tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Salme küla keskkool

Salme küla keskkool on Gruusias Abhaasias Salme külas tegutsev eesti keskkool.
Sulevi küla kool

Sulevi küla kool oli Gruusias Abhaasias Sulevi külas tegutsenud eesti kool.
Albany-Schenectady eesti kool

Albany-Schenectady eesti kool (inglise keeles "Albany-Schenectady Estonian School") oli USAs tegutsenud eesti kool.
See avati täienduskoolina 11. septembril 1960. aastal 12 õpilase ja 4 õpetajaga, juhataja oli siis Helve Parts.
Laine Rebassoo õpetas seal lugemist, kirjutamist ja rahvatantsu.
Aastatel 1994–1997 ilmus viis numbrit kooli väljaannet Pääsuke, toimetaja Hillevi Obet Paul.
Baltimore'i Eesti Kool

Baltimore'i Eesti Kool (inglise keeles "Baltimore Estonian School") on USA Marylandi osariigis Baltimore'i linnas tegutsev eesti kool. 
Kooli asutas 1955. aastal Tõnis Roosmaa.
Chicago Eesti Kool

Chicago Eesti Kool (inglise keeles "Estonian School in Chicago") on USAs Chicago linnas tegutsev eesti kool.
Kool avas taas uksed 2008. aastal.
Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu ja muusikat.
Lindberghi auhind

Lindberghi auhind (inglise keeles Lindbergh Award) on Sihtasutuse Charles A. ja Anne Morrow Lindbergh poolt alates 1978. aastast igal aastal väljaantav auhind üksikisikutele nende aastatepikkuse panuse eest tehnoloogia ja looduse tasakaalustatud arengusse.
Kolme peale

"Kolme peale" on ansambli Kõrsikud 2012. aasta album.
Sinu südames

"Sinu südames" on ansambli Kõrsikud 2013. aasta album.
ERS

ERS on lühend, mis võib tähendada järgmist:
Lunar Atmosphere and Dust Environment Explorer

Lunar Atmosphere and Dust Environment Explorer (LADEE) oli NASA teadusmissioon, mis uuris Kuu eksosfääri ja seal leiduva tolmu koostist. LADEE töötas välja, arendas ja ehitas Ames Research Center, kus asub ka LADEE juhtimiskeskus. Missiooni kestus on ligikaudu 160 päeva, millest 100 päeva on teadusmissioon Kuu orbiidil 20–60 kilomeetri kõrgusel. LADEE startis 7. septembril 2013 kell 03:27 GMT Minotaur V raketi pardal, mis oli ühtlasi ka esimene Minotaur V raketi start koos kasuliku koormusega. LADEE pardal olevate instrumentide hulka kuuluvad tolmu detektor, neutraalse massi spektromeeter, ultraviolettkiirguse- ja nähtava valguse spektromeeter, samuti ka lasersideterminal.
Missiooni eesmärk.
LADEE missiooni põhilised teaduslikud eesmärgid olid järgmised:
Ajalugu.
Pärast nelja aastat arendustööd ja komponentide tootmist alustati 2012. aasta jaanuaris LADEE kokkupanemist. LADEE saadeti üles 7. septembril 2013 Minotaur V raketi pardal. 2013. aasta 6. oktoobril jõudis LADEE elliptilisele Kuu orbiidile kestusega 24 tundi ning seejärel 9. oktoobril langetati kosmoseaparaat 4-tunnisele orbiidile. 2013. aasta 12. oktoobril langetati LADEE orbiiti veelgi ning orbiidi kõrguseks sai 235 km. LADEE pardal olev LLCD saatis esimesed andmehulgad Maal olevale jaamale 18. oktoobril 2013. 2013. aasta oktoobris püstitas LLCD kosmoseside kiirusrekordi, saates Maale andmeid kiirusega 622 Mbit/s.
18. aprillil 2014 kukutati kosmoseaparaat Kuu tagumisele poolele.
Üldandmed.
LADEE on esimene kosmoseaparaat mis on disainitud, integreeritud ja ehitatud NASA Ames Research Centeris ning kasutab uut modulaarset Modular Common Spacecraft Bus disaini, mis on oluliselt odavam kui NASA varem ehitatud teadusuuringute kosmoseaparaadid. Modulaarne disain võimaldab valmistada kosmoseaparaate erinevate missioonide jaoks päikesesüsteemi piires, vahetades mooduleid või moodulites olevaid instrumente. LADEE koosnes neljast moodulist – radiaatorimoodul, kus paiknevad avioonika, elektrisüsteemid, kõrguseandurid ja kasuliku koormuse ("payload") seadmed; siinimoodul; kasuliku koormuse moodul ja laiendusmoodul, kus paikneb tõukejõusüsteem.
Mõõtmed.
Kosmoseaparaat on 2,37 m kõrge ja 1,85 m lai. Kogumass on 383 kg. 
Elektrisüsteem.
LADEE-l oli 30 moodulite külgedele asetatud päikesepaneeli, mis tagasid võimsuse 295W. Energia salvestati liitiumioonakusse, mille väljundvõimsus on 28 volti kuni 24 amper*h.
Tõukejõu süsteem.
LADEE tõukejõu süsteem koosnes orbitaalkontrollsüsteemist (OCS) ja reaktsiooni kontrollsüsteemist (RCS). OCS vastutab kiiruse kontrolli üle ja RCS vastutab kõrguse kontrolli üle OCS põleti töötamise ajal.
Kosmoseaparaadi peamootor on 455N High Performance Apogee Thruster (HiPAT), kõrguse kontrolli mootor 22N. Peamootor annab enamuse vajalikust tõukejõust trajektoori korrigeerimisel, kõrguse kontrolli süsteemi kasutatakse väiksemate manöövrite jaoks teadusmissiooni ajal Kuu orbiidil.
Teadusinstrumendid.
LADEE teadusinstrumendid:
Lisaks oli LADEE pardal ka üks tehnoloogia demoseade:
Veebruar 2014

