tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Višnieva järv

Višnieva järv ehk Višneva järv (valgevene keeles "Вішнеўскае возера", vene keeles "Вишневское") on järv Valgevenes Minski oblastis Vilejka ja Miadziełi rajoonis ning Hrodna oblasti Smarhońi rajoonis. Järv asub merepinnast 152 meetri kõrgusel, selle valgala on 56,2 km².
Kaldajoone pikkus on 13,6 kilomeetrit. Kaldad on 2-3 meetrit kõrged, kaetud männimetsaga. Kirdest piirab järve oos. Järve põhja katab sügavamas osas sapropeel, aga madalamas osas on põhi kohati liivane, kohati savine. Višnieva järv on eutroofne järv. Järve lääneosas kasvavad harilik pilliroog ja ahtalehine hundinui, loode ja kaguosas kähar penikeel, mujal aga ujuv penikeel.
Višnieva järv asub Narači rahvuspargi territooriumil. Järv on tähtis puhkekeskus, järve kaldal asuvad kaks puhkebaasi. Järve kaldal on katamaraanide ja paatide laenutus.
Järvest püütakse intensiivselt kala, valdavad liigid on haug, särg, ahven ja koger. Järve on lastud veel angerja, sasaani ja valgeamuuri maimusid.
Lähilugemine

Lähilugemine ("") on lugemismeetod, mis keskendub üksikute detailide uurimisele tekstis. Nancy Boyles’i sõnul on lähilugemine teksti erinevate kihtide analüüsimine ning just selle kaudu jõuab lugeja teksti sügavama tähenduse mõistmiseni.
Lähilugemisel ei piirduta vaid ühekordse lugemisega. T. Shanahani sõnul oleks vaja teksti lugeda vähemalt kolm korda ning iga kord peaks keskenduma erinevatele aspektidele. Esimesel lugemisel keskendutakse sellele, millest tekst räägib, teisel lugemisel püütakse aru saada teatud sõnade või lõikude olulisusest ning kolmandal korral analüüsitakse ja võrreldakse kirjapandut nt sama autori teiste teostega.
Lähilugemise puhul ei räägita seega mitte teksti narratiivist, vaid vaatluse alla on võetud detailid ning peidetud sõnumi välja lugemine.
Näide: Kui võtta vaatluse alla muinasjutt "Kolm karu", võiks lähilugemisel leida vastused näiteks sellistele küsimustele nagu miks proovis tüdruk järele kõikide karude toolid, toidu ja voodid või miks lõhkus tüdruk ära just karupoja tooli, sõi ära just tema pudru ning läks just pisikese karu voodisse magama. Üheks vastuseks võiks olla see, et tüdruk justkui tahaks suureks kasvada, kuid täiskasvanute asjade kasutamine ei tee temast veel täiskasvanut.
Kirjutamisprotsess

Kirjutamisprotsess (inglise keeles "process writing") on kirjutamistehnika, mille kohaselt kirjutamine on loovtegevus, mille õnnestumiseks on vajalik aeg ja positiivne tagasiside. 1970. aastatest kirjutamise õpetamisel kasutatav võte rõhutab kirjutamist kui tegevust, kus olulisim on kirjutamise protsess. Kirjutamisprotsessiga harjutatakse põhiliselt keelelisi oskusi ning seeläbi arenevad varjatult ka kirjutamisoskused. 
Kirjutamisprotsessi võtte kasutamisel ei ole õpetaja roll olla ainult laialijagaja ja tulemuste hindaja. Ta ei sekku kirjutamisprotsessi, vaid laseb õpilastel endil teineteise töid analüüsida ja hinnata. Õpetaja ülesanne on luua eelnevalt suunavaid näiteid, harjutusi ja ülesandeid, mis lasevad õpilasel avastada keelekasutusvõimalusi ning hõlbustavad hiljem ka kirjutamisprotsessi.
Kirjutamisprotsessi võtte kasutamisel on tulemuseks õpilaste keelepädevuse mitmekülgsem areng, sest nad peavad ise teksti looma ja ka teiste omi hindama.
Kirjutamisprotsess koosneb viiest suuremast osast: (vt Ehala: 2000)
 
Joonis 1. Kirjutamisprotsess on tõhus meetod kirjutamise õpetamiseks, sest aitab õpilastel läbi erinevate tasandite teksti loomisele keskenduda.
Hindamismudel

Hindamismudel on korrastatud kategooriate kogum, mis esitab ülesande eesmärkide täitmise kriteeriumid, eri saavutustasemete hindeskaalad ja iga kvaliteeditaseme kirjelduse. 
Kriteeriumid on nii õpetajale kui ka õpilastele nähtavad, seega kõik saavad kriteeriume hinnata, mis võib aga olla keeruline ja ka subjektiivne. Hindamismudel loob aluse enesehindamise, mõttetegevuse ja hinnangu jaoks. Selle eesmärk on hinnata õigesti ja õiglaselt, arendada mõistmist ja näidata, kuidas järgneva õppimise/õpetamisega jätkata. Sellist integratsiooni toimimist ja tagasiside andmist nimetatakse ka kujundavaks hindamiseks.
Hindamismudelil on kolm olulist tunnust:
Hindamismudeleid võib liigitada kaheks :
Kujundav hindamine

Kujundava hindamise all mõistetakse õppe kestel toimuvat hindamist, mille käigus analüüsitakse õpilase teadmisi, oskusi, hoiakuid, väärtushinnanguid ja käitumist, antakse tagasisidet õpilase seniste tulemuste ning vajakajäämiste kohta, innustatakse ja suunatakse õpilast edasisel õppimisel ning kavandatakse edasise õppimise eesmärgid ja teed. 
Kujundav hindamine keskendub eelkõige õpilase arengu võrdlemisele tema varasemate saavutustega. Tagasiside kirjeldab õigel ajal ja võimalikult täpselt õpilase tugevaid külgi ja vajakajäämisi ning sisaldab ettepanekuid edaspidisteks tegevusteks, mis toetavad õpilase arengut.
Termin.
Termini määratluses ei ole ühisele kokkuleppele jõutud. Kujundava hindamise sünonüümidega on eri autorid kasutanud ka klassiruumi/klassikeskkonnahindamist, koolihindamist, sisehindamist. Maria Jürimäe, Anita Kärner ja Leelo Tiisvelt kasutavad terminit "õppimist toetav hindamine". Kujundav hindamine on otsetõlge ingliskeelsest sõnapaarist "formative assessment", mis on viimastel aastatel saanud mitmete autorite poolt kriitika osaliseks kui ebatäpne ja segadust tekitav. Sama võib nentida eestikeelse termini kohta, mida on tõlgendatud kui hinnete kujundamist mingil erilisel moel jmt. Kujundavat hindamist on nähtud kui numbritega hindamise alternatiivi või ainult ülimalt positiivse tagasiside andmist õpilasele, vaatamata tegelikule olukorrale. Eesti keeles kasutatakse kujundava / õppimist toetava hindamisega paralleelselt veel mõisteid "õppimist soodustav hindamine", "protsessihindamine", "pidevhindamine", "formatiivne hindamine" ja "formeeriv hindamine".
Olemus.
Kujundav hindamine on koostööl põhinev protsess, kus õpetaja ja õpilase vahel räägitakse läbi ja jõutakse arusaamisele ootuste osas ning selles, kuidas tulemust kõige efektiivsemalt parandada. Kujundav / õppimist toetav hindamine sisaldab mitmekülgset info kogumist õppija hetketaseme ja arengu kohta; info analüüsi, lähtudes seatud eesmärkidest ja info kasutamist – vajadusel muudatuste tegemist õppeprotsessis (õppimises ja õpetamises) ning motiveeriva tagasiside andmist. Võtmetegur on õppija kaasahaaratus. Kui õppija teab oma eesmärke ja hetketaset ning on motiveeritud õppima ja arenema, siis loob see tugeva aluse selleks, et areng ka toimuks.
Sotsiaalne tõrjutus

