Itta naasnud Alexander Middendorff andis jakuudi keele ja folkloori kohta ekspeditsioonil kogutud materjalid edasiseks uurimiseks ja töötlemiseks üle Peterburi teaduste akadeemias Böhtlingkile. Turgi keeli uurinud Böhtlingkis äratas jakuudi keel suurt huvi. Ta uuris läbi kogu kirjanduse, mis tollal oli jakuudi keele kohta olemas, samuti Middendorffi märkmed ning tutvus errulastud jakuudi ametniku Afanassi Uvarovskiga. Viimase juhendamisel õppis ta seitsme kuu jooksul selgeks jakuudi keele. Böhtlingk palus Uvarovskit kirja panna oma meenutused Jakuutiast ja mõned folkloorinäited. Uvarovski täitis selle palve.
Aastatel 1848–1851 ilmus Peterburis Böhtlingki jakuudi keelt käsitlev monograafia "Über die Sprache der Jakuten. Grammatik", milles Böhtlingk andis jakuudi keele grammatika teadusliku kirjelduse ja töötas välja tähestiku.
Rahvamajandus

Rahvamajandus on suveräänse ja riiklikult organiseeritud rahva majandus, milles eristatakse eramajandust ja avalikku majandust. Viimane jaguneb omakorda riigi- ja omavalitsusmajanduseks. Peale riigipõhise majanduse võib rahvamajandus tähistada ka administratiivselt iseseisva territooriumi majandust. Rahvamajandusega tegelev majandusteaduse valdkond on makroökonoomika, mis uurib majanduse kui terviku käitumist.
Rahvamajanduse elemendid määras kindlaks šoti filosoof ja majandusteadlane Adam Smith, kelle käsitluse järgi müüakse tooteid konkurentsist (pakkumisest ja nõudmisest) ja tööjaotusest tekkinud ressursihinnaga.
1957. aastal loodi Eesti NSV tööstuse, ehituse ja energeetika juhtimiseks Eesti NSV Rahvamajanduse Nõukogu, mis tegutses liiduvabariigi ministrite nõukogu alluvuses.
Rahvamajanduse arvepidamine.
Rahvamajanduse analüüsimiseks kasutatakse eri näitajaid, millest tuntuim on sisemajanduse kogutoodang ehk SKP. Peale sisemajanduse kogutoodangu arvestatakse ka rahvamajanduse koguprodukti ehk RKP-d, mis 2000. aastatel asendati terminiga "rahvamajanduse kogutulu" (inglise "gross national income" ehk GNI).
Rahvamajanduse arvepidamise statistika võrdlemiseks töötati 1993. aastal rahvusvahelises koostöös välja rahvamajanduse arvepidamise süsteem ("system of national accounts" ehk SNA 93). Kaks aastat hiljem koostati selle alusel Euroopa rahvamajanduse arvepidamise süsteem ("European system of accounts" ehk ESA 95). Rahvamajanduse arvepidamise süsteem sisaldab rahvamajanduse arvepidamise põhimõisteid, klassifikaatoreid ja arvestusreegleid. Süsteemi eesmärk on luua rahvamajandusest seostatud ja terviklik pilt.
Eestis hakati rahvamajanduse arvepidamise süsteemi välja töötama 1992. aastal. Ajavahemikul 1993–1996 tehti rahvamajanduse arvepidamise statistikat SNA 93 alusel. Alates 1996. aastast tehakse seda ESA 95 alusel.