tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kodu (artell)

Segatööndusartell Kodu oli väike käsitöönduslik ettevõte, mis oli spetsialiseerunud majatarvete ja mänguasjade tootmisele. Artell Kodu tegutses aastatel 1945–1959 Pärnus (Võidu 8).
Nagu mujalgi artellides kasutati ka artelli Kodu mänguasjade valmistamisel põhitoodangu jääke või praaktoodangut. Uuendusliku taaskasutusmeetodina kasutati artellis Kodu naiste kapronsukkade jääke, millest sulatati nailonit ehk polüamiidkiudu ning valmistati köögiriistu, topse ja väikseid loomafiguure (nt elevandid, lehmad, jänesed, eeslid, kuked, kanad). Kuigi kapronsukkade kui materjali valik mänguasjade valmistamiseks oli toona uuenduslik ning Voldemar Ird sai selle eest isegi Nõukogude Liidu ratsionaliseerimispreemia, kasutati mänguasjade vormidena tinast mänguasjade pealt kopeeritud valusid. Lisaks kapronist mänguasjadele toodeti artellis Kodu ka vineerist mänguasju, näiteks nukumööblit.
Artelli Kodu üks rajajaid ja hilisem juhataja oli Voldemar Ird (õieti Vladimir Ird (varem Irdt); 13.06.1901 Riia – 05.12.1959 Pärnu). Voldemar Ird oli Kaarel Irdi vanem vend. Voldemar oli õppinud Riia kaubanduskoolis ning hiljem täiendas end Venemaal. 
Artellis Kodu toodetud kapronist ehk nailonist loomafiguure leidub ka Tartu Mänguasjamuuseumi väljapanekus.
Štetl

Štetl või shtetel (Jidiši keeles: , "shtetl") on jidišikeelne termin Ida-Euroopas enne holokausti eksisteerinud valdavalt aškenazi juutide elanikkonnaga väikelinnade kohta. Shtetlid asusid peamiselt piirkondades, mis moodustasid 19. sajandi Juutide asustuspiirkonna Vene impeeriumis, samuti Kongressi-Poolas, Austria Galiitsias ning Rumeenias ja Ungaris.
Jidiši keeles nimetatakse suuremat linna, nagu Lviv või Tšernivtsi, ' ja küla '. ' on deminutiiv sõnast "shtot" tähendusega "väike linn". Vaatamata juutide isehaldussüsteemi olemasolule, ametlikult ei olnud eraldi juudi omavalitsusi ja shtetli nimetati ''ks, asulatüüp, mis sai alguse endisest Rzeczpospolitast ja mida ametlikult tunnustati ka Vene impeeriumis. 
Štetl kui aškenazi juutide fenomeni Ida-Euroopas hävitasid natsid holokausti ajal. 
Ajalugu.
Vanimate Ida-Euroopa štetlite ajalugu ulatub 13. sajandisse. 
Venemaa tsaari Aleksander III 1882. aastal kehtestatud maikuu seadused keelasid juutidel elada maapiirkondades ja linnades, kus elab vähem kui kümme tuhat inimest. 20. sajandi jooksul hävitasid revolutsioonid, kodusõjad, industrialiseerimine ja holokaust traditsioonilised štetlid.
Štetlite allakäik algas umbes 1840. aastatel. Soodustavad tegurid olid majanduskliima muutustest tingitud vaesus (sealhulgas industrialiseerimine, mis kahjustas traditsioonilist juudi käsitöötraditsiooni ja kaubanduse liikumine suurematesse linnadesse), korduvad tulekahjud, mis hävitasid puitmaju, ja ülerahvastatus. Samuti muutis juutide elu štetlis keeruliseks Venemaa keisririigi administraatorite ja Poola mõisnike antisemitism ning hiljem, alates 1880. aastatest, pogrommid. 1880. aastatest kuni 1915. aastani lahkus Ida-Euroopast kuni 2 miljonit juuti. Sel ajal elas štetlis umbes kolmveerand juudi elanikkonnast. Holokausti tulemuseks oli štetlite täielik hävitamine.
Tänapäeval.
20. sajandi lõpus asutasid hassiidist juudid Ameerika Ühendriikides uusi kogukondi, nagu Kiryas Joel ja New Square, ning nad kasutavad sageli terminit "shtetl", et viidata neile jidiši keeles. 
Euroopas kirjeldatakse Belgias Antwerpenis asuvat ultraortodoksset kogukonda laialdaselt kui viimast štetlit, mis koosneb umbes 12 000 inimesest.
Qırmızı Qəsəbə Aserbaidžaanis, arvatakse olevat ainus 100% juudi kogukond, mis ei asu Iisraelis ega Ameerika Ühendriikides. 
Kirjanduslikud viited.
Chełm on juudi huumoris tuntud kui legendaarne lollide linn.
Kasrilevke, paljude Šolem Alejchemi lugude tegevuspaik, ja Anatevka, muusikalist "Viiuldaja katusel" on teised märkimisväärsed väljamõeldud štetlid.
Krotoszyni maakond

Krotoszyni maakond (poola "powiat krotoszyński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Krotoszyni linnas.
Krotoszyni maakond moodustati 1815. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Kobylin, Koźmin Wielkopolski, Krotoszyn, Sulmierzyce ja Zduny.
Krotoszyni maakonnas on viis valda:
Kaliszi maakond

Kaliszi maakond (poola "powiat kaliski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna kaguosas. Maakonna keskus asub Kaliszi linnas, mis maakonda ei kuulu.
Kaliszi maakond moodustati 1918. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Koźminek, Opatówek ja Stawiszyn.
Kaliszi maakonnas on 11 valda:
Bois-Bernard

Bois-Bernard on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Bois-Bernard asub 16 km Arrasist kirdes, teede D919 ja D46 ääres. See asus Esimese maailmasõja lahinguväljade serval ja põllumehed leiavad regulaarselt kasutatud laskemoona.
Ajalugu.
Küla on sajandite jooksul kandnud erinevaid nimesid:
Esimese maailmasõja ajal küla hävitati. 25. septembril 1920 annetati külale "Croix de Guerre".
Yrjö Nikkanen

Jouko Yrjö Nikkanen (31. detsember 1914 – 18. november 1985) oli Soome odaviskaja, kes võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel hõbemedali. Tema parim vise 70.77 meetrit jäi vaid meetriga alla kuldmedalist Gerhard Stöckile ja edestas Kalervo Toivonenit vaid viie sentimeetriga. 
25. augustil 1938 püstitas Nikkanen maailmarekordi 77.87 meetriga; vähem kui kaks kuud hiljem, 16. oktoobril 1938, oli ta parandanud oma rekordi 78.70 m. Nikkaneni rekordi ületati alles 8. augustil 1953. aastal, kui Bud Held viskas 80.41 m.
Bouvigny-Boyeffles