Sotsiaalne tõrjutus ehk ühiskondlik tõrjutus on: 
Sotsiaalse tõrjutust võivad põhjustada nii teatud ühiskondlikud kui ka individuaalsed tegurid ehk nn riskitegurid. Sotsiaalse tõrjutuse sagedasemateks riskiteguriteks on madalad sissetulekud, töötus (eriti pika-ajaline töötus), madal haridustase, madala kvaliteediga vähetasustatud töö, erinevad diskrimineerimise vormid (sh sooline, vanuseline ja rahvuslik diskrimineerimine), kroonilised terviseprobleemid ja nendest tulenevad tegevuspiirangud, puue, sõltuvusprobleemid, kodutus, perekondade lagunemine, suur hoolduskoormus.
Euroopa Liidu Nõukogu on kokku leppinud 18 indikaatorit (nn Laekeni indikaatorid) sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks, tuginedes arusaamale, et sotsiaalne tõrjutus on mitmemõõtmeline fenomen. Seetõttu on sotsiaalse tõrjutuse mõõtmiseks vaja hulka erinevaid indikaatoreid, mis hõlmavad sotsiaalse tõrjutuse erinevaid aspekte: 1) majanduslikku vaesust, materiaalset ilmajäetust ja ebavõrdsust, 2) kaasatust tööturul ja tööintensiivsust leibkonnas, 3) terviseseisundit ja 4) haridustaset. Sotsiaalse tõrjutuse indikaatorite väärtusi avaldab regulaarselt Eurostat ja Eestis Statistikaamet.
Dieter Pfaff

Dieter Pfaff (2. oktoober 1947 Dortmund – 5. märts 2013 Hamburg) oli saksa näitleja. 
Aastatel 1984–1996 mängis Otto Schatzschneiderit saksa kriminaalseriaalis "Der Fahnder". Eestis on ta tuntud eelkõige kui peategelane Hans Sperling teleseriaalis "Paks boss". On mänginud ka rootsi mängufilmides "Flickan i jordkällaren" ja rootsi sarja "Beck" osas "Den japanska shungamålningen". Õpetas aastatel 1983–1990 Grazi Muusika- ja Näitekunsti Ülikoolis näitlemist.
Pfaffil ja ta naisel Eva Marial on 1979. aastal sündinud kaksikud Johanna ja Maximilan.
2012. aastal diagnoositi tal kopsuvähk, Pfaff suri 5. märtsil 2013 65-aastaselt.
Ott Valgemäe

Ott Valgemäe (ka Otto Valgemäe; 4. aprillil 1917 – 2. mai 1989) oli eesti rahvatantsupedagoog ja tantsujuht.
Haridus.
Ta lõpetas 1935. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi.
Töökäik.
Põhitöökoht kuni 1946. aastani oli keemiatehas Orto. Seejärel töötas ta Jaan Tombi nimelises Kultuuripalees.
Alates 1952. aastast töötas Tallinna Gaasi- ja Veevarustuse Trustis (Tallinngaas) lukksepana.
Rahvatantsijana.
Hakkas rahvatantsuga tegelema 1937. aastal, saades alusmüüri Enn Loorsoolt, kelle juures tantsis kuni 1940. aastani koos Salme Valgemäega.
1953. aastal lõpetas Tallinnas Eesti NSV Rahvaloomingu Maja tantsujuhtide kursused.
Olnud üldtantsupidude (1955, 1960, 1970, 1973) rühmaliikide üldjuht.
Salme ja Ott Valgemäe tantsude kronoloogia.
"SR – segarühmale"
"NR – naisrühmale"
"MR – poiste ja meesrühmadele"
"LR – lasterühmale"
"SP – soolopaaridele"
Isiklikku.
Oli 1942. aastast abielus Salme Valgemäega.
Tütar on Tiiu Valgemäe ja poeg on Jüri Valgemäe.
Salme Valgemäe

Salme Valgemäe (kuni 1937 Simmer; aastatel 1937–1942 Soomets; 11. august 1913 Kõrgesaare vald, Reigi kihelkond, Hiiumaa (Läänemaa) – 18. märts 2006) oli eesti rahvatantsupedagoog ja tantsujuht.
Haridus.
Õppis Tallinna 9. Algkoolis ning seejärel Tallinna Linna II Tütarlaste Gümnaasiumis.
Rahvatantsijana.
Hakkas rahvatantsuga tegelema 1937. aastal, saades alusmüüri Enn Loorsoolt, kelle juures kuni 1940. aastani koos Ott Valgemäega tantsis.
Olnud 1957. aastal Moskvas toimunud Ülemaailmsel Noorsoo- ja Üliõpilasfestivalil Eesti koondrühma üldjuht koos Ott Valgemäega ning Eesti üldtantsupidudel ka rühmaliikide (1970, 1973) ja noorte tantsupeo üldjuht.
Salme ja Ott Valgemäe tantsude kronoloogia.
"SR – segarühmale"
"NR – naisrühmale"
"MR – poiste ja meesrühmadele"
"LR – lasterühmale"
"SP – soolopaaridele"
Isiklikku.
Oli 1942. aastast abielus Ott Valgemäega.
Tütar on Tiiu Valgemäe ja poeg on Jüri Valgemäe.
Cyril Genik

Cyril Genik (ukraina keeles Кирило Іванович Геник; 1857 Nõžni Bereziv – 12. veebruar 1925) oli Ukraina-Kanada immigratsiooniametnik. 
Elukäik.
Cyril Genik sündis 1857. aastal Nižni Berezivis Galiitsias. Tema isa oli külavanem Ivan Genik ja ema Anna Pertsovitš. Genik alustas õpinguid Kolomõjas ja suundus seejärel Ivano-Frankivskisse, et õpetajaks õppida. Ta lõpetas bakalaureusekraadiga Lvovis ja sai 1879. aastal Nadvirna rajoonis õpetajaks. Ta naasis kodukülla 1882. aastal ja asutas seal kooli. 1880. aastatel rajas Genik veel veski ja tootjate kooperatiivi "Karpaatia pood". 1890. aastal valiti Genik Kolomõja linnanõukogusse. 
Elu ja tegevus Kanadas.
Cyril kohtas seal Joseph Oleskiwit, kes oli soovitanud ukrainlastel Kanadasse emigreeruda. Oleskiw küsis, kas Genik juhiks tema teist väljarändajate salka ja aitaks neil Kanadas sisse elada. Genik koos oma naise, nelja lapse ja 64 kaasmaalasega maabusid Québecis 22. juunil 1896. Genik viis ukrainlased kõigepealt Winnipegi ja siis Stuartburni, mida loetakse nüüd esimeseks ukrainlaste asunduseks Lääne-Kanadas. Genik taotles maad samas kohas, aga muutis meelt ja kolis Winnipegi. Samal kuul soovitas Oleskiw teda Kanada siseministeeriumile immigratsiooniametnikuks ning temast sai vajaduspõhine tõlk ja tõlkija. Tööga seoses kohtus Genik immigrantidega Quebeci linnas ning soovitas neil kasutada inglise keelt ja unustada oma traditsioonid ja kombed. Ta töökoormus suurenes nii kiiresti, et 1898. aastal sai temast täiskohaga Kanada valitsuse ametnik ja esimene ukrainlane sellisel positsioonil. 
1899. aastal avas Genik oma majas Tarass Ševtšenko lugemistoa ja esimese ukrainakeelse ajalehe Kanadas, Kanadyiski Farmer (1903). Ta ei olnud küll ise usklik, aga pidas õigeks, et ukrainlaste kirik Kanadas eksisteeriks iseseisvana ega sõltuks Kreeka õigeusu ja Vene õigeusu tavadest. Seega asutas ta 1903–1904 koos Winnipegi presbüterlaste kiriku õpetajatega Iseseisva Kreeka Kiriku. 1911. aastal kaotas liberaalide partei valimised ja Genik jäi tööst ilma. Sellega lõppes tema karjäär ühiskondlikus elus.
Ta elas mõne aja USA-s ja läks hiljem tagasi Winnipegi, kus suri 12. veebruaril 1925. Ta oli saanud Ukraina-Kanada kogukonnas nii kuulsaks, et teda kutsuti Kanada tsaariks.
Kérkyra piirkonnaüksus

