ATI CrossFireX

ATI CrossFireX (tuntud ka kui CrossFire) on AMD Graphics Product Groupi tehnoloogia, mis võimaldab graafika jõudluse suurendamiseks kasutada ühes arvutis samaaegselt kuni nelja Radeoni graafikakaarti. Graafikakaardid kasutavad teatud algoritmi, et moodustada oma kujutisosa, mida edastatakse oma puhvermälust "master"-kaardi kiipi. See kiip ühendab iga graafikakaardi kujutised ja saadab väljundisse lõpliku kaadri.
Konfiguratsioonid.
Esimene põlvkond.
CrossFire'i esimene põlvkond toodi turule 27. septembril 2005. Süsteem vajas CrossFire toetusega emaplaati koos kahe ATI Radeon PCI Express graafikakaardiga. Radeon x800s, x850s, x1800s ja x1900s tulid välja nii tavalise versioonina kui ka integreeritud "master" toetusega (CrossFire Edition). "Master" võime tähendab, et kaardil on viis lisakiipi kujutise osade liitmiseks. Osta oli vaja "Master" kaart koos tavalise graafikakaardiga. "Master"-kaardi komplektis oli kaasas spetsiaalne DVI-signaalide liitmise pistik, millega kaks kaarti ühendati kuvari külge. Seda tonglit kasutati sillana mõlema kaardi vahel. See saatis lõpetamata pilte kaartide vahel ja lõpetatud pilte kuvarisse. Madala otsa Radeon x1300 ja x1600 kaartidel ei ole CrossFire Editionit, aga seda saab tarkvara kaudu võimaldada (emaplaadi standardseid PCI Expressi pesi kasutades). Alluvad ("slave") graafikakaardid peavad kuuluma sama "master"-kaardi seeriasse.
Esimene ATI graafikakaart CrossFire toega oli Radeon X850 XT. Maksimaalne lahutus oli piiratud 1600×1200, 60 Hz või 1920×1440, 52 Hz, sest kasutati Silicon Image'i kiipi (Sil 163B TMDS). See oli tõsine probleem inimestele, kes tahtsid kõrge lahutusega mänge mängida kineskoopkuvariga, ja ka neile, kellel olid laiekraaniga LCD-kuvar. Selle pärast oli maksimaalne lahutus 1280×1024, aga see ei õigustanud CrossFire hinda. CrossFire järgmine põlvkond (x1800 "master"-kaardid) kasutas kahte liitkiipide komplekti ja spetsiaalset kahekordse ribalaiusega "dual-link DVI Y-dongle"'it, et kaartide vahel andmevahetuskiirust kahekordistada. See tõstis maksimaalset lahutust ja kaadrisagedust.
Teine põlvkond (tarkvara CrossFire).
ATI CrossFire Xpress 3200 emaplaadi kiibistikku kasutades ei vajanud iga "CrossFire Ready" kaart enam "master" kaarti (Radeon x1900 seeria välja arvatud). CrossFire Xpress 3200-ga on tavalisi kaarte kasutades võimalik CrossFire süsteemi teha PCI-E siini ühendust kasutades. See on x1300 CrossFire'ga sarnane, sest kasutatakse PCI Expressi siini, kuid Xpress 3200 oli tehtud madala latentsuajaga ja kiirete kaartide vahel ühendamiseks. Samal ajal jõudlus aga vähenes. Tarkvaralist CrossFire režiimi saab kasutada kõikide X1900s-ist varasemate kaartidega, välja arvatud X1800 (draiveritoe puudumise tõttu).
Praegune põlvkond (CrossFireX).
Varem moodustati CrossFire-süsteem graafikakaartide tagaküljel Y-tonglite ühendamise teel. Pärast AMD Spider platvormi avalikustamist 19. novembril 2007 toetas CrossFire rohkem kaarte – nüüd võimaldas tehnoloogia kasutada 4 kaarti 790FX kiibistikuga. Nimi muutus CrossFire-ist CrossFireX-iks. Praegu kasutab süsteem spetsiaalsed ribakujulisi paindlikke sildasid, mis asuvad kaartide äärtes, nagu SLI puhul, kuid teistsuguse ehituse ja loogikaga. Erinevalt CrossFire´st, ei eksisteeri enam terminit "master"-kaart (CrossFire ajal oli kasutajal vaja osta üks "master"-kaart ja teine tavaline kaart, et CrossFire-süsteemi teha). Nüüd on võimalik kasutada ka kahte tonglit (ühe asemel). Sellest jõudlus enam ei sõltu.
Hybrid CrossFire.
CrossFire-süsteemil on ka hübriidrežiim. See ühendab AMD põhjasilla arhitektuuri kaudu integreeritud graafikakaardi eraldiseisva graafikakaardiga, mis seda võimalust toetab. Nüüdisaegse põlvkonna nimi on Hybrid CrossFireX ja see on jõukohane integreeritud AMD kiibistikega emaplaatidele (7 ja 8 seeria IGPd). See võimaldab ühendada diskreetse graafikakaardi IGPga jõudluse tõstmiseks. Selle side tulemuseks on ka voolutarbe vähenemine 2D-graafikaga programmides ja 25–200% jõudluse kasv 3D-graafikas.
Kujutiste konstrueerimise algoritmid.
SuperTiling.
Pilt jagatakse ruuduteks (32×32 pikslit) ja näeb välja nagu malelaud. Igat ruutu töötleb üks graafikakaart.
Scissor.
Kujutis jagatakse mitmeks osaks, mille arv vastab graafikakaartide arvule. Iga osa töödeldakse täielikult ühe graafikakaardiga (nii geomeetriline kui ka graafiline kujutis jagatakse osadeks). Nvidia SLI-s nimetatakse seda algoritmi Split Frame Rendering.
Alternate Frame Rendering.
Kaadrite töötlemine toimub järjekorra järgi: esimene graafikakaart töötleb ainult paariskaadrid, kuid teine ainult paaritud. Aga sellel algoritmil on puudus, nimelt võib üks kaader olla lihtne aga teine keeruline.
Seda algoritmi kasutatakse ka nVidia SLI-s.
SuperAA.
Selle algoritmi eesmärk on tõsta pildi kvaliteeti. Kõik graafikakaardid genereerivad ühte pilti erinevate silumise režiimidega. Seejärel kõik saadud pildid ühendatakse ja näidatakse. Niimoodi on võimalik saada maksimaalse selguse ja kvaliteediga pilti. Saadaval on 8×, 10×, 12× ja 14× silumise režiimid.
Nvidia SLI-s nimetatakse seda SLI AA.