Bouvigny-Boyeffles on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Bouvigny-Boyeffles asub vaid 13 km Lensist läänes, teede D165 ja D75 ristumiskoha ümbruses.
Bud Held

Franklin Wesley Held (sündinud 25. oktoobril 1927 Los Angeleses Californias) on USA kergejõustiklane, kes oli silmapaistev odaviskaja.
Held hakkas teivashüppele spetsialiseerunult treenima San Diego lähedal Grossmonti keskkoolis. 1946. aastas saavutas ta USA California osariigi kergejõustiku meistrivõistlustel kolmevõistluses 4. koha. Ta läks odaviskele üle Stanfordi ülikoolis õppides, kus tuli NCAA odaviske meistriks aastatel 1948, 1949 ja 1950. Held on võitnud AAU USA kergejõustiku meistrivõistlused kuus korda: 1949, 1951, 1953–1955 ja 1958. Held püstitas odaviskes kuus Ameerika rekordit ja 1953. aastal sai temast esimene ameeriklane, kellele kuulus odaviske maailmarekord (tulemusega 80.42 m). Held oli ühtlasi esimene sportlane, kes viskas 800-grammist oda üle 80 meetri. Ta püstitas 1955. aastal teise maailmarekordi tulemusega 81.74 m ja tema karjääri parim vise oli 1956. aastal visatud 82.30 m.
Held kuulus Ameerika Ühendriikide 1952. aasta olümpiakoondisse. Õlavigastuse tõttu piirdus ta olümpiamängudel üheksanda kohaga. 1956. aasta olümpiakoondisse ta ei pääsenud. Ta võitis 1955. aasta Pan-Ameerika mängudel 1955. aastal kuldmedali, visates 69,77 meetrit.
Słupca maakond

Słupca maakond (poola "powiat słupecki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Słupca linnas.
Słupca maakond moodustati 1867. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. 1. jaanuaril 1956 Słupca maakond taastati. 1975. aastal Słupca maakond likvideeriti, kuid loodi uuesti 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Słupca ja Zagórów.
Słupca maakonnas on seitse valda:
Chodzieżi maakond

Chodzieżi maakond (poola "powiat chodzieski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna põhjaosas. Maakonna keskus asub Chodzieżi linnas.
Chodzieżi maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid taastati 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Budzyń, Chodzież, Margonin ja Szamocin.
Chodzieżi maakonnas on neli valda:
Oborniki maakond

Oborniki maakond (poola "powiat obornicki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Oborniki linnas.
Oborniki maakond loodi 1793. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Oborniki maakond loodi uuesti 1999. aastal.
Halusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Oborniki ja Rogoźno.
Oborniki maakonnas on kolm valda:
Matusebüroo

"Matusebüroo" on Väikse PD 2021. aastal Legendaarne Recordsi poolt avaldatud debüütalbum.
Albumi kassetiversioonil on kaks lisalugu: B2kkar (tundmatu rahulik remix) ja Matusebüroo (GOGDOG Remix).
Szamotuły maakond

Szamotuły maakond (poola "powiat szamotulski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Szamotuły linnas.
Szamotuły maakond moodustati 1815. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Szamotuły maakond loodi uuesti 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Obrzycko, Ostroróg, Pniewy, Szamotuły ja Wronki.
Szamotuły maakonnas on seitse valda:
Neli moderniseerimist

Neli moderniseerimist oli Hiina kommunistliku liidri Deng Xiaopingi 18. detsembril 1978 peetud kõnes esitatud seiskoht, kuidas peab õppima majandust majanduslike meetoditega juhtima ning Hiina ühiskondlikku elu põhjalikult moderniseerima ja tootmissuhteid ümber korraldama. Hiina majandus ja kogu ühiskondlik elu oli tollal masendavas seisus ning Hiina rahvusvaheline konkurentsivõime praktiliselt olematu. Hiina peaminister Zhou Enlai oli küll 1975. aastal moderniseerimise kampaania välja kuulutanud, kuid Hiina diktaator Mao Zedong oli sellele vastu, idealiseerides jätkuvalt tema poolt 1966. aastal algatatud kultuurirevolutsiooni.
8. jaanuaril 1976 suri Zhou Enlai ja 9. septembril 1976 Mao Zedong ning kogu võimutäius läks Deng Xiaopingi kätte. Takistused nelja moderniseerimise käivitamiseks olid kõrvaldatud. Reform puudutas põllumajandust, tööstust, teadust ja tehnikat ning sõjaväge. Eesmärgiks oli avada Hiina rohkem välismaailmale, arendada erainitsiatiivi põllumajanduses ja hiljem ka teeninduses ning innustada noori inimesi tegelema rohkem teadusega, mida oli suure kultuurirevolutsiooni (1966–76) käigus alandatud ja naeruvääristatud.
Dengi hüüdlause inimeste innustamiseks ilmutada tootmises erainitsiatiivi (“Pole tähtis, mis värvi on kass, peaasi, et ta püüab hiiri”) muutus kommunistlikes riikides väga populaarseks argumendiks äritegevusest huvitatud inimeste hulgas. Sõjaväe ümberkorraldamine, sõjaliste kulutuste kärpimine ja uue sõjalise doktriini koostamine jäi esialgu tagaplaanile, kuid 1990. aastatel jõudis moderniseerimine sõjaväes teistele aladele kiiresti järele.
Rahvas läks Dengi reformidega aktiivselt kaasa, eriti põllumajanduses ja kaubanduses. Talupoeg sai õiguse oma kaupa turgudel müüa. Esimese kuue aasta jooksul suurenes põllumajandustoodete ja toidukaupade tootmine mitu korda ning Hiina suutis peatselt ise oma rahvast toita. Deng liberaliseeris ka ideoloogilisi doktriine, lubas korraldada rahumeelseid meeleavaldusi ning poliitilisi kõnekoosolekuid.
Gerhard Stöck