Kérkyra piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Κέρκυρας") on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna põhjaosas. 
Piirkonnaüksuse keskasula on Kérkyra.
Kérkyra piirkonnaüksuse koosseisu kuuluvad Korfu, Paxoí, Othonoí, Ereikoússa, Mathráki ja mitu väiksemat saart Joonia meres.
Haldusjaotus.
Kérkyra piirkonnaüksus jaguneb 2 vallaks. Need on:
Bas van Fraassen

Bastiaan Cornelis van Fraassen (sündinud 5. aprillil 1941 Hollandis Goesis) on USA-s tegutsev hollandi päritolu filosoof. Tema perekond emigreerus 1956 Kanadasse. 
Tema tuntuim teos on "Teaduslik pilt" (The Scientific Image, 1980), milles ta esitab konstruktiivseks empirismiks nimetatava antirealistliku positsiooni: ""Teaduse ("science") eesmärk on anda teooriaid, mis on empiiriliselt adekvaatsed; ja teooria aktsepteerimine ei kätke muud uskumust, kui et teooria on empiiriliselt adekvaatne." See formuleering väljendab antirealistlikku positsiooni, mida mina pooldan; ma nimetan selle "konstruktiivseks empirismiks"." (lk 12). Peale teadusfilosoofia on ta tegelnud peamiselt epistemoloogia ja filosoofilise loogikaga. 
Looming.
Seletuse pragmaatika.
Artiklis "The Pragmatics of Explanation" ütleb van Fraassen, et seletusega on kaks probleemi: millal midagi seletatakse ja miks või mis mõttes seletus on voorus. Eeldatavasti meil ei ole head seletust ilma hea teooriata, mis sõltumatult väärib aktsepteerimist. Aga mis voorus seletamisel peale selle veel on? Van Fraasseni arvates on ekslikud vaated teise probleemi kohta esimese probleemiga tegelemist põhjalikult eksitanud.
Finncomm Airlines

Finnish Commuter Airlines Oy, praegune Flybe Nordic, oli regionaallennufirma peakontoriga Seinäjoki Lennujaamas. Finncomm lendab Helsingi-Vantaa lennujaamast Eestisse, Saksamaale, Leetu, Rumeeniasse ning Rootsi, lisaks on 16 regionaalset sihtkohta. Lennufirma on European Regions Airline Associationi (ERAA) liige. Samuti oli Finncomm Airlines suurim kohalik lennufirma Soomes.
Alates 2011. aastast asendati Finncomm Flybe Nordicuga.
Sihtkohad.
Seisuga juuni 2011﻿
Lennukipark.
Seisuga 13. mai 2011
ATR 72

ATR 72 on kahemootoriline turbopropellerreisilennuk lendudeks lühimaaliinidel. Lennukit ehitab Prantsuse-Itaalia konsortsium Avions de Transport Regional ATR. Lennukis on kuni 74 reisijakohta ja kaks piloodi kohta.
Arendamine.
ATR 72 arendati ATR 42-st, et suurendada reisijate istekohti (48-lt 74ni). ATR 72-l on võimsamad mootorid ja 10% suuremad kütusemahutid. ATR 72 esitleti 1986. aastal, esmalend toimus 27. oktoobril 1988. Täpselt aasta hiljem sai Finnairist esimene ATR 72 kasutav lennufirma. Seda tüüpi lennukeid on ehitatud 937 (5. august 2017 seisuga).
Konstruktsioon.
Reisijad pääsevad lennukisse tagumise ukse kaudu (tavaliselt on peauksed ees), pagasiruum asub kere esiosas. Finnair tellis oma lennukid eesmise uksega, et reisijad pääseksid Helsingi lennujaama terminalist õue minemata lennukisse.
ATR-il pole abijõuseadet APU (ingl. k. "auxiliary power unit"), nagu see reisilennukitel tavaliselt on. Seda on võimalik tellida ja see paigutatakse kaubasektsiooni C4.
Modifikatsioonid.
ATR 72-100.
Järgmist kahte alamtüüpi turundati seeriana 100.
Esialgne tootevariant, esimese ja tagumise salongiuksega. Kaks PW124B turbopropellermootorit. Sertifitseeritud septembris 1989.
Esialgne variant, ees oleva kaubaluugi ja tagumise salongiuksega. Kaks PW124B mootorit. Sertifitseeritud detsembris 1989.
ATR 72-200.
Järgmist kahte alamtüüpi turundati seeriana 200. Seeria 200 oli algne versioon, mille jõuallikatena kasutati Pratt &amp; Whitney Canada PW124B mootoreid (2400 hj (1800 kW)).
Suurem stardimass võrreldes variandiga 101. Kaks PW124B mootorit. Sertifitseeritud detsembris 1989.
Suurem stardimass võrreldes variandiga 102. Kaks PW124B mootorit. Sertifitseeritud detsembris 1989.
ATR 72-210.
Järgmist kahte alamtüüpi turundati seeriana 200. Kaks PW127 jõuallikat. Alamtüüpidel on erinevad uksed ja varuväljapääsud.
Mootoriteks kaks PW127. Sertifitseeritud detsembris 1992.
Mootoriteks kaks PW127. Sertifitseeritud detsembris 1992.
ATR 72-500.
ATR 72-212A Nimetatud kui 500. Kaks PW127F või PW127M mootorit. Sertifitseeritud jaanuaris 1997.
ATR 72-600.
600 seeriat esitleti oktoobris 2007, esimesed lennukid valmisid 2010 aasta teises pooles. Rohkelt uuendusi: mootoriteks PW127M, suurendasid 5% võrra tõusukiirust. Reisijatesalongi on võimalik lisada 5 laia LCD-ekraani. Salongis on senisest parem valgustus ja see mahutab rohkem käsipagasit.
ATR 72-600 prototüüp, F-WWEY, tegi esimese lennu 24. juulil 2009; see on seadistatud ümber ATR 72-500st. Uue seeria esimene tellija oli Royal Air Maroc Express.
Veel.
Lisaks on tehtud äri- ja kaubalennukeid.
Suuremad kasutajad.
Lennufirmad, mis omavad vähemalt kümme ATR 72 lennukit.
To Save the Phenomena

