Valga Jaani kiriku orel

Valga Jaani kiriku orel on Friedrich Ladegasti 1867. aastal ehitatud orel Valga Jaani kirikus, esimene ja ühtlasi ainus algselt säilinud Ladegasti orel Eestis.
Oreli päritolu ja kirjeldus.
Valga Jaani kiriku orel on ehitatud Friedrich Ladegasti töökojas Weißenfelsis Saksamaal, toodud Valgasse ja kohapeal üles pandud. Oreli maksumus oli 2650 rubla, mis oli tol ajal suurema talu hind. Tellija oli Valga seminari juht Jānis Cimze. Valga Jaani kiriku orel on tihedalt seotud Cimze seminariga, sest selles seminaris õpiti ka orelimängu.
Valga orel on kahe manuaali, pedaali ja 21 registriga orel. Kõla poolest on ta hilisbaroki-vararomantismi orel, millel on võimalik mängida nii 17.–18. sajandi kui ka 19.–20. sajandi alguse orelimuusikat.
Oreli haruldus.
Valga Jaani kiriku orelit võib pidada haruldaseks, sest see vana pill on ehitatud tuntud saksa oreliehitaja Friedrich Ladegasti poolt – kes oli 19. sajandi tuntuim orelimeister Gottfried Silbermanni järel – ja ta on säilinud algsel kujul. Tänapäeval peetakse väga lugu vanadest algupärastest orelitest. Valga Jaani kiriku orel kuulub õigustatult Euroopa 200 parima instrumendi hulka – kõrvuti selliste meistrite orelitega nagu Arp Schnitgeri (1648–1719) baroksed pillid, Gottfried Silbermanni (1683–1753; tegi koostööd Johann Sebastian Bachiga), Aristide Cavaillè-Colli (1811–1899) ja Friedrich Ladegasti (1818–1905) omad.
Valga Jaani kiriku orel restaureeriti Olev Kentsi orelitöökoja poolt aastatel 1998–2004 ja avati taas 8. juulil 2004.
Valgas toimuvad regulaarselt orelikontserdid. Jaani kiriku orelil on esinenud tipporganiste, näiteks James David Christie Ameerika Ühendriikidest, Olli Porthan ja Markku Mäkinen Soomest, Pieter van Dijk Hollandist ja paljud teised – Saksamaalt, Itaaliast, Taanist, Rootsist ning loomulikult Eestist. Alates 1993. aastast töötab ja mängib sellel orelil Jüri Goltsov, Valga Jaani kiriku organist.
Orelist leitud dokumendid.
Vanasti oli kombeks, et oreliehitaja kirjutas ise oma käega oreli sisse informatsiooni selle kohta, kes on selle oreli meister ja millal on ta valmis saanud. Hiljem, kui oreleid hakati vabrikutes valmistama, pandi lihtsalt tahvel. Valga orelis on Friedrich Ladegasti kirjutatud oreli "sünnilugu", mis asub manuaalide esipaneeli taga. Tekst on järgmine:
"See seminarijuhataja Jānis Cimze ja kreisiarsti dr. Ulmanni algatatud Weissenfelsi sealse orelimeistri Friedrich Ladegasti ehitatud orel on seatud juulis 1867 meistri enda poolt üles, antud 4. augustil kiriku eestseisusele ja Valga linna raele üle ning pühitsetud 6. augustil. Tollane pastor oli Piers Otto, organist Heinrich Sihle. Samal ajal on seesama meister seadnud üles orelid Burtniekis ja Mātišis."
Tallinna toomkiriku suurt orelit (enne ümberehitamist III/49) ja Valmiera kiriku suurt orelit (III/33) ta siin veel ei maini, sest need on ehitatud hiljem, vastavalt 1878. ja 1886. aastal.
Oreli alumise lõõtsa seest leiti ootamatult veel teinegi kiri, mille on kirjutanud – ja ilmselt salaja – Friedrich Ladegasti töölised, sest orelisse tohtis märkusi kirjutada ainult oreliehitaja ise. Kiri on pliiatsiga kirjutatud ja nüüd saksa keelest tõlgitud eesti keelde – nii nagu oli võimalik lugeda vanas saksakeelses kirjas. Lõõtsas asuv tekst on järgmine:
"See orel on ehitatud 1867. aastal orelimeistri Ladegasti poolt Weissenfelsis Preisimaal koos abilistega:"
"G.Schmerwitz"
"B.Landmann"
"E.Hellmud"
"Hahnisch"
"Steinbock"
"Thieme"
"Kranzen"
"E.Diersch"
"K.Bernecker"
"K.Meier"
"Friedrich"
"G.Geyer"
"Löber"
"Stietzchka hüüdnimega Pietsch"
Oreli dispositsioon.
Orelil on järgmine dispositsioon:
Manuaalid: C – f3 
Pedaal:C – d1
Tuuleseadmed: Ülemine ühe voldiga kiillõõts, alumine ühe voldiga magasinlõõts, kasttoitelõõts (töötab tallamisel).
Tuulesurve: Ülemine kiillõõts 74 mm/WS, alumine magasinlõõts 76 mm/WS. 
Häälestuse kõrgus: a1 = 441 Hz +15°C