Gerhard Karl Eduard Stöck (28. juuli 1911 – 29. märts 1985) oli Saksamaa kergejõustiklane. Ta võitis 1936. aasta suveolümpiamängudel odaviskes kuldmedali ja kuulitõukes kolmanda koha.
Stöck oli lihuniku poeg. Ta sündis 1911. aastal Kaiserswaldes, väikeses külas, mis praegu asub Poolas, ja kasvas üles Poseni provintsis. Ta oli mitmekülgne sportlane, lisaks odaviskele ja kuulitõukele võistles ka kümnevõistluses ning võitis 1935. aasta üliõpilaste maailmamängudel odaviske ja viievõistluse. Siseriiklikult võitis ta 1938. aastal Saksamaa odaviske tiitli ja saavutas 1933–1947 teise koha. Ta ei võitnud Hans Woellke tugeva konkurentsi tõttu kordagi Saksamaa kuulitõuke tiitlit ja saavutas neli korda teise koha. 1938. aasta Euroopa meistrivõistlustel võitis Stöck kuulitõukes hõbemedali, edestades üllatuslikult Woellket, kuid odaviskes sai alles seitsmenda koha.
Stöckil oli filoloogi kraad ja ta töötas alates 1938. aastast õpetajana. Varem aastal 1933 sai temast natside poolsõjalise organisatsiooni Sturmabteilung liige ja 1944. aastal ülendati ta Sturmbannführeriks. Pärast Teist maailmasõda jätkas ta võistlemist kuni 1950. aastate alguseni ja töötas seejärel spordiadministraatorina. Ta töötas 1956. ja 1960. aastal Saksamaa ühtse olümpiakoondise peakokana ning 1964. aastal missiooni asepealikuna. Tema varasem sõjaline tegevus kerkis esile alles pärast tema surma 1985. aastal. Muu hulgas leiti, et ta võltsis oma sündi aastad 1911–1910.
Stöck oli abielus ja kasvatas üles sportliku pere. Tema tütrest Jutta Stöckist sai olümpiasprinter, väimees Peter Hertel aga tuli 1966. aastal sõudmise maailmameistriks. Tema lapselaps Ole Hertel oli kuulitõukaja ja kettaheitja.
Enne operatsiooni Uraan oli Stöck see, kes teatas 19. novembril 1942 kindral Schmidti diviisile eeldatavast Nõukogude Liidu rünnakust, see rünnak oli operatsiooni esimene. Sõnumit aga Schmidtile edasi ei antud, kuna arvati, et see oli järjekordne valehäire. Arvatakse, et see varajase reageerimise puudumine aitas kaasa operatsiooni Uraan Nõukogude edule.
Võrkpalli Balti liiga 2020/21 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2020/21 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 16. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2020/21 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 10 Baltimaade meeskonda (5 Eestist, 4 Lätist ja 1 Leedust).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
&lt;br&gt;
1 Poolprofessionaalsete Läti klubide Daugavpilsi ja Biolars/Jelgava mängud arvestati tabelist maha jaanuaris 2021 Lätis kehtinud rangete koroonapiirangute tõttu.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Võrkpalli Balti liiga 2019/20 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2019/20 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 15. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele. Hooaeg peatati poolfinaalide eel ning kohti välja ei jagatud.
Võistkonnad.
2019/20 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 9 Baltimaade meeskonda (5 Eestist ja 4 Lätist).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kolmel korral. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Final Four.
Final Fouri korraldusõiguse sai põhiturniiri võitnud Saaremaa VK ning finaalturniir pidanuks toimuma 13.–14. märtsil 2020 Kuressaare Spordikeskuses. 11. märtsil otsustas Eesti Võrkpalli Liit finaalturniiri edasi lükata lähtuvalt Terviseameti soovitustest ja Saaremaa valla otsusest seoses koroonareeglitega. 13. märtsil 2020 teatas Eesti Võrkpalli Liit täiskasvanute võrkpalli hooaja peatamisest. Sellega seoses jäi ka Credit24 Meistriliiga võitja välja selgitamata ja kohad välja jagamata.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Leszno maakond

Leszno maakond (poola "powiat leszczyński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelaosas. Maakonna keskus asub Leszno linnas, mis maakonda ei kuulu.
Leszno maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kaks linna: Osieczna ja Rydzyna.
Leszno maakonnas on seitse valda:
Wągrowieci maakond

Wągrowieci maakond (poola "powiat wągrowiecki") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Wągrowieci linnas.
Wągrowieci maakond moodustati 18. sajandi lõpul. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Gołańcz, Skoki ja Wągrowiec.
Wągrowieci maakonnas on kuus valda:
Taki provints

Taki provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi põhjaosas, piirneb läänes Birmaga.
2020. aastal oli provintsi rahvaarv 676 583. Provintsis on mitu põgenikelaagrit, kus elavad Birma põgenikud, peamiselt karenid.
Provints jaguneb 9 ringkonnaks ("amphoe").
Taki provintsis on 4 rahvusparki.
Gniezno maakond

Gniezno maakond (poola "powiat gnieźnieński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Gniezno linnas.
Gniezno maakond moodustati 1793. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Czerniejewo, Gniezno, Kłecko, Trzemeszno ja Witkowo.
Gniezno maakonnas on üheksa valda:
Pattani provints

Pattani provints on 1. järgu haldusüksus Tais. See asub riigi lõunaosas Tai lahe ääres.
2020. aastal oli provintsi rahvaarv 729 581. 2017. aastal olid elanikest 87% moslemid ja 13% budistid.
Provints jaguneb 12 ringkonnaks ("amphoe").
Jarocini maakond

Jarocini maakond (poola "powiat jarociński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Jarocini linnas.
Jarocini maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Jaraczewo, Jarocin ja Żerków.
Jarocini maakonnas on neli valda:
Võrkpalli Balti liiga 2018/19 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2018/19 hooaeg (sponsornimega Credit24 Meistriliiga) oli 14. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2018/19 hooajal osales Credit24 Meistriliigas 11 Baltimaade meeskonda (6 Eestist ja 5 Lätist).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kodus-võõrsil süsteemis. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestatakse esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
&lt;br&gt;
"Play-off".
"Play-off" paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läks vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). "Play-offe" mängiti kahe mänguvõiduni, kus kõrgema asetusega võistkonnal oli koduväljaku eelis (teine ja vajadusel kolmas mäng toimusid nende kodusaalis). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist.
Autasud.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga kuu parimateks.
Aleksandr Romantšuk

Aleksandr Vladimirovitš Romantšuk (vene keeles Александр Владимирович Романчук; ukraina keeles Олександр Володимирович Романчук "Oleksandr Volodõmõrovõtš Romantšuk"; sündinud 15. aprillil 1959 Luhanskis Ukraina NSV-s) on Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik.
Aleksandr Romantšuk on lõpetanud 1989. aastal Malinovski Soomustankivägede Sõjaväeakadeemia ja 2008. aastal Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Kindralstaabi Sõjaväeakadeemia.
Aastatel 2003–2006 teenis Romantšuk Andropovi Kantemirovka 4. kaardiväe tankidiviisi komandörina ja 2009–2010 41. üldväearmee staabiülemana. 2011. aastal määrati ta 29. üldväearmee juhatajaks ja 2014. aastal Lõuna sõjaväeringkonna juhataja asetäitjaks (2013. aastal ülendati kindralleitnandiks). 
2016. aastal oli ta osaline Venemaa sõjalises sekkumises Süüria kodusõtta. 
2019. aastal määrati Romantšuk Venemaa Föderatsiooni Relvajõudude Üldsõjaväeakadeemia ülemaks.
Osalus Vene-Ukraina sõjas.
Romantšuk osaleb käimasolevas Venemaa täieulatuslikus sissetungis Ukrainasse. Veebruaris 2023 ülendati ta kindralpolkovnikuks. Zaporižžja suuna väekoondise juhataja ametis sai ta septembris 2023 raskelt haavata Ukraina raketirünnakus Sevastopoli mereväebaasile.
Zooarheoloogia