"To Save the Phenomena" ("Päästa nähtumused") on Bas van Fraasseni filosoofiline artikkel. See ilmus algselt ajakirjas "Journal of Philosophy", 1976, 73, 18, lk 623–632.
Kokkuvõte.
Pärast loogilise positivismi surma on realismist jälle saanud üks tähtsamaid filosoofilisi positsioone. Van Fraassen püüab esitada sellele ulatusliku alternatiivi.
I.
Teaduslik realism on naiivses versioonis vaade, et pilt, mille teadus (loodusteadus) maailma kohta annab, on tõene ja postuleeritud entiteedid on reaalselt olemas. (Van Fraassen jätab vaatluse alt välja ajaloolise lisanduse, et looduses on reaalseid paratamatusi.) Aga see väide on naiivne, sest see omistab realistile uskumuse, et tänapäeva teaduslikud teooriad on (olulises) tõesed.
Paxoí

Paxoí (kreeka keeles Παξοί "Paxoí") on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestiku põhjaosas Korfu saarest umbes 12 km lõunas. 
Saare keskasula on Gaíos.
Paxoí saar koos Antípaxoi ja teiste väiksemate saartega moodustab saarestikku.
Diskrimineerimine

Diskrimineerimine on isikute põhjendamatu ebavõrdne kohtlemine, mille tulemusel üks isik satub halvemasse olukorda kui teine isik samas või samalaadses olukorras.
Diskrimineerimine võib olla otsene või kaudne. Diskrimineerimine on otsene, kui ühte isikut koheldakse teatud tunnuse, näiteks rahvuse, rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel halvemini kui teist isikut samalaadses olukorras. Diskrimineerimine on kaudne, kui näiliselt neutraalne säte, kriteerium või tava seab ühe isikute rühma teistega võrreldes ebasoodsamasse olukorda .
Erinev kohtlemine ei ole alati diskrimineerimine. Teatud juhtudel on erinev kohtlemine lubatav või isegi nõutav kui sellel on objektiivne õiguspärane eesmärk ning selle eesmärgi saavutamise vahendid on asjakohased ja vajalikud.
Diskrimineerimiskeelu sätestavad mitmed rahvusvahelised inimõiguste alased lepingud, sh Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsioon, Euroopa sotsiaalharta ja ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon. Euroopa Nõukogu inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikkel 14 keelab diskrimineerimise soo, rassi, nahavärvuse, keele, usutunnistuse, poliitilise või muu veendumuse, rahvusliku või sotsiaalse päritolu, rahvusvähemusse kuuluvuse, varandusliku, sünni- või muu seisundi alusel . ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsioon keelab diskrimineerimise puude alusel .
Eesti Vabariigi Põhiseaduse §12 kohaselt : 
"Kõik on seaduse ees võrdsed. Kedagi ei tohi diskrimineerida rahvuse, rassi, nahavärvuse, soo, keele, päritolu, usutunnistuse, poliitiliste või muude veendumuste, samuti varalise ja sotsiaalse seisundi või muude asjaolude tõttu." 
"Rahvusliku, rassilise, usulise või poliitilise vihkamise, vägivalla ja diskrimineerimise õhutamine on seadusega keelatud ja karistatav. Samuti on seadusega keelatud ja karistatav õhutada vihkamist, vägivalda ja diskrimineerimist ühiskonnakihtide vahel."
Isikute kaitset diskrimineerimise eest rahvuse (etnilise kuuluvuse), rassi, nahavärvuse, usutunnistuse või veendumuste, vanuse, puude või seksuaalse sättumuse alusel reguleerib võrdse kohtlemise seadus, mis sätestab võrdse kohtlemise põhimõtted ja diskrimineerimisvaidluste lahendamise korra.
E-smaspäev

E-smaspäev on Eesti E-kaubanduse Liidu korraldatav iga-aastane e-ostlemise päev, kus Eesti E-kaubanduse Liidu liikmed ja paljud veebipoed teevad 24 tunni jooksul sooduspakkumisi. E-smaspäev toimus esimest korda 10. novembril 2014 ning on pärast seda toimunud iga aasta novembri teisel esmaspäeval.
Esimesel e-smaspäeval osales mitukümmend e-poodi, sealhulgas Cherry.ee, Bauhof, Hansapost, Apotheka, MyLook, Monton, Photopoint, Jysk, Living, E-Butiik, Siison jpt.
Idee.
E-smaspäeva idee autorite Silver Hage ja Matthias Vutti sõnul on e-ostlemise päeva eesmärgiks teha tarbijatele 24 tunni jooksul väga paljudes Eesti veebipoodides eriti häid pakkumisi ning suurendada selle abil Eesti e-poodide tuntust. Inspiratsiooni e-smaspäeva korraldamiseks saadi USA-st ja Hiinast.
Tulemused.
Pärast e-smaspäeva toimumist viiakse tulemuste analüüsimiseks osalenud e-poodidega läbi uuring. 2015. aasta uuringule vastas 63 kampaanias osalenud e-poodi. Uuringule vastanute andmetel oli 24-tunnise kampaania läbimüük üle 476 000 euro ning tellimuste koguarv 6055. Päeva läbimüük võis hinnanguliselt ulatuda kuni miljoni euroni, arvestades valimi osakaalu üldkogumist.
Maksimaalne e-poe läbimüük oli 2015. aasta e-smaspäeval üle 96 000 euro, müügikäibe mediaan oli 1091 eurot. E-smaspäev kasvatas oluliselt e-poodide külastatavust (mediaan +97% võrreldes nädal varasema esmaspäevaga), maksimaalne külastatavuse kasv oli 2000%. Mobiilseadmete kaudu tehtud ostutehingutega saadi keskmiselt 18% e-poodide kogukäibest.
Sotsiaalne kaitse

Sotsiaalne kaitse (ka sotsiaalkaitse) on sotsiaalkindlustuse ja -hoolekande meetmete kogum, mille ülesanne on parandada üksikisiku või leibkonna toimetulekut sissetuleku osalisest või täielikust kaotusest põhjustatud toimetulekuriski või toetusvajaduse ilmnemisel .
Sotsiaalse kaitse süsteem pakub kaitset enamlevinud sotsiaalsete riskide korral. Eurostati välja töötatud Euroopa integreeritud sotsiaalkaitsestatistika süsteemi (ESSPROS) järgi pakub sotsiaalse kaitse süsteem kaitset järgmiste riskide ja vajaduste korral:
Sotsiaalse kaitse abinõud võivad olla nii rahalised kui ka mitterahalised, nt teenuse vormis. Sotsiaalse kaitse abinõusid nimetatakse ka sotsiaalkaitse skeemideks. ESSPROSi järgi on sotsiaalkaitse skeem reeglite kogum, mida toetavad üks või mitu institutsioonilist üksust ning mis reguleerib sotsiaalkaitse hüvitisi ja nende rahastamist.
Eestis kuulub sotsiaalkaitse korraldamine riigi ja kohalike omavalitsuste pädevusse. Riigi tasandil tegelevad sotsiaalse kaitse korraldamisega Sotsiaalministeerium ja tema haldusalasse kuuluvad valitsusasutused Sotsiaalkindlustusamet ja Terviseamet, ning Eesti Haigekassa ja Eesti Töötukassa kui avalik-õiguslikud isikud. Sotsiaalhoolekande seaduse kohaselt on kohaliku omavalitsusüksuse ülesandeks korraldada sotsiaalteenuste, vältimatu sotsiaalabi ja muu abi andmist ning sotsiaaltoetuste määramist ja maksmist .
ATR 42