Veebruar 2014, kroonika
2014. aasta veebruar algas laupäeval ja lõppes 28 ööpäeva pärast reedel.
Eesjäse

Eesjäse ("membrum thoracicum", tavakeeles ka esijäse) on paljude loomade tugi- ja liikumisaparaadi paariline jätketaoline kehaosa, mis on ühendatud kerega õlavöötme kaudu. Eesjäsemete peamiseks funktsiooniks on looma keha ning liikumise toetamine.
Eesjäsemete areng, anatoomia, asend, luud, lihased, veresooned ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Lindudel on eesjäse muutunud tiivaks.
Madudel on esijäsemed on täiesti kadunud. 
Koduloomadel.
Välisanatoomia.
Eesjäsemel eristatakse vöödet ja vabaosa. 
Alaosad.
Eesjäseme alaosad on :
Topograafiline kirjeldamine.
Eesjäsemel eristatakse järgmisi piirkondi ("regiones articulationis humeri"):
Eesjäseme luud.
Eesjäseme luud ("ossa memberi thoracici") moodustavad õlavöötme, õlavarre, küünarvarre ja eesjala skeleti.
Märts 2014

Märts 2014, kroonika
2014. aasta märts algas laupäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast esmaspäeval.
Aprill 2014

Aprill 2014, kroonika
2014. aasta aprill algas teisipäeval ja lõppes 30 ööpäeva pärast kolmapäeval.
Mai 2014

Mai 2014, kroonika
2014. aasta mai algas neljapäeval ja lõppes 31 ööpäeva pärast laupäeval.
Dean Kamen

Dean Lawrence Kamen (sündinud 5. aprill 1951 New York Long Island) on Ameerika ettevõtja ja leiutaja.
Connecticuti Eesti Kool

Connecticuti Eesti Kool (inglise keeles "Connecticut Estonian School") on USA-s Connecticuti osariigis tegutsev eesti kool.
Aastatel 1992–2013 oli kooli juhataja Kristi Rakfeldt, 2013. aastast juhatab kooli Merike Siismets.
Lakewoodi Eesti Kool

Lakewoodi Eesti Kool (inglise keeles "Lakewood Estonian Supplementary School") on USAs New Jersey osariigis Lakewoodi linnas tegutsev eesti kool.
Los Angelese Eesti Täienduskool