Zooarheoloogia on bioarheoloogia haru, mis uurib minevikust pärit loomseid jäätmeid, et mõista mineviku inimeste elu ja käitumist, suhteid inimeste ja loomade vahel ning nende suhete mõjusid keskkonnale. Kõige laialdasemalt käsitletakse kodustamisprotsesse. Valdkond hõlmab kogu loomariiki ning kõige arvukamad loomadega seostatavad leiud on luud, hambad, sarved ja karvad, mõnikord ka muud jäänused.
Teemad.
Valdkond hõlmab mitmeid teemasid, mille hulgas on näiteks keskkonna rekonstrueerimine, toimetulekustrateegiate hindamine ning loomade kodustamine ja kasutamine minevikus. Peamiselt kogub zooarheoloogia informatsiooni osteoloogiast. Rohkemate teadmiste saamiseks uuritakse ajaloolisi allikaid, näiteks kunstiteoseid, vajadusel lähenetakse küsimustele morfoloogilisest, biomolekulaarsest või etnograafilisest aspektist lähtudes.
Kuigi zooarheoloogia uurib inimeste ja loomade suhteid ning jätab tavaliselt muu kõrvale, on selles toimimiseks ikkagi vajalik omada baasteadmisi bioloogiast ja ökoloogiast. Peamiselt on vaja tunda skeleti ehitust, et jäänuste abil looma tuvastada. Sama tähtis on ka inimese füsioloogia ja elatusstrateegiate mõistmine. Viimane aitab anda ka infot inimese ja looduse vahelise toitumise osas, sest toit mõjutab luustikku, andes seeläbi infot, kellest ja/või millest inimene või loom toitunud on.
Zooarheoloogia jaoks on kasutatud ka etnozooloogia ja osteoarheoloogia mõisteid, kuigi esimene paneb rõhu inimeste-loomade vaheliste suhete osalejale ning tänapäeval seisneb senini säilinud suhete etnograafilistes uuringutes, viimane küll annab panuse kultuuri-ja majandusajaloo uurimisse, aga käsitleb ainult selgroogseid liike.
Muu kasutus.
Peale olulise mineviku inim- ja loomsuhete informatsiooni ammutamise toob zooarheoloogia võime selgitada inimeste ning loomade koostoimeid sageli kokku selle ala spetsialiste ja metsloomade haldajaid, et pakkuda tänapäevaste looduskaitsetavade jaoks täpseid tõlgendusi. Väli on väärtuslik ka õiguskaitseorganitele näiteks siis, kui koos mitteinimsäilmetega leitakse inimsäilmeid. 
Zooarheoloogia "vs". arheozooloogia.
Kuigi zooarheoloogia ja arheozooloogia mõlemad uurivad loomaluid, on nende rõhuasetus erinev:
Arheozooloogia keskendub ainult loomariigile ja selle eesmärgiks on loomajäänuste uurimisel panna rõhk loomade bioloogilisele päritolule ja liigilistele erinevustele-kujunemisele. Kokkupuuted inimestega ja suhted nendega on teisejärgulised.
Zooarheoloogia uurib loomaluid antropoloogilisest perspektiivist, et saada infot inimeste-loomade vahelistest suhetest ning pigem keskendutakse kultuurilisele perspektiivile. Samas on teema käsitlemiseks hädavajalikud bioloogia ja zooloogia teadmised.
Września maakond

Września maakond (poola "powiat wrzesiński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Września linnas.
Września maakond moodustati 1818. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Miłosław, Nekla, Pyzdry ja Września.
Września maakonnas on viis valda:
Pleszewi maakond

Pleszewi maakond (poola "powiat pleszewski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Pleszewi linnas.
Pleszewi maakond moodustati 1818. aastal, kuid likvideeriti 1932. aastal. Pleszewi maakond taastati 1956. aastal, kuid likvideeriti 1975. aastal. Maakond loodi uuesti 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Chocz, Dobrzyca ja Pleszew.
Pleszewi maakonnas on kuus valda:
Gostyńi maakond

Gostyńi maakond (poola "powiat gostyński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna edelas. Maakonna keskus asub Gostyńi linnas.
Gostyńi maakond moodustati 1879. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Borek Wielkopolski, Gostyń, Krobia, Pogorzela ja Poniec.
Gostyńi maakonnas on seitse valda:
Janusz Sidło

Janusz Jan Sidło (19. juuni 1933 Szopienice – 2. august 1993 Varssavi) oli Poola odaviskaja. 
Ta võistles 1952., 1956., 1960., 1964. ja 1968. aasta suveolümpiamängudel ning saavutas vastavalt 18., 2., 8., 4. ja 7. koha. 
Oma pika karjääri jooksul võitis Sidło 14 riigi tiitlit ja osales viis korda Euroopa meistrivõistlustel (1954, 1958, 1962, 1966 ja 1969), võites need 1954. ja 1958. aastal ning sai pronksmedali 1969. aastal.
Aastatel 1954 ja 1955 valiti ta Poola aasta sportlaseks.
1953. aasta oktoobris püstitas Sidło Jenas uue Euroopa odaviske rekordi 80.15 m. Juunis 1956. aastal püstitas ta Milanos maailmarekordi 83.66 m. Ta läks 1956. aasta suveolümpiamängudele favoriidina ja oli varustatud moodsa terasest odaga, samas kui enamik konkurente kasutas endiselt puidust oda. Sidło juhtis võistlust 79,98 m viskega, kuid laenas seejärel oda oma kehvalt esinevale sõbrale, norralasele Egil Danielsenile. Danielsen püstitas uue maailmarekordi 85.71 m ja võitis kuldmedali.
Teda autasustati Poola taassünni ordeniga ja hiljem Rüütliristiga.
Chotomów

Chotomów on küla Poolas Masoovia vojevoodkonnas Legionowo maakonnas Jabłonna vallas. Chotomów asub Legionowost vahetult läänes ja Varssavi kesklinnast ligikaudu 21 km põhjaloodes.
Chotomówi läbib Varssavi–Gdański raudtee.
Paljud Chotomówi elanikud töötavad Legionowos või Varssavis.
Kościani maakond

Kościani maakond (poola "powiat kościański") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonnas. Maakonna keskus asub Kościani linnas.
Kościani maakond moodustati 19. sajandil. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid see taastati 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Czempiń, Kościan, Krzywiń ja Śmigiel.
Kościani maakonnas on neli valda:
Võrkpalli Balti liiga 2023/24 hooaeg