ATR 42 on Prantsuse-Itaalia lennukitootja ATR ehitatav kahemootoriline propellerlennuk lühimaareiside teenindamiseks. Lennukil on kuni 52 reisijakohta, juhtimiseks on vaja kaht pilooti. Lennuki nimes sisalduv arv 42 tähistab standardset istmetekombinatsiooni.
Disain ja arendus.
ATR 42-300 lennukitüüpi esitleti 1981. aastal. Esimene lennu tegi ATR42 16. augustil 1984, septembris 1985 sai lennukitüüp litsentsi.
Praegune 500-seeria sertifitseeriti juulis 1995. ATR 42-500 iseloomustavad suurem võimsus, mahutavus ja tehniliselt täiustatud reisijate salong.
Detsembri 2012 seisuga on tellijatele üle antud 422 lennukit ATR 42.
Variandid.
Lennukist ATR 42l on kuus peamist versiooni.
ATR 42-200.
-200 on ATR42 originaalprototüüp, ainult mõned lennukid ehitati testimisteks. Kaks Pratt &amp; Whitney Canada PW120 mootorit.
ATR 42-300.
Standardversioon, mida toodeti aastani 1996. Kaks Pratt &amp; Whitney Canada PW120 mootorit.
ATR 42-320.
-320 on edasiarendus versioonist -300. Kaks PW121 mootorit.
ATR 42–500.
Alates oktoobrist 1995. Kaks PW127E mootorit.
ATR 42-600.
-600 seeriat esitleti oktoobris 2007, esimesed lennukid valmisid 2010. aasta teisel poolel. Rohkelt uuendusi: mootoriteks PW127M, mis suurendavad 5% võrra tõusmisjõudu. Reisijate salongi on võimalik lisada 5 laia LCD-ekraani. Salongis on parem valgustus ja salongi mahub rohkem käsipagasit.
Operaatorid.
Suuremad ATR-42 operaatorid on FedEx Express, Airlinair, TRIP Linhas Aéreas ja Aeromar. Lennufirmad, kellel on 2014. aasta seisuga on vähemalt viis lennukit ATR42:
Õnnetusjuhtumid.
Kokku on juhtunud 23 tõsisemat õnnetust ATR42 lennukitüüpidega.
Vändåtberget

Vändåtberget on looduskaitseala Örnsköldsviki vallas Rootsis. Kaitseala pindala on 345 ha. Kaitseala on moodustatud 1989. aastal. Kaitsealal asuvad järved Inner-Abborrtjärnen, Älgtjärnen, Lill-Abborrtjärnen ja Stor-Abborrtjärnen.
Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja

Eesti NSV Ülemnõukogu juhataja oli isik, kes koos kahe asetäitjaga juhtis Eesti NSV Ülemnõukogu istungjärkude tööd.
Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees

Eesti NSV Ministrite Nõukogu esimees oli Eesti NSV Ministrite Nõukogu (lühend ENSV MN) juhtiv isik. Eesti NSV Ministrite Nõukogu eelkäija oli Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu (lühend ENSV RKN) ja seda juhtis Eesti NSV Rahvakomissaride Nõukogu esimees. Üleminekuajal võeti kasutusele ametinimetus Eesti NSV Valitsuse peaminister.
Eesti Omavalitsuse Sisedirektoorium

Eesti Omavalitsuse Sisedirektoorium oli Eestis Saksamaa okupatsiooni ajal 1941-1944 tegutsenud Eesti Omavalitsuse üks haldusasutusi. Direktoorium asus Tallinnas Pagari tänaval 1. Direktooriumi juhtis sisedirektor, kelleks oli Oskar Angelus.
Direktooriumil oli mitu allasutust:
Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Politsei ja Omakaitse Valitsus muudeti 1. augustil 1942 Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumi Eesti Politseivalitsuseks eesotsas Eesti Politseidirektoriga.
Eesti Omavalitsuse Sisedirektooriumile alluv Eesti Omakaitse eraldati Eesti Politseivalitsuse alluvusest, Eesti Omakaitse direktori juhtimisel 9. märtsil 1943.
Silvi Mets

Silvi Mets (sündinud 2. oktoobril 1949 Ulitinas) on eesti pedagoog ja koolijuht. Kallavere Keskkooli direktor.
Ta lõpetas aastal 1975 Tallinna Pedagoogilise Instituudi algklasside õpetaja erialal.
Sophie Dal

Sophie Burcu Dal (sündinud 17. oktoobril 1981 Berliinis) on Türgi päritolu saksa näitleja.
Tema isa on kirjanik Güney Dal. Ta on mänginud mitmes telesarjas, näiteks sarjas "Paks boss".
Ruusmäe mõisa kalmistu

Ruusmäe mõisa kalmistu (ka Rogosi mõisa kalmistu) on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Ruusmäe külas Rõuge vallas Võru maakonnas. Kalmistu jääb Rogosi mõisa südamest linnulennult umbes 350 m kaugusele põhjakirdesse.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Glasenappid tõenäoliselt millagi 19. sajandil. Kalmistule maetute üldarv ei ole teada. Praegu on see jäetud maha ja rüüstatud.
Lobatševe (Stanõtsja Luhanska rajoon)

Lobatševe on küla Ukrainas Luhanski oblastis Stanõtsja Luhanska rajoonis, umbes 10 km kaugusel Luhanski keskusest idakagus.
Küla asutati 1962. aastal.
Asula kõrgus merepinnast on 62 meetrit.
2001. aasta rahvaloenduse andmeil elas asulas 320 inimest, kellest 88,13% emakeeleks oli vene keel ja 10,31% emakeeleks ukraina keel, asustustihedus inimest ruutkilomeetri kohta.
2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Kongo Demokraatlikus Vabariigis

2014. aasta Ebola viirushaiguse epideemia Kongo Demokraatlikus Vabariigis puhkes 2014. aasta augustis ning kestis kuni oktoobri alguseni. Novembris ametlikult lõppenuks kuulutatud epideemia käigus nakatus Ebola viirusega 66 inimest ja neist suri 49. See oli seitsmes Ebola viirushaiguse puhang Kongo Demokraatlikus Vabariigis.
26. augustil 2014 teavitas Kongo Demokraatliku Vabariigi Tervishoiuministeerium WHO-d Ebola viirushaiguse puhangust Ekvaatoriprovintsis.
Septembri teise nädala seisuga oli riigis Ebola viirushaigusse surnud 32 inimest.
Eesti Terviseameti 25.09.2014.a. uudises Ebola viirushaiguse levikust Aafrikas on 18. septembri seisuga 2014.a. registreeritud Kongo DV-s 72 ebolajuhtu, neist 48 on lõppenud surmaga.
Seisuga 15. oktoober 2014 oli Kongo DV-s Ebola viirushaigusse nakatunud 68 ja surnud 49 inimest, laboratoorselt oli kinnituse saanud kokku 38 haigusjuhtu.
Viirushaiguse epideemia põhjustajaks võis olla teistsugune viirusetüvi ("Congolese strain").
Epideemia kuulutati Kongo DV-s lõppenuks 15. novembril 2014 pärast seda, kui viimase 42 päeva jooksul ei olnud registreeritud mitte ühtegi uut juhtu.
KLM Cityhopper

