Kaader

 
Kaader (prantsuse k sõnast "cadre") on üksik pilt filmilindil (ka kaadrik). Samuti on kaader ka kaamerat seiskamata võetud lõik filmist. Kaadriks kutsutakse ka kujutist piirava raamiga määratud ala. Seega on filmikeeles kaadri defineerimiseks peamiselt kolm erinevat võimalust.
Kaadri mõiste on kasutusel nii filmikeeles kui ka filmitehnika ühikuna.
Lühikirjeldus.
Kaader kui üksik pilt filmilindil (kaadrik, kaader filmist): ekraanil võtab see tavaliselt aega 1/48 sekundit ja seda on võimalik tänapäeval vaadata montaažiprogrammis. Filmilindile salvestades saab kaadrikut näha kino projektsiooniruumis või filmistuudios (selleks tuleb filmilint projektorist eemaldada ja seda valguse käes uurida). Sellises tähenduses pole kaader mitte filmikeele, vaid filmitehnika ühik. 
Filmikeele sõnavaras on olemas mõiste “stoppkaader” (inglise k freeze frame). Stoppkaader simuleerib muljet, nagu oleks film projektoris peatunud. (Sellisel juhul on vaatajal võimalik näha kaadriku.) 
Kaader kui filmilõik ajas (filmikaader): katkematu ühik filmi, mis koosneb paljudest üksikutest kaadritest filmist. Ühe kaadri maksimaalset pikkust piirab kaamera mälusalvestusruum või režissööri valik. Filmide puhul on kaadrite arv erinev näiteks film “Vene laegas” (2002) on pooleteisetunnine mängufilm, mis on filmitud vaid ühe kaadriga. 
Kaader kui raam: filmisegment keskkonnas. Kaamera eraldab meid ümbritsevast keskkonnast ristküliku, mida nimetatakse “kaadriks”. Kui operaator ütleb “ma võtan siit ühe kaadri” või kui vaataja sosistab kõrvalistujale “missugune kaader!” peavad nad silmas just seda tähendust. Siinkohal saab rääkida ka kaadritagusest tegevusest, kui pilt muutub, aga tegevus jätkub (vaatajana kuuled nt tegevustikku ainult heli abil).
Ajalugu.
Filmikunsti algusaastail (1895–1905) eelistati üsna pika kestusega kaadreid (sageli moodustus kogu film ühestainsast kaadrist, järjestikmontaaži reeglite arenguga 1905–1916 hakkasid kaadrid lühenema ning lühenesid veelgi seoses heli tulekuga. Enamasti peetakse pikka kaadrit alternatiiviks kokkumonteeritud lühikeste kaadrite jadale. Kui üks stseen on algusest lõpuni filmitud pika kaadrina, nimetatakse seda prantsuskeelse terminiga plaansekvents ("plan-séquence"). Pikk kaader kombineerub sageli liikuva kaameraga. Tihti liigendab liikumine pika kaadri väiksemateks üksusteks.
Tähendus eesti ja inglise keeles.
Eesti mõisteruumis tähistab sõna “kaader” kolme üksteisega lähedalt seotud mõistet:
Selle mõistetekimbuga on veel seotud termin "plaan", võtte kaugust tähistav mõiste, mis
iseloomustab filmitud kujutise mastaapi ("suur plaan", "keskplaan" ja "üldplaan)."
Ingliskeelses kultuuriruumis on terminid "frame" ja "shot" samuti mitmetähenduslikud. 
"Shot" tähistab:
võttekaadrit ("take") kontekst: “The zoom lens has variable focal length/.../ which allows a photographer to change focal lenghts quickly between "shots"” (viide 5)
ekraanikaadrit ("shot") kontekst: “The craft of editing consists of choosing between one or two takes of the same shot, deciding how long each "shot" should last and how it should be punctuated /.../ (viide 5).
"Frame" tähistab:
frame" kui "single frame, one frame (kaadrik) kontekst:
“Does the single image, "the frame", then constitute the basic unit of meaning in the film?” (viide5)
"frame" kui kaadriraam; kontekst:
“/.../ so he may decide to a wider-angle lens in order to include more area within the "frame"” (viide 5)
frame" kui "shot (ekraanikaader): “So, even before the image appears, the "frame" is invested with meaning (viide 5).
Et "frame" ́i tähendus ei piirdu ainult kaadrikuga, näitavad ka terminid "mobile frame" ja "static frame" (liikuv ja staatiline kaader) – kaadriku ei saaks siin kuidagi silmas pidada, sest olemuselt on üks filmilindile talletunud kaadrik alati liikumatu.