Võrkpalli Balti liiga 2023/24 hooaeg (sponsornimega Cronimet liiga) oli 19. korda toimunud kõrgeim iga-aastane liiga Baltikumi võrkpalliklubidele.
Võistkonnad.
2023/24 hooajal osales Balti liigas 8 Baltimaade meeskonda (4 Eestist, 3 Lätist ja 1 Leedust).
Põhiturniir.
Kõik meeskonnad mängisid omavahel läbi kolmel korral. Põhiturniiri paremusjärjestuse määramisel arvestati esmalt punkte, siis võitude arvu, pärast mida geimide ja punktide suhet ning lõpetuseks omavaheliste mängude tulemusi.
Väljalangemismängud.
Veerandfinaalseeria paarid jagati vastavalt põhiturniiri kohtadele (esimene läheb vastamisi kaheksandaga, teine seitsmendaga jne). Veerandfinaalides mängiti kaks mängu, kus kõrgema asetusega võistkonna kodusaalis toimus teine ja otsustav mäng (viigi korral selgitati edasipääseja kuldse geimiga). Iga paari võitja pääses "Final fouri" ja kaotaja langes konkurentsist. "Final four" toimus põhiturniiri võitja kodusaalis ning võitjad otsustati ühe mänguga.
Kuu parim mängija.
Alljärgnevad mängijad valiti Balti liiga ja Eesti meistrivõistluste kuu parimateks.
Staffan Ulfstrand

Staffan Ulfstrand (12. detsember 1933 – 7. september 2023 Uppsala) oli Rootsi ökoloogilise zooloogia professor ja ornitoloog, aastast 2000 Tartu Ülikooli audoktor.
Ta sai avalikkusele tuntuks kolme linde käsitleva osaga filmis "Loomamaailm", kuid kirjutas oma karjääri alguses lindudest ja ökoloogiast, eriti lindude rändeteedest. Lisaks oma põhilisele uurimisharule on ta tegelenud ka inimese evolutsiooniga.
Ulfstrand kaitses 1968. aastal Lundi ülikoolis väitekirja teemal "Vindelälveni jõe põhjaloomade kooslused Rootsi Lapimaal: väliuuringud erilise viitega Ephemeroptera, Plecoptera, Trichoptera ja Diptera Simuliidae kohta". Alates 1970. aastatest oli ta tegev Uppsala ülikoolis. Ulfstrand oli Uppsala ülikooli zooökoloogia professor 1978–1998. 
Auhinnad.
2001. aastal pälvis ta Disa auhinna populaarteaduse eest põhjendusega: "Staffan Ulfstrandile omistatakse auhind oskuse eest kergesti selgitada keerulisi probleeme, loobumata teaduslikust täpsusest. Oma viisiga, kuidas põimida teadustulemusi isekogenutega, äratab ta lugejas uudishimu ja meelitab edasi õppima." Samal aastal autasustas Uppsala Ülikool teda Linnaeuse kuldmedaliga. 
2010. aastal pälvis ta Kuningliku Teaduste Akadeemia Letterstedti autoriauhinna raamatu eest "Darwini idee. Parim idee, mis kellelgi on olnud ja kuidas see täna töötab."
Grodzisk Wielkopolski maakond

Grodzisk Wielkopolski maakond (poola "powiat grodziski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lääneosas. Maakonna keskus asub Grodzisk Wielkopolski linnas.
Grodzisk Wielkopolski maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1932. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kolm linna: Grodzisk Wielkopolski, Rakoniewice ja Wielichowo.
Grodzisk Wielkopolski maakonnas on viis valda:
Mets-limanutt

Mets-limanutt ("Hygrophorus nemoreus") on limanutiliste sugukonda limanuti perekonda kuuluv seeneliik. 
Seen kasvab tammede all, on jahuja lõhna ja vihaka maitsega.
Ostrów Wielkopolski maakond

Ostrów Wielkopolski maakond (poola "powiat ostrowski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna lõunaosas. Maakonna keskus asub Ostrów Wielkopolski linnas.
Ostrów Wielkopolski maakond moodustati 1887. aastal. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal.
Haldusjaotus.
Maakonnas on neli linna: Odolanów, Ostrów Wielkopolski, Raszków ja Nowe Skalmierzyce.
Ostrów Wielkopolski maakonnas on seitse valda:
Ukraina 2001. aasta rahvaloendus

Ukraina 2001. aasta rahvaloendus on 2023. aasta seisuga ainus iseseisva Ukraina rahvaloendus. Selle viis läbi Ukraina Statistikaamet 5. detsembril 2001, kaksteist aastat pärast viimast Nõukogude Liidu rahvaloendust 1989. aastal. Järgmine Ukraina rahvaloendus plaaniti korraldada 2011. aastal, kuid seda on korduvalt edasi lükatud.
2001. aastal registreeriti kogurahvastik 48 457 100 inimest, kellest linnaelanikkond oli 32 574 500 (67,2%), maal elas: 15 882 600 (32,8%), mehi: 22 441 400 (46,3%), naisi: 26 015 700 (53,7%). Registreeritud püsielanikkond oli kokku 48 241 000 inimest.
Asumid.
Oli 454 linna: üheksas oli üle 500 000 elaniku. Rahvaloendusel registreeriti üle 130 rahvuse.
"Source: Tegeliku elanikkonna koguarv. 2001. aasta Ukraina rahvaloendus. Ukraina riiklik statistikakomitee"
"Source: Linna- ja maaelanikkond. 2001. aasta Ukraina rahvaloendus. Ukraina riiklik statistikakomitee"'
"Allikas: Rahvastiku sooline struktuur. 2001. aasta Ukraina rahvaloendus. Ukraina riiklik statistikakomitee"'
"Allikas: Rahvastiku rahvuslik koosseis. 2001. aasta Ukraina rahvaloendus. Ukraina riiklik statistikakomitee"'
Rahvuslik struktuur.
Rahvuslik struktuur piirkondade kaupa.
"Märkus:" loetletud on need rahvused, kes moodustavad üle 0,1% piirkonna elanikkonnast. Numbrid on antud tuhandetes.
"Allikas: Rahvastiku rahvuslik koosseis. 2001. aasta Ukraina rahvaloendus. Ukraina riiklik statistikakomitee"'
Nõmmküla vald

Nõmmküla vald (saksa keeles "Nömküll") oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas.
Laitsna-Rogosi vald

Laitsna-Rogosi vald oli vald Võrumaal.
Vana-Laitsna ja Rogosi vald liideti 1932. aastal Laitsna-Rogosi vallaks. Võru maavolikogu otsustas liidetud valda nimetada Vana-Laitsnaks ja vallavalitsuse asukoha määrata Vana-Laitsna vallamajja, mis suuremas ja paremas asukohas. Liitmise ajal oli Rogosi vallas 1060 elanikku ja Vana-Laitsna vallas 752 elanikku. Laitsna-Rogosi vallamaja viidi 1934. aastal üle endise Rogosi mõisa härrastemajja.
1938. a nimetati Laitsna-Rogosi vald ümber Ruusmäe vallaks.
Viitina vald