 
KLM Cityhopper on KLM Royal Dutch Airlinesi tütarettevõte. Lennuettevõtte peakontor asub Hollandis Amsterdami Schipholi lennujaama lähistel. KLM Cityhopper opereerib KLM-i nimel lühiliine Euroopas. Lennufirmal on sõltuvalt hooajast umbes 44 sihtkohta.
Lennufirma tunnuskujundus on identne emaettevõtte, KLMi omaga. Lennukite logo on samasugune nagu emaettevõttel, lisaks tekst "cityhopper" ning ära on jäetud hüüdlause "The Flying Dutchman" ja "Royal Dutch Airlines". Uut muudetud fonti esitleti 2010. aastal.
KLM Cityhopper opereerib toitelendudel Amsterdami, kust reisijad KLM-iga saaksid edasi lennata nii Euroopasse kui ka mujale.
Ajalugu.
Tegevust alustati 1. aprillil 1991, lende alustati samal aastal. KLM Cityhopper tekkis NHL CityHopperi ja Netherlinesi ühinemisel. KLM restruktureerimise plaanidega ühendati KLM-i peamiselt regionaalseid lende tegevad tütarettevõtted KLM Cityhopperi nime alla novembris 2002. Selle omanik on 100% KLM ja töökohti on 910 (seisuga märts 2007).
Sihtkohad.
Mitut KLM-i Euroopa-sisest liini opereerivad koos KLM ja KLM Cityhopper.
Mais 2014 alustati lende uutel liinidel: Bilbaosse (Hispaania), Torinosse (Itaalia) ja Zagrebi. Zagrebi liin pidi olema hooajaline, kuid nüüdseks on liin töös aasta läbi.
Pardateenindus.
KLM Cityhopper pakub kõikidel reisidel reisijatele tasuta jooke ja einet. Maksuvabu poode pole.
Lennukipark.
Praegu.
2014. aasta mais tutvustas KLM Cityhopper muudetud värvilahendust, mida hakatakse kasutama kõigil lennukitel.
Seisuga 9. oktoober 2014 on KLM Cityhopperi lennukipargis 47 lennukit:
Sihtkohad.
Aastaid tagasi lendas KLM Cityhopper ka Tallinna ja Amsterdami vahet. Sihtkohad on seisuga november 2014.
Viited.
Allikas: ingliskeelne Wikipedia artikkel: KLM Cityhopper
Limburgi provints (1815–1839)

Limburg oli üks Madalmaade ühendkuningriigi ja hiljem Belgia provintsidest. Provints eksisteeris ühendkuningriigi ajal, aastatel 1815 kuni 1830, ja Belgia iseseisvuse esimestel aastatel, aastatel 1830 kuni 1839. Kui kuningas Willem I allkirjastas aastal 1839 Londoni lepingu, jagati provints Belgia ja Hollandi osaks, "uueks" Limburgi hertsogkonnaks.
Geograafia.
Limburgi territoorium oli sama, kui tänapäeva Hollandi ja Belgia vastavad provintsid kokku, välja arvatud Voeren, mis oli sel ajal Liège'i provintsi osa. Selle pealinn oli Maastricht.
Halduslikult oli provints jagatud Maastrichti, Hasselti ja Roermondi piirkondadeks.
Demograafia.
Aastal 1830 elas selles provintsis umbes 338 000 inimest ja aastal 1846 elas uues, väiksemas Belgia Limburgi provintsis umbes 186 000 inimest.
Peamine religioon oli ja on ikka veel katoliiklus.
Ajalugu.
Pärast Napoleoni ajastut asutasid suurriigid Ühendkuningriik, Preisimaa, Austria keisririik, Venemaa Keisririik ja Prantsusmaa aastal 1815 uue Madalmaade ühendkuningriigi. Uus provints loodi endisest Prantsuse keisririigi Meuse-Inférieure'i departemangust (välja arvatud Niederkrüchten ja Herzogenrath, mis määrati Preisimaale) ja sai pealinna järgi nime "Maastricht". Esimene kuningas Willem I, kes ei tahtnud endise Limburgi hertsogkonna nime kaotamist, nõudis, et nimi muudetaks "Limburgiks". Sellisena tuli uue provintsi nimi vanalt hertsogkonnalt, mis eksisteeris aastani 1648 Maastrichti, Liège'i ja Aacheni kolmnurgas.
Lõpetamine.
1830. aasta Belgia revolutsiooni puhkedes valis Limburgi provintsi relvajõudude komandör kindral Daine (paiknes Maastrichtis) Belgia mässuliste poole. Ta lahkus linnast 7. novembril 1830. Ta saabus Roermondi 9. novembril ja Venlosse 11. novembril. Mõlemad linnad tervitasid teda ja asusid mässuliste poolele. Siiski läks Maastricht tagasi kolonel Dibbetsi juhitud lojalistide vägede kontrolli alla.
Kuigi enamus provintsist, sealhulgas selleaegse Belgia põhjapoolseim Venlo kindluslinn, oli Belgia kontrolli all pärast Belgia "de facto" sõltumatust Prantsuse sissetungi järel, jäi Maastrichti linn hollandlaste kätte.
Aastal 1839 tunnistas kuningas Willem I Belgia sõltumatust, allkirjastades Londoni lepingu. Lepingu kohaselt pidid belglased loovutama Limburgi idaosa Hollandile.
Õigusrikkuja

Õigusrikkuja on süüteo toime pannud isik, kelle käitumisviis vastandub õiguspärasele käitumisele, eirab õigusnormide nõudeid ja on ühiskonnale ohtlik .
Laashoone sild

Laashoone sild on sild üle Põltsamaa jõe Viljandi maakonnas Viljandi vallas Lalsi külas Laashoonel.
2005. aastal sild taastati. Sild on raudbetoonist ja kaetud graniitkillustikuga. Silla kandevõime on 60 tonni.
Varem on sild olnud palkidest ja laudadest, sõidukitega sealt üle ei pääsenud. Endisest sillast on alles vaid tugisambad.
Keskharidus

Keskharidus on haridustase, mis järgneb põhiharidusele ning on kõrghariduse eelduseks. 
Keskharidus jaguneb üldkeskhariduseks ja kutsekeskhariduseks.
Eesti.
Keskhariduse omandamine ei ole kohustuslik.
Üldkeskharidus on gümnaasiumi riikliku õppekavaga kehtestatud nõuete kogum.
Kutsekeskharidus on kutseõppeasutuse seaduse ja kutse- või erialade riiklike õppekavadega kehtestatud nõuete kogum.
Nominaalne õppeaeg keskhariduse omandamiseks on kolm aastat.
Keskharidust saab omandada keskkoolis, gümnaasiumis, kutsekeskkoolis.
Othonoí

Othonoí (kreeka keeles "Οθωνοί") on Kreekale kuuluv saar Joonia saarestiku põhjaosas Korfu saarest 20 km loodes. Saarel on Kreeka läänepoolne äärmuspunkt.
Töötaja