Los Angelese Eesti Täienduskool (inglise keeles "Los Angeles Estonian Supplementary School") on USAs Los Angelese linnas tegutsev eesti kool.
New Yorgi Eesti Kool

New Yorgi Eesti Kool (inglise keeles "New York Estonian School") on USAs New Yorgis 1939. aastast tegutsev eesti kool..
Koolis õpetatakse eesti keelt, kodulugu, ajalugu, rahvatantsu ja laulmist.
San Francisco Lastekool

San Francisco Lastekool (inglise keeles "Estonian School in San Francisco") on USAs San Franciscos tegutsev eesti kool.
Kool toimub kaks kord kuus. Koolis õpetatakse eesti keelt ja eesti kultuuri, ajalugu, maateadust läbi laulu, tantsu ja mängu.
Sylvia Earle

Sylvia Alice Earle (sündinud 30. augustil 1935 New Jerseys Gibbstownis) on Ameerika Ühendriikide okeanograaf, maadeuurija, mitme teose autor ja lektor. 
New Jerseys Gibbstownis sündinud Earle kolis 13-aastaselt koos perega Clearwaterisse, kus hakkas tegelema sukeldumisega. Ta on olnud kolm korda abielus ning tal on kolm last.
Haridus.
Earle sai teadusbakalaureuse kraadi (BSc) Florida Riiklikust Ülikoolist 1955. aastal ning teadusmagistri (MSc) ja filosoofiadoktori (PhD) kraadi Duke'i Ülikoolist (vastavalt 1956. ja 1966. aastal). Doktoritöö pealkiri oli "Phaeophyta of the Eastern Gulf of Mexico" ("Mehhiko lahe idaosa pruunvetikad"). Ta on saanud 22 akadeemilist "ad honorem" tiitlit, avaldanud üle 190 teadusliku, tehnilise ja populaarteadusliku publikatsiooni; esinenud loengutega enam kui 80 riigis.
Tunnustus.
 – Orde van de Gouden Ark[] ("Kuldse laeva orden", Holland)
Brüsseli II Euroopa Kool

Brüsseli II Euroopa Kool (prantsuse keeles "École Européenne Bruxelles II") on Brüsselis tegutsev Euroopa Koolide süsteemi kuuluv kool, kus õpivad peamiselt Euroopa Liidu institutsioonide töötajate lapsed.
Eesti Haridus- ja Teadusministeerium on kooli saatnud õpetama ka noorema ja vanema kooliastme eesti keele õpetaja. Lasteaia- ja noorema kooliastme eesti keele õpetaja on Kristina Ude, vanema kooliastme eesti keele õpetaja on Edward Kess. 2015/2016. õppeaastal õppis Brüsseli II Euroopa Kooli nooremas kooliastmes eesti keelt emakeelena 107 ja vanemas kooliastmes 50 õpilast.
Eesti Kool Hollandis

Eesti Kool Hollandis (hollandi keeles "Estse School in Nederland") on Hollandis aastast 2007 tegutsev eesti keelt ja kultuuri õpetav pühapäevakool.
Koolis õpetatakse eesti keelt, rahvatantsu, laulmist, meisterdamist, ajalugu, draama- ja loodusõpetust.
Kool toimub iga kuu teisel pühapäeval Amsterdamis.
Aurelio Peccei

Aurelio Peccei (4. juuli 1908 Torino – 14. märts 1984 Torino) oli Itaalia ettevõtja, Rooma klubi asutaja ja esimene president.
Omaha keel