 Viitina vald (saksa keeles "Kosse") oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas.
Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist

Venemaa Föderatsiooni teeneline sõjaväespetsialist (vene keeles Заслуженный военный специалист Российской Федерации) on Venemaa sõjaväelastele antav riiklik aunimetus isiklike teenete eest riigi kaitsevõime tugevdamisel.
Aunimetus asutati 1995. aastal.
Reeglina aunimetust ei anta kandidaadile, kel on sõjaväeteenistuse staaži vähem kui 20 aastat või kes ei ole varem pälvinud mõnda riikliku autasu.
Aunimetus määratakse Venemaa Föderatsiooni presidendi seadlusega. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.
Inga Bērziņa

Inga Bērziņa (sündinud 1. augustil 1963 Kuldīgas) on Läti poliitik, ta on erakonna Uus Ühtsus liige. Ta valiti 2022. aasta Läti parlamendivalimistel Uue Ühtsuse nimekirjas Seimi liikmeks. Ta oli 15. septembrist 2023 kuni 15. juunini 2025 Läti Vabariigi keskkonna- ja regionaalarengu minister. Varem oli ta aastatel 2001–2022 Kuldīga piirkonna volikogu esimees.
Ta lõpetas aastal 1986 Läti Riikliku Ülikooli geograafiateaduskonna, saades geograafi ja geograafiaõpetaja diplomi. Aastal 1997 sai ta magistrikraadi geograafia alal Läti Ülikoolist. 
Aastatel 1986–1994 töötas ta geograafiaõpetajana Riia Inglise Gümnaasiumis. Aastal 1994 asus ta Kuldīgasse, kus ta alguses töötas geograafiaõpetajana Vilis Plūdonsi nimelises Kuldiga 1. Keskkoolis, peagi sai tast kooli direktori asetäitja kommertshariduse alal.
2022. aasta Läti parlamendivalimistel valiti ta Uue Ühtsuse nimekirjas Seimi liikmeks.
15. septembrist 2023 on ta Läti Vabariigi keskkonna- ja regionaalarengu minister (Evika Siliņa valitsuses).
Pärast 2025. aasta munitsipaalvalimisjaoskondade sulgemist, kui algas häälte lugemine, tekkisid probleemid hääletussedelite skaneerimissüsteemiga ja hääli tuli lugeda käsitsi. 9. juunil peatas minister I. Bērziņa ametist riikliku digitaalse arengu agentuuri direktori Jorens Liops, kes vastutas valimissüsteemi eest. 11. juunil astus minister I. Bērziņa ise ametist tagasi, võttes vastutuse valimisprotsessi toetavate infotehnoloogiliste lahendustega seotud probleemide eest.
Isiklikku.
Ta on abielus ja kolme lapse ema. Tema poeg Kristaps Bērziņš on tippkergejõustiklane, maratoonar.
Poznańi maakond

Poznańi maakond (poola "powiat poznański") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Poznańi linnas, mis maakonda ei kuulu.
Poznańi maakond moodustati 1. jaanuaril 1999.
Haldusjaotus.
Maakonnas on kümme linna: Buk, Kostrzyn, Kórnik, Luboń, Mosina, Murowana Goślina, Pobiedziska, Puszczykowo, Stęszew ja Swarzędz.
Poznańi maakonnas on 14 valda:
Gunn Wållgren

 
Gunn Wållgren, sünninimega Gunnel Margaret Haraldsdotter Wållgren, (16. november 1913 Göteborg – 4. juuni 1983 Stockholm) oli rootsi näitleja.
Hariduskäik.
Gunn Wållgren oli lapsest saadik unistanud näitlejaks saamisest, aga vanemad ei toetanud seda soovi. Wållgren kandideeris salaja siiski edukalt Kuningliku Draamateatri (rootsi keeles Kungliga Dramatiska Teatern ehk Dramaten) lavakunstikooli. Üks tema õpetajaid oli Hilda Borgström. Gunn Wållgren lõpetas lavakooli aastal 1937. 
Loometee.
Gunn Wållgreni esimene roll Kuninglikus Draamateatris oli 1936. aastal Mildredi roll Eugene O'Neilli lavastuses "Ah, Wilderness!". Selle etteastega teenis ta publiku ja kriitikute hulgas hea nime. Aastal 1937 lõpetas Gunn Wållgren lavakooli ja ehkki ta mängis ka teistel lavadel, jäi Kuninglik Draamateater tema põhitöökohaks kogu eluks. 
Gunn Wållgreni arvukate filmirollide hulka kuulusid muu hulgas Sonja roll rootsi 1945. aasta "Kuritöö ja karistuse" filmis ja Sofia roll 1977. aasta filmis "Vennad Lõvisüdamed". 
Tema elu viimaseks jäi Helena Ekdahli roll rootsi ajastudraamas "Fanny och Alexander", mille eest teda väga tunnustati.
Isiklikku.
Gunn Wållgren sündis Västra Götalandi läänis Göteborgis. Tema vanemad olid Harald Wållgren ja Greta ("Kristi") Gimberg.
1941. aastal abiellus Gunn Wållgren Hampe Faustmaniga. Neil oli kaks last, tütred Susanne ja Elaine. Paar lahutas abielu 1949. aastal. Per-Axel Branneriga oli Gunn Wållgren abielus kuni abikaasa surmani 1975. aastal.
Gunn Wållgren suri 1983. aastal Stockholmis kiiresti arenenud vähki.
Gunn Wållgren armastas üksildust ja külastas kloostreid, kui võimalust oli.
Konini maakond

Konini maakond (poola "powiat koniński") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Suur-Poola vojevoodkonna keskosas. Maakonna keskus asub Konini linnas, mis maakonda ei kuulu.
Konini maakond moodustati 14. sajandil. Maakond likvideeriti 1975. aastal, kuid loodi uuesti 1999. aastal haldusreformi käigus.
Haldusjaotus.
Maakonnas on viis linna: Golina, Kleczew, Rychwał, Sompolno ja Ślesin.
Konini maakonnas on 14 valda:
Al Cantello