Töötaja on füüsiline isik, kes teeb tööd töölepingu või võlaõigusliku lepingu alusel või avalikus teenistuses .
Töötaja kui töösuhte nõrgema osapoole õiguste kaitseks on töötingimused riikliku kontrolli all. Töötaja õigusi kaitsevad mitmed rahvusvahelised lepingud, sh Euroopa sotsiaalharta ja Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni konventsioonid, samuti Euroopa Liidu õigusaktid.
Eestis on töötaja õigused sätestatud mitmetes õigusaktides, sh töölepingu seaduses, töötervishoiu ja tööohutuse seaduses ning individuaalse töövaidluse lahendamise seaduses. Teisalt on töötajal ka mitmeid seadustest ja töölepingust tulenevaid kohustusi, sh peab töötaja tegema kokkulepitud tööd ja täitma töö iseloomust tulenevaid kohustusi kokkulepitud mahus, kohas ja ajal, täitma tööandja seaduslikke korraldusi õigeaegselt ja täpselt, tegema tööülesannete täitmisel koostööd teiste töötajatega ja hoiduma tegudest, mis kahjustavad tööandja mainet .
Eestis peavad alates 1. juulist 2014 kõik tööandjad registreerima oma töötajad Maksu- ja Tolliameti töötamise registris. Töötamise registris sisalduvad andmed on aluseks töötamisega kaasnevate sotsiaalsete tagatiste (ravikindlustus, pensionikindlustus, töötuskindlustus) õiguste tuvastamisel ja töötamisega seotud kohustuste täitmise kontrollimisel.
Konventsioon (rahvusvaheline õigus)

Konventsioon on rahvusvahelises õiguses üks rahvusvahelise lepingu vorm. Konventsioonideks nimetatakse enamasti mitmepoolseid (mitme lepinguosalise riigi vahel sõlmitud) rahvusvahelisi kokkuleppeid, mille on välja töötanud mõni rahvusvaheline organisatsioon. 
Konventsioone on koostanud ja vastu võtnud Ühinenud Rahvaste Organisatsioon, Euroopa Nõukogu, Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja muud rahvusvahelised organisatsioonid. Samad organisatsioonid teostavad siis ka järelevalvet vastuvõetud konventsioonide rakendamise üle lepinguosalistes riikides.
Eesti on ühinenud mitme konventsiooniga, sealhulgas:
Laiemas tähenduses on konventsioon igasugune inimestevaheline kokkulepe ja konventsionaalne on selles mõttes lihtsalt kokkuleppeline.
Ithaka piirkonnaüksus

Ithaka piirkonnaüksus (kreeka keeles "Περιφερειακή ενότητα Ιθάκης") on Kreeka piirkonnaüksus Joonia saarte piirkonna keskosas. See hõlmab Ithaka ja Átokose saare ning väikesed saared Ithakast kirde ja ida pool.
Piirkonnaüksuse halduskeskus on Vathý.
Haldusjaotus.
Ithaka piirkonnaüksuses on üks vald – Ithaka vald.
Pärsti mõisa kalmistu

Pärsti mõisa kalmistu on kalmistu Viljandi kihelkonnas Viljandimaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Pärsti külas Viljandi vallas Viljandi maakonnas. Kalmistu jääb Uue-Pärsti mõisa südamest linnulennult umbes 500 m kaugusele kagusse ja Vana-Pärsti mõisa südamest linnulennult umbes 600 m kaugusele läände. Kuna mõlemal Pärsti mõisal oli tollal sama omanik, on kalmistu käsitletav lihtsalt Pärsti mõisa kalmistuna.
Kalmistu rajasid mõisa tollased omanikud Below'd millalgi 18. sajandi lõpul, kui suri Andreas von Below. Kalmistule on arvatavasti maetud 12 inimest.
Kalmistu on praegu jäetud maha ja rüüstatud, piirdemüürist ja kabelist on säilinud varemed. Kalmistu on 1997. aastast koos Uue-Pärsti mõisa pargiga ühine riiklik kultuurimälestis.
Elatisabi

Elatisabi on Eestis riiklik toetus alaealisele lapsele, kelle üks vanem ei täida ülalpidamiskohustust või ei tee seda perekonnaseaduses nõutavas ulatuses . Riiklik elatisabi kehtestati Eestis 1. jaanuarist 2008.
Elatisabi saamiseks peab lapse teine vanem esmalt taotlema kohtult elatise väljamõistmist. Elatisabi maksmise kestus on piiratud 90 päevaga, see tähendab tegemist on ajutise toetusega perioodiks, mil kohus elatisnõuet menetleb. Väljamakstud elatisabi summad nõuab riik hiljem ülalpidamiskohustust mitte täitnud vanemalt tagasi.
Elatisabi suuruseks on üks kolmandik lapsetoetuse määrast iga päeva kohta, 2014. aastal 3.20 eur päevas. Elatisabi määrab ja maksab Sotsiaalkindlustusamet.
Karksi foogtkond

Karksi foogtkond oli Liivi ordu territoorium (saksa keeles "Gebiet") Eestis, mida valitses Karksi foogt. 
Karksi foogtkonda on esmamainitud 1248. aastal. Foogtkonda kuulusid Karksi, Halliste, Paistu ja Saarde kihelkonna maa-alad. Foogtkonna keskuseks ja foogti residentsiks oli Karksi ordulinnus.
1534. aastal liideti Karksi foogtkond ordumeistri valdustega.
Põltsamaa foogtkond

Põltsamaa foogtkond (ladina keeles "Transpalis", "Transpalen"; alamsaksa keeles "Overpalen"; ülemsaksa keeles "Oberpahlen") oli Liivi ordu territoorium (saksa keeles "Gebiet") Eestis, mida valitses Põltsamaa foogt. Aastal 1480 liideti foogtkond Viljandi komtuurkonnaga.
Mare Palgi

Mare Palgi (neiuna Mare Mägi; 10. november 1973 Tallinn – 3. november 2014) oli eesti vaimulik.
Ta lõpetas aastal 1991 Tallinnas Kopli Kunstikeskkooli. Aastatel 1992–1996 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, mille lõpetas bakalaureuse astmega. Aastatel 1996–1997 oli ta Usuteaduse Instituudi pastoraalseminaris; ta oli praktikal Lääne-Nigula, Noarootsi ja Nõva kogudustes (Leevi Reinaru juhendamisel). Ordineeriti 20. oktoobril 1997 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1997–2014 Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja ja Tuhala Kaarli koguduse hooldajaõpetaja. Lisaks oli ta aastatel 2004–2007 Ida-Harju praostkonna abipraost; samuti on ta olnud Ida-Harju praostkonna praosti kohusetäitja.
Mare Palgi on maetud Kose kirikuaeda.
Isiklikku.
Ta oli abielus, tal on poeg ja tütar. Ta konfirmeeriti 1989. aastal Muhu koguduses; tema emapoolne vanaisa oli Muhu koguduse köster.
Komtuur

Komtuur (saksa keeles "Komtur") oli feodalismiaegne vaimuliku rüütliordu ametnik, kes oma valitsemispiirkonnas (komtuurkonnas) omas kõrgeimat kohtu-, haldus- ja sõjalist võimu.
Liivimaa ordus oli kuni 14. sajandini komtuur kõrgem ametnik kui foogt, ent hiljem nende staatused võrdsustati.
Komtuurkond

Komtuurkond oli feodalismiaegne ilmalik sõjalis-majanduslik halduspiirkond, mida valitses komtuur.
Halduslikult oli komtuurkond jagatud ordu- ja vasallimõisate vahel, mis tegelesid maksukogumise ja kohaliku kohtumõistmisega.
Liivimaa õuekohus