Omaha keel kuulub siuu keelte hulka. Alternatiivsed nimed omaha keelele on mahairi, ponka, ppankka ja umanhan. Keele staatuseks on 8a (suremas). Keelt kasutatakse ainult palvetes, eriti matustel, laulude laulmisel, koosolekute teadaandmiseks. Keelekõnelejate vanuseks on 60 ja rohkem. Walthillis on omaha keele arendamiseks loodud Umonhoni rahvuskooli kultuurikeskuses programm. Keelt õpetatakse hõimu kolledžis ja Lincolnis asuvas Nebraska Ülikoolis. Ja Red Rock´i keskkoolis on välja arendatud omaha keele programm.
Arvsõnad.
Omaha keeles on järgmised arvsõnad:
1 – "Win"
2 – "Nonbá"
3 – "Thábthin"
4 – "Dúba"
5 – "Sáton"
6 – "Shápe"
7 – "Péthonba"
8 – "Pethábthin"
9 – "Shónka"
10 – "Gthébon"
Morfoloogia.
Omaha artikleid kasutatakse muuhulgas järgmiste klasside märkimiseks:
"Nu akha" – "see mees" (lähedalasuv)
"Nu thinkhe" – "see mees" (meie lähedal)
"Zhonkhe" – "see kaigas" (pikk, horisontaalne)
"Zhonthe" – "see puit" (vertikaalselt asetatud)
Süntaks.
Omaha keeles on SOV sõnajärg.
Näiteks:
"Nu-akha sezini-the th-athon." 
"Mees jõi apelsinimahla."
Keelenäide.
Omahakeelne näitelause:
"MaNs^tiN'ge=akha ikkaN' z^u'=gigdhe tti'=bi=ama." 
"Jänes elas oma vanaemaga, ütlesid nad."
Kirjaviis.
Omaha keel kasutab LaFlesche kirjaviisi , mille on leiutanud Francis LaFlesche.
Lisaks.
"Omaha" on hääldatud „oh-muh-hah“. Omaha keeles kõlab see nimi pigem „u-mahn-hahn“, koos nasaalsete vokaalidega. See tähendab jõe ülemjooksu inimesi. 
"Ponka" on hääldatud „pong-kah“ ja see oli hõimu linna nimi.
Edwin Albert Link

Edwin Albert Link (26. juuli 1904 Huntington, Indiana – 7. september 1981 Binghamton, New Yorgi osariik) oli USA lennunduse, allveearheoloogia ja sukelaparaatide ala teerajaja. 
Tema loodud aeronautika, navigatsiooni ja okeanograafia seadmetele anti välja 27 patenti. Tema tuntuim leiutis on lennusimulaator ehk "Linki treener" ("Link Trainer"), "Sinine karp" ("Blue Box") ja "Piloodi treener" ("Pilot Trainer").
Pariisi Eesti Kool

Pariisi Eesti Kool (ametliku nimega Pariisi Eesti Kool: Meie Kool; prantsuse keeles "École Estonienne de Paris") on aastast 2008 Pariisis tegutsev eesti kool.
Koolis õpetatakse näiteks eesti keelt, kirjandust ja laulmist.
Kool toimub üks kord kuus.
Göteborgi Eesti Lasteaed &quot;Tilluke&quot;

Göteborgi Eesti Lasteaed "Tilluke" (rootsi keeles "Föräldrakooperativet Tilluke") oli Rootsis Göteborgis aastatel 1987–2015 tegutsenud eesti-rootsi lasteaed.
Lasteaia igapäevakeelteks olid eesti ja rootsi keel. Ühes pererühmas oli 15–17 last ja 3–4 õpetajat.
Lasteaed loodi lastevanemate kooperatiivina 1987. aastal 15 lapsega ning kuni tegutses Göteborgi Eesti Kool, oli lasteaias ka koolilaste pikapäevarühm. 28 tegevusaasta jooksul käis lasteaias 155 last.
Lasteaed paiknes allüürnikuna õigeusu kogudusele kuuluvas kiriku kõrvalhoones. 2015. aastal lõpetas lasteaed laste vähesuse tõttu tegevuse, 1950. aastail ehitatud hoone aga osteti Göteborgi Eesti Majale.
Stockholmi Eesti Lasteaed &quot;Pääsuke&quot;

Stockholmi Eesti Lasteaed "Pääsuke" on Rootsis Stockholmis aastast 1969 tegutsev eesti lasteaed.
Aastast 1973 tegutseb lastead Rootsi Eesti Majas. Enne 1999. aastat kandis lasteaed nime Stockholmi Eesti Lasteaed (rootsi: Estniska Förskolan i Stockholm).
Müncheni Eesti Kool

Müncheni Eesti Kool (saksa keeles "Estnische Schule in München") on Saksamaal Münchenis aastast 2007 tegutsev eesti kool. Kool on ühingu Eesti Ühiskond Saksa Liitvabariigis allorganisatsioon.
Koolis toimuvad eesti keele, joonistamise, meisterdamise ja muusikatunnid.
Kool toimub kaks korda kuus.
Õppeaastal 2011/2012 oli kooli ennast registreerinud 29 last.
Eesti Kool Londonis