Albert Cantello (9. juuni 1931 – 17. jaanuar 2024) oli Ameerika Ühendriikide merejalaväelane ja odaviskaja. Ta oli Ameerika Ühendriikide mereväeakadeemia meeste distantsijooksu programmi treener (1963–2018).
Ta lõpetas 1955. aastal Philadelphias La Salle ülikooli. 1959. aastal püstitas ta odaviskes maailmarekordi ja võitis Pan-Ameerika mängudel pronksmedali. Ta kuulus 1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas USA olümpiakoondisse. Vaatamata sellele, et ta sai kvalifikatsioonis mängude pikkuselt teise viske (79.72 m), saavutas ta finaalis kümnenda koha (ametliku viskega 74.70 m). Cantello tuli AAU meistriks 1959. ja 1960. aastal ning oli mõlemal aastal maailma edetabelis 4. kohal. 1964. aastal nimetas ajakiri Sport Cantello oma kõigi aegade kergejõustikumeeskonda ja valis ta maailma suurimaks konkurendiks odaviskes. Tema isiklik rekord oli vana tüüpi odaga 86.04 meetrit, saavutatud juunis 1959. aastal Comptonis.
Ta töötas üle 50 aasta Ameerika Ühendriikide mereväeakadeemias treenerina, selle aja jooksul valiti ta kolm korda NCAA Kesk-Atlandi aasta treeneriks. Ta läks pensionile 2018. aastal. La Salles viibides nimetati Cantello kaks korda kergejõustiku All-American meeskonda. Ta võitis odaviskevõistluse neljadel Kesk-Atlandi konverentsi kergejõustikumeistrivõistlustel ja võitis kolm korda odaviske Penn Relays (ka Penn Relays Carnival on Ameerika Ühendriikide vanim ja suurim kergejõustikuvõistlus, mida peetakse alates 21. aprillist 1895 igal aastal Pennsylvania Ülikoolis Franklin Fieldis Philadelphias).
2013. aastal võeti Cantello koos Ron Allice'i, Dennis Craddocki, Jim Hunti, Curtis Frye ja Paul Olseniga USA kergejõustiku- ja murdmaatreenerite assotsiatsiooni (USTFCCCA) treenerite kuulsuste halli.
Carlo Lievore

Carlo Lievore (10. november 1937 – 9. oktoober 2002) oli Itaalia odaviskaja ja kergejõustikutreener, 1. juunist 1961 kuni 1. juulini 1964 oli odaviske maailmarekordi omanik tulemusega 86.74 m.
Ta võitis Vahemere mängudel 1963. aastal Napolis odaviskes kuldmedali tulemusega 77.75 m. Ta osales 1960. aasta suveolümpiamängudel ja 1964. aasta suveolümpiamängudel. 1960. aastal sai ta 9. koha ja 1964. aastal ei pääsenud kvalifikatsioonist edasi. Aastatel 1956–1971 esindas ta rahvuskoondist 42 korral.
Välislingid.
[[Kategooria:Odaviskajad]]
[[Kategooria:Sündinud 1937]]
[[Kategooria:Surnud 2002]]
Rain Rosengraft

Rain Rosengraft (sündinud 3. jaanuar 1977 Tartus) on eesti näitekirjanik.
Töö ja looming.
Looming.
LÜHINALJAD ehk SEKŠID.
Rain Rosengraft on pseudonüüm. Ta on abielus. Tal on neli last. Poeg esimesest abielust ja kaks poega ning tütar teisest abielust.
Elab Valga maakonnas Otepää vallas Tiidu külas.
Terje Pedersen

Terje Olav Pedersen (sündinud 9. veebruaril 1943) on endine Norra odaviskaja. 
1960. aasta suveolümpiamängudel Roomas pääses ta kvalifikatsiooniringist edasi, kuid põhivõistlusel ei võistelnud. 1964. aasta suveolümpiamängudel Tokyos ta põhivõistlusele ei kvalifitseerunud. Ta tuli Norra meistriks aastatel 1960 ja 1962–1964.
Pedersen püstitas odaviskes kaks maailmarekordit, mõlemad Bisletti staadionil. Esimene rekord, 87,12-meetrine vise, sündis 1964. aasta juulis ja teine, 91,72-meetrine vise, sama aasta septembris. See jäi tema karjääri parimaks viskeks. Tänu maailmarekorditele valiti Pedersen 1964. aastal Norra aasta sportlaseks.
Välislingid.
[[Kategooria:Norra odaviskajad]]
[[Kategooria:Sündinud 1943]]
Carency

Carency on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Vald asub 13 km Arrasist loodes, tee D58 ääres. Carency on ka oja nimi, mis moodustab Deûle'i jõe ülemjooksu ja mis läbi küla voolab.
Klaus Wolfermann

Klaus Wolfermann (31. märts 1946 – 18. detsember 2024) oli Lääne-Saksamaa odaviskaja. Ta võitis 1972. aasta suveolümpiamängudel Münchenis kuldmedali ja püstitas 1973. aastal maailmarekordi.
1972. aasta mängude odavõistlus oli olümpiaajaloo napim võit. Wolfermann läks viiendas voorus olümpiarekordi viskega 90.48 meetrit juhtima NSV Liidu esindaja Jānis Lūsise ees. Seejärel viskas Lūsis kuuendas ja viimases voorus väga pika viske, mille pikkuseks oli 90.46 meetrit – Wolfermanni kahesentimeetrine varu oli tollal väikseim odavõistlustel saavutatud edu.
5. mail 1973. aastal püstitas Klaus Wolfermann odaviske uue maailmarekordi, parandades sellega Lūsise senist rekordit 93.80 meetrit 94.08 meetriga. Wolfermanni rekord püsis 26. juulini 1976, mil ungarlane Miklós Németh viskas 1976. aasta suveolümpiamängudel Kanadas Quebecis Montrealis oda 94.58 m.
Välislingid.
[[Kategooria:Saksamaa odaviskajad]]
[[Kategooria:Sündinud 1946]]
[[Kategooria:Surnud 2024]]
Sten Svetljakov

Sten Svetljakov (sündinud 6. märtsil 1989 Tartus) on eesti kultuurikorraldaja, aastast 2022 Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna juhataja, endine Tallinna Salme Kultuurikeskuse direktor ja asumifestivali KopliFest ellukutsuja.
Elulugu.
Ta on lõpetanud Tartu Kivilinna Gümnaasiumi 2008. aastal ja pärast seda omandanud Tallinna Ülikoolis sotsiaalteaduste bakalaureuse kraadi. 2009. aastal asus püsivalt elama Tallinnasse ja 2011. aastal alustas tööd Tallinna Linnavalitsuses. Linnavalitsuses töötas ta peaspetsialisti, kultuuriosakonna juhatajana ja Põhja-Tallinna vanema asetäitjana. 2018. aastal algatas ta Tallinna Linnavalitsuse toel asumifestivali KopliFest, mis on inspiratsiooni saanud kohaliku kogukonna ellu kutsutud Kopli liinide festivalilt. Esimesel kahel aastal oli ta ka festivali peakorraldaja. 2020. aastal alustas ta tööd Tallinna Salme Kultuurikeskuse direktorina ning 2022. aasta oktoobrist Tartu Linnavalitsuse kultuuriosakonna juhina. Hetkel on ta ka lõpetamas õpinguid magistrantuuris Tartu Ülikoolis kultuurikorralduse erialal. 
Ühiskondlik tegevus.
Sten Svetljakov on MTÜ Käsikäes Ukrainlastele asutajaliige ja 31. märtsist 2022 ka juhatuse liige. Mittetulundusühing asutati koos nelja liikmega, kelleks on Elina Pähklimägi (vabakutseline näitleja ja lavastaja), Aljona Eesmaa (EKA õppejõud ja moeajakirjanik), Tuuliki Oberschneider (tegevprodutsent), Hanna-Liina Võsa (muusikalinäitleja, laulja), hiljem liitus juhatusega ka ettevõtja ja produtsent Alice Järvet. Lisaks kuulub ta Tartu Sport ja SA Tampere maja nõukogusse.
Isiklikku.
Ta elukaaslane on Lilian Kuuslap. Peres kasvab kaks poega (sündinud 2016 ja 2017).
Harkivi ühiselamute pommitamine