Liivimaa õuekohus oli Liivimaa kohtuorgan (õuekohus), mis tegutses aastatel 1630–1889. Õuekohus oli eelkõige apellatsioonikohus, mis vaatas üle maakohtute otsuseid. Õuekohtu isikkoosseisus oli president, asepresident ning 6–12 aadlikku ja õigusteadlast. 
Õuekohus asus aastatel 1630–1701 Tartus ja 1701–1889 Riias. Rootsi võimu ajal allus Liivimaa õuekohus Stockholmi õuekohtule. 
Venemaa keisririigis 1737–1797 allus Liivimaa õuekohus (saksa k. "Livländische Hofgericht") Liivi-, Eesti- ja Soomemaa asjade justiitskolleegiumile ning 1797–1889 Venemaa Keisririigi Valitsevale Senatile ning asus Liivimaa kubermangulinnas Riias, Riia lossis. 
Aastatel 1804–1889 tegutses Liivimaa õuekohtu juures erikoosseis (hiljem osakond), mis oli Liivimaa kubermangu kõrgeim talurahvakohus, Liivimaa kubemangu Kuressaare kreisi kreisikohtu apellatsioonikohtuks oli Saaremaa maanõunike kolleegiumi talurahvaasjade osakonnad.
Tallinna linnusekohus

Tallinna linnusekohus (saksa keeles "Revaler Burggericht", rootsi k. "Revals borgrätt") oli Tallinnas Rootsi ajal tegutsenud kohus. Kohtu pädevusse kuulusid Tõnismäe ja Toompea elanike, riigiametnike, sõjaväelaste, riigimaad saanud aadlike ja riigimõisate talupoegadega seotud kohtuasjad. 
Tallinna linnusekohtusse kuulus Tallinna asehaldur ehk president ja neli, või kuni kuus. assessorit. Tallinna asehaldur oli ühtlasi linnusekohtu eesistuja. Kohus käis koos kaks korda aastas, suvel ja talvel. Linnusekohtu otsuseid sai edasi kaevata Stockholmis asunud Svea õuekohtusse.
Lossikohus oli II astme kohtuinstants maakohtute suhtes ja tegutses riigile kuuluvates kindlustes. Lossikohtu esimees,(lääni)asehaldur oli ühtlasi kindluse komandant, käsutas sõjalist võimu ja oli kuninglike domeenide valitseja. Tallinnas, Paides ja Rakveres lõpetasid lossikohtud tegevuse seoses linnuseläänide kadumisega 17. sajandi II veerandil, Haapsalus aga pärast Haapsalu lossi põlemist 1688. aastal.
Tallinna linnusekohus tegutses 1710. aastani.
Gustav Raudsepp

Gustav Raudsepp (19. juuni 1882 – 23. veebruar 1935) oli eesti koduloolane ja luuletaja, taluperemees.
Ta elas kogu oma elu Võrumaa Urvaste kihelkonna Kärgula valla Hänike küla Lustivere talus. Ta käis vallakoolis, kuid hiljem oli suur iseõppija. 
Looming.
Ta kogus kohalikke rahvajutte, ütlusi ning kirjutas luuletusi (nt "Püha Jõe palve", "Keretü" jt). 
Isiklikku.
Tema lapselaps on majandusteadlane Vambola Raudsepp.
Eradotsent

Eradotsent (saksa keeles "Privatdozent", lühendid "PD, P.D." või "Priv.-Doz.") on eelkõige saksa keelt rääkivates riikides teadusliku kraadiga tavaliselt koosseisuväline õppejõud (dotsent), kellel on "venia legendi" (loengupidamisõigus). 
Eradotsendid on õpetanud ka Tartu Ülikoolis. 18. augustil 1937 registreeriti Siseministeeriumis Tartu Ülikooli Eradotsentide Ühingu põhikiri. Ühingu esimees oli Hermann Paris.
Tartu Ülikooli eradotsentide loend 1937.
1. jaanuaril 1938 jõustunud Ülikoolide seadusega nimetati eradotsendid ümber dotsentideks, ja senised dotsendid adjunktprofessoriteks.
Katusorganisatsioon

Katusorganisatsioon on mittetulundusühing, mille on moodustanud juriidilised isikud (sh avaliku sektori, ärisektori ja kolmanda sektori organisatsioonid) selleks, et mingeid ühiseid üldhuvisid edendada jõulisemalt, kui seda saaks teha vaid ühe organisatsiooni kaudu.
Eestis tegutsevad katusorganisatsioonid on näiteks Eesti Mittetulundusühingute ja Sihtasutuste Liit, Eesti Kaubandus-Tööstuskoda.
Bevatsisumaab

Bevatsisumaab ("Bevacizumabum") on keemilise aine kontsentraat, mis kuulub angiogeneesi inhibiitorite hulka ja millest valmistatakse onkoteraapias kasutatav veenisiseselt manustatav infusioon.
Bevatsisumaab on ravimi geneeriline nimetus. Ravimi tootenimi on Avastin. Avastini toodab Hoffmann–La Roche ja see on retseptiravim.
Avastini kasutatakse koos teiste vähiravimitega ja sellel on tõenduslikult progressioonivaba elumust pikendav toime (3,4 kuult 6,7 kuuni).
Bevatsisumaab on rekombinantne inimesele omaseks muudetud monoklonaalne IgG1 antikeha, mis on toodetud DNA tehnoloogia abil hiina hamstri munasarja rakkudes.
Nimetused ja tähised.
CAS-i registreerimisnumber on 216974-75-3. PubChemi number on SID 135329020.
Farmakoterapeutiline rühm : antineoplastilised ja immunomoduleerivad ained, antineoplastilised ained, muud antineoplastilised ained, monoklonaalsed antikehad, ATC-kood: L01XC07.
Sünonüümid: Avastin; rhuMAb-VEGF; UNII-2S9ZZM9Q9V; Anti-VEGF monoclonal antibody; 216974-75-3.
Legislatsioon.
Avastini tohib Euroopa Liidus välja kirjutada.
Avastin® (Bevacizumabum) on registreeritud Eesti ravimiregistris:
Näidustused.
Bevatsisumaab kombinatsioonis fluoropürimidiini sisaldava kemoteraapiaga leiab rakendust käärsoole või pärasoole metastaatilise kartsinoomiga täiskasvanud vähipatsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis paklitakseeliga või kapetsitabiiniga on näidustatud metastaatilise rinnanäärmevähiga täiskasvanud naiste raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis plaatinapreparaati sisaldava kemoteraapiaga on näidustatud mitteopereeritava kaugelearenenud, metastaatilise või retsidiveerunud mittesoomusrakulise mitteväikerakk-kopsuvähiga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis alfa-2a-interferooniga on näidustatud kaugelearenenud ja/või metastaatilise neerurakulise vähiga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis karboplatiini ja paklitakseeliga on näidustatud kaugelearenenud (FIGO staadiumid III B, III C ja IV) epiteliaalse munasarja-, munajuha- või primaarse kõhukelmevähiga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaab kombinatsioonis karboplatiini ja gemtsitabiiniga on näidustatud plaatinale tundliku epiteliaalse munasarja-, munajuha- või primaarse kõhukelmevähiga esimese retsidiiviga täiskasvanud patsientide raviks.
Bevatsisumaabi kasutatakse ka teatud arengustaadiumis ajuvähi korral.
Annustamine ja kulud.
Soovitatav bevatsisumaabi annustamine oleneb vähivormist.
Kahe Avastini 400 mg/16 ml viaali maksumus varieerub vahemikus 5371,20–5815,32 dollarit.
Kõrvaltoimed ja ohud.
Avastini üldised ohutusandmed baseeruvad enam kui 4500 erinevate pahaloomuliste kasvajatega patsientidel esinenud kõrvaltoimetel, kes said kliinilistes uuringutes peamiselt Avastini kombinatsioonis keemiaraviga.
Avastiniga põhjuslikult seotud kõrvaltoimed on järgmised:
Välislingid.
[[Kategooria:Ravimid]]
[[Kategooria:Kasvajate ravi]]