Eesti Kool Londonis (inglise keeles "Estonian School in London") on aastast 2009 Londonis tegutsev eesti kool.
Koolis õpetatakse muu hulgas eesti keelt, muusikat, käsitööd ja kunstiõpetust.
Kool toimub kaks korda kuus laupäeviti.
Suhhumi Eesti Selts Linda

Suhhumi Eesti Selts Linda on Gruusias Abhaasias Suhhumi linnas eesti selts.
Seltsi on juhtinud Svetlana Holitš-Jakobson.
Leedu Eestlaste Selts

Leedu Eestlaste Selts (kasutatud ka nime: "Leedu Eesti Selts"; leedu keeles "Lietuvos estų draugija") on 1987. aastast tegutsev Leedu eestlaste selts. Selts asuv Leedu pealinnas Vilniuses.
Seltsi tegevuse sihiks on eestlaste traditsioonide säilitamine ja eesti kultuuri tutvustamine. Selts tähistab ka Eesti iseseisvuspäeva, jaanipäeva ja jõule. Seltsi eestvõttel tegutseb eesti keelt ja kultuuri edasi andev pühapäevakool.
Ajalugu.
Eellugu.
Aastatel 1928–1940 tegutses Kaunases Kaunase Eesti Selts, mis oli loodud leedulaste poolt. Tollase organisatsiooni sihiks oli arendada Eesti-Leedu omavahelisi suhteid, kuid see ühendas ka paljusid Leedus elavaid eestlasi. Organisatsioon suleti Nõukogude okupatsiooni alguses.
Nõukogude ajal sattusid mitmed eestlased Leetu elama, sest küüditamise järel Siberist tagasitulijatel keelati naasta Eestisse. Samuti sattus eestlasi Leetu peresuhete või töö tõttu, mistõttu oli 1980. aastate lõpuks kujunenud Leedus väike eestlaste kogukond. 2001. aasta rahvaloenduse seisuga elas ligi 500 eestlast Leedus.
Organisatsiooni tegevus.
Leedu Eestlaste Selts registreeriti ametlikult Leedu Kultuuriministeeriumis 1987. aastal ja Leedu Justiitsministeeriumis 1989.aastal. Oma sünniaastaks loeb selts 1989. aastat. Organisatsioon otsustas jätkata ka ilmasõdade vahepeal tegutsenud seltsi traditsioone. Seltsi esimene esimees oli ka esimene Eesti suursaadik Leedus, Valvi Strikaitiene.
2003. aasta seisuga osales seltsi tegevuses aktiivselt 70 inimest ja pühapäevakoolis õppis kaheksa last. 2016. aastal õppis pühapäevakoolis 10–14 last. Kuigi Leetu on 21. sajandil sattunud ka Eesti ärimehi, pole nemad organisatsiooni tegevuses suurt rolli mänginud.
Eesti-Armeenia parlamendirühm

Eesti-Armeenia parlamendirühm on Eesti Riigikogu saadikurühm, mille eesmärk on tõhustada kahepoolset suhtlemist Armeenia parlamendiga (Rahvuskoguga). Parlamendirühma tegevus on suunatud Eesti Vabariigi välispoliitiliste eesmärkide elluviimisele ja Eesti tutvustamisele välismaal.
Eesti-Armeenia parlamendirühma esimees on Reformierakonna liige Mati Raidma, aseesimees Keskerakonna liige Lauri Laasi. Rühma kuuluvad Igor Gräzin, Tõnu Juul, Aivar Kokk, Peeter Laurson, Maret Maripuu, Juku-Kalle Raid, Reet Roos, Neeme Suur, Ester Tuiksoo ja Urbo Vaarmann.
Eesti-Armeenia parlamendirühma on pärast Riigikogu valimisi korduvalt taasasutatud, näiteks 15. mail 2003 (esimees Toivo Tootsen, aseesimees Marika Tuus), 23. jaanuaril 2001 (esimees Tiit Tammsaar, aseesimees Jaan Leppik) jne. 1992–1996 oli parlamendirühma esimees Siiri Oviir.
Ghostface