Harkivi ühiselamutele suunatud raketirünnaku sooritasid Venemaa relvajõud rünnakute seeriaga 17. augusti õhtul ja 18. augusti hommikul 2022. Sellest sai üks suuremaid rünnakuid Harkivile ja üks traagilisemaid öid linnas. Rünnaku tagajärjel hukkus 25 inimest, sealhulgas 11-aastane poiss. 44 inimest sai vigastada (sh 3 last).
Taust.
2022. aasta Venemaa sissetungi alguses Ukrainasse püüdsid Vene sõdurid linna vallutada, kuid see ei õnnestunud. Sellest ajast alates on Harkiv olnud peaaegu pidevate suurtükimürskude ja rakettide tule all.
Sündmuste käik.
17. augustil 2022 kell 4.30 tulistati Belgorodist mitu raketti Harkivi Slobidski ja Saltivski rajooni. Slobidski rajoonis sai tabamuse trammidepoo neljakorruseline hostel koos kõrvalasuva remonditöökoja ja naaberhoonega.
Teine raketirünnak sooritati kell 21.30 ja see hävitas kolmekorruselise hosteli Saltivski rajoonis, kus elasid kuulmispuudega inimesed. Raketirünnak põhjustas tulekahju ja hoone hävis täielikult.
Ohvrid.
Slobidski rajoonis oli tragöödia päeval teada, et hukkus kaks ja sai vigastada 18 inimest, sealhulgas kaks last. Seejärel kaevati varemete alt välja kuue inimese surnukehad. Sündmuspaigas töötas kümme tuletõrje- ja päästetehnikaüksust 40 päästjaga.
Saltivski rajoonis sai surma 19 inimest ja vigastada 22 inimest, sealhulgas 11-aastane laps.
Reaktsioonid.
Ukraina.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi: "Kui sa kuuled Harkivi Saltivkast, on see jälle valus. Valu kogu Ukrainale. Valu Harkivi pärast,” kirjutas ta. "Raketirünnak... Hostelile... Hoone on täielikult hävinud." President kirjeldas elanike tapmist kui "alatut ja küünilist rünnakut tsiviilisikute vastu, millel pole õigustust ja mis näitab agressori jõuetust".
Harkivi oblasti sõjaväeadministratsiooni juhi Oleh Sõnjehubovi sõnul: "Venelased ründasid jõhkralt ja sihikindlalt tsiviilelanikke. Ja nüüd levitavad nad oma niinimetatud "meedias" järjekordset võltsingut "sõjaväerajatiste" kohta. Sõjalisi rajatisi pole. Ainult tsiviilrajatised, sealjuures pensionärid ja lapsed. See on tõeline terrorism, milleks on võimelised ainult kuradid!".
Venemaa.
Venemaa kaitseministeerium kinnitas oma infotunnis raketirünnakut Harkivile. Nende versiooni kohaselt tabas ülitäpne maapealne relv välismaiste palgasõdurite ajutist baasi ja selle tulemusena "hävitati üle 90 võitleja".
Leinamine.
19. augustil kuulutati Harkivis välja lein Venemaa pommitamistes hukkunute mälestuseks.
Irpini pagulaskolonni pommitamine

6. märtsil 2022 kell 9.30–14.00 kohaliku aja järgi tulistasid Venemaa relvajõud korduvalt Irpini ristmikku, mida sajad tsiviilisikud kasutasid Kiievisse põgenemiseks. Venemaa relvajõud tapsid rünnakutes kokku kaheksa Ukraina tsiviilisikut. Human Rights Watch väitis, et Vene armee sooritas ebaseadusliku, valimatu ja ebaproportsionaalse rünnaku. Intsident oli osa Irpini ründamisest 2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse.
Sündmused.
6. märtsil 2022 oli sajad tsiviilisikud maantee P30 ristmikul, Ukraina Püha Jüri õigeusu kiriku lähedal, natuke lõuna pool sillast, mille Ukraina armee oli Venemaa sissetungi takistamiseks hävitanud. Tsiviilisikud põgenesid Vene armee pealetungi eest Irpinist Kiievi poole. Silla lähedal ristmikul oli kümmekond Ukraina sõdurit, kellest mõned aitasid tsiviilisikutel pagasit ja lapsi kanda. Ukraina suurtükivägi tulistas miinipildujast umbes 180 meetri kaugusel sündmuspaigast. Pooled ei jõudnud kokkuleppele ajutise relvarahu või humanitaarkoridori osas.
The New York Timesi ajakirjanikud ja sündmuskohal viibivad vabakutselised ajakirjanikud teatasid, et Vene armee pommitas mitu tundi ristmikku, mida tsiviilisikud põgenemiseks kasutasid. Venelased tulistasid piirkonda mürskudega, kusjuures mürsud tabasid ristmikku või ümbritsevat ala iga 10 minuti järel, tappes vähemalt kaheksa tsiviilisikut, nagu teatasid Ukraina võimud. 
Ohvrite seas oli neljaliikmeline grupp, sealhulgas kaks last, kes hukkusid miinipildujarünnaku tagajärjel.
Human Rights Watchi hinnangul on võimalik, et venelased "vaatlesid" mürske, mistõttu nad teadsid, kuhu need maanduvad ja oleksid hõlpsasti võinud sihtimist ristmikult eemale suunata. Selle asemel tegelesid nad tsiviilisikute poolt kasutatava ristmiku pikaajalise pommitamisega, mis viitab nende "potentsiaalsele kergemeelsusele või tahtlikkusele". Rünnakute korduv iseloom viitab sellele, et Vene väed "rikkusid oma rahvusvahelise humanitaarõiguse järgseid kohustusi mitte korraldada valimatuid või ebaproportsionaalseid rünnakuid, mis vigastavad tsiviilelanikke, ning ei võtnud kasutusele kõiki võimalikke meetmeid, et vältida tsiviilohvreid."
Mai 2023

Mai 2023, kroonika.
2023. aasta mai algas esmaspäeval ja lõppes 31 ööpäeva hiljem kolmapäeval.