Ghostface, vahepeal tõlgitud kui Kummitusenägu, on tegelane ja identiteet Karje filmides. Seda identiteeti on kasutanud frantsiisi peamised antagonistid, kellel kõigil on üks eesmärk, tappa kättemaksuks Sydney Prescott (keda mängib Neve Campbell), kuna too olevat neile midagi teinud.
Tegelase väljanägemine põhineb Edvard Munchi teosel Karje.
Tegelaskujud.
Ghostface'e on olnud palju (igas filmis erinev identiteet), nendeks on olnud:
Roman Bridger.
Sydney auahne poolvend, kes tahtis talle kättemaksta selle eest, et ta isa valis Romani ema asemel endale uue naise Maureen Prescotti ehk Sydney ema. Ta kasutas märklaudade peal häälemuutjat, mis aitas tal kõlada teiste moodi, et neid manipuleerida. Tema rääkis Billy Loomisile Maureeni afäärist ta isaga, et too tapaks ta tütre Sydney. Seega teeb see tast Karje filmide tõelise peamise antagonisti. Teda esines Karje 3s, kus teda mängis Scott Foley.
Billy Loomis ja Stu Matcher.
Billy Loomis esines Ghostface'ina esimeses filmis, kus teda aitas Stu Matcher. Need kaks õudusfilmi fanaatikut korraldasid Woodsbro's esimesena Ghostface tapmiste jada. Billy't mängis Skeet Ulrich ja Stu'd Matthew Lillard.
Debbie Salt ehk Proua Loomis ja Mickey Altieri.
Uudistereporter Debbie Salt ja õpilane Mickey Altieri korraldasid järgmised tapmised. Debbie leidis Mickey sarimõrvarite saidilt, kus ta palkas olema ta plaani osaline. Nad kavatsesid tappa Sydney kättemaksuks Debbie poja, Billy Loomise tapmise eest. Lõpuks peale nende plaani avalikustamise ees Sydneyle Debbie reetis Mickey tulistades teda selga. Neid mõlemaid tappis Sydney Prescott. Nad esinesid teises filmis, ning Debbie't mängis Laurie Metcalf ja Mickey't Timothy Olyphant.
Jill Roberts ja Charlie Walker.
Jill oli Sydney nõbu, kes tahtis saada kuulsaks läbi mängides kõike, millega Sydney oli kuulsaks saanud. Ta kaasosaline oli ta "poiss-sõber" Charlie Walker, kelle Jill hiljem reetis, tappes ta. Ta suri Sydney käe läbi. Jilli mängis Emma Roberts.
Scary Movie.
Ghostface esineb ka Scary Movie filmides, mis on Karje filmide paroodia.
Protokooperatsioon

Protokooperatsioon on kahe liigi vaheline ajutine ja fakultatiivne suhe, mis on mõlemale osapoolele kasulik.
Studia Vernacula

Studia Vernacula on Viljandi Kultuuriakadeemia rahvusliku käsitöö osakonna ajakiri.
Ajakiri ilmub kord aastas. Esimene number ilmus 2013. aastal.
Ajakirja toimetajad on olnud Priit-Kalev Parts ja Kadri Tüür.
Pamjati Vavilova

'Pamjati Vavilova' on musta sõstra sort. Tegu on saagika ja kasvutingimuste suhtes lepliku ning kergesti paljundatava põõsastaime ja marjakultuuriga.
Põõsas.
'Pamjati Vavilova' põõsas on keskmise kasvutugevusega ja püstise kasvulaadiga. Üsna talvekindel. 
Viljad.
Marjad on üsna suured, mustad ja läikivad ning asetsevad kobarates võrdlemisi tihedalt. Viljaliha on mahlane, hea maitsega. Sobib masinkorjeks.
Marjade valmimine on varieeruv ja sõltub paljudest teguritest, nii valmisid marjad (rohkem kui 90 % marjadest iseloomuliku musta värvusega) Soodla kandis (Eesti) 2015. aastal 15. juuliks.
Sordiaretus.
Musta sõstra sort 'Pamjati Vavilova' on aretatud Valgevene Kartuli ning Puu- ja Köögiviljanduse Teadusliku Uurimise Instituudis sortide 'Paulinka' ja 'Belorusskaja sladkaja' ristamisel.
Musta sõstra sortide 'Pamjati Vavilova' ja 'Öjebyn' ristamisel on saadud sort 'Asker'.
Soovitussortiment Eestis.
Alates 2001. aastast kuulub nii Eesti kodu- kui ka äriaedade soovitussortimenti.
2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised

2014. aasta Euroopa Parlamendi valimised olid 22. maist 25. maini 2014 toimunud valimised Euroopa Parlamenti. Vastavalt Euroopa Liidu Nõukogu ühehäälsele otsusele toimusid valimised kõigis Euroopa Liidu liikmesriikides samal nädalal igas riigis traditsiooniliselt välja kujunenud valimispäeval. 2014. aasta valimised olid kaheksandad üleeuroopaliidulised, alates esimestest otsestest valimistest 1979. aastal, ning kolmandad Euroopa Parlamendi valimised Eestis.
Valimised toimusid tavapärase juuni alguse asemel mai lõpul. Valimised otsustati ettepoole tuua, et anda rohkem aega Euroopa Komisjoni presidendi valimisteks ning kuna need oleks muidu langenud nelipühade nädalavahetusele, mil mitmes liikmesriigis on koolivaheaeg.
Valimispäevad.
 Elektrooniline hääletamine 15.–21. mai
 Eelhääletamine 19.–21. mai
Valimistulemused.
Valimised võitis Euroopa Rahvapartei, mis sai esialgsetel andmetel 212 kohta, sotsiaaldemokraadid tulid 186 saadikukohaga teiseks.
Sergei Paradžanov

Sergei Jossifovitš Paradžanov (armeenia keeles Սարգիս Հովսեփի Փարաջանյան (Sarkis Hovsephi Pharadžanjan), ka Սերգեյ Փարաջանով (Sergej Pharadžanov; gruusia keeles სერგო (სერგეი) ფარაჯანოვი (Sergo (Sergei) Pharadžanovi); 9. jaanuar 1924 Thbilisi – 20. juuli 1990 Jerevan) oli armeenia filmirežissöör, kes töötas Armeenias, Ukrainas ja Gruusias.
Elulugu.
Sergei Paradžanov sündis armeenia perekonnas Jossif Paradžanovi (Hovseph Paradžanov) ja Siran Bežanova pojana. Aastatel 1942—1945 õppis ta Thbilisi konservatooriumi lauluerialal ning Thbilisi raudteeinstituudi ehitusteaduskonnas. Aastal 1949 asus ta režissööri assistendina tööle A. Dovženko nimelisse Filmistuudiosse, kus ta töötas 1960. aastani. Hiljem oli ta režissöör stuudiotes Armenfilm ja Gruzija-film. 
Aastal 1952 lõpetas Paradžanov režissööri erialal VGIK-i, kus ta õppis Igor Savtšenko käe all. Tema diplomitöö oli film "Moldaavia muinasjutt" (Молдавская сказка). 
Professionaalselt hakkas ta filme tegema 1954. aastal. Tema režissööridebüüt oli film "Andrieș". Seejärel tegi ta peale mõne mängufilmi ka mitu dokumentaal- ja populaarteaduslikku filmi, sealhulgas "Наталия Ужвий", "Думка" ja "Золотые руки".
1964. aastal lavastas Paradžanov Mõhhailo Kotsjubõnski teoste ainetel filmi "Unustatud esivanemate varjud" (Тіні забутих предків) hutsuul Ivani elust. Film sai mitu auhinda rahvusvahelistel festivalidel ning Paradžanov sai tuntuks. 
Tema 1968. aasta film "Granaatõuna värv" (Նռան գույնը) jutustab poeetilise loo 18. sajandi rändlaulikust Sajath-Novast. Selle filmikeel on novaatorlik. Film koosneb mitmest miniatuurist. 
Aastal 1984 valmis Paradžanovil koostöös Davith Abašidzega gruusia legendi järgi film "Surami kindluse legend" (ამბავი სურამის ციხისა).
Aastal 1988 valmis tema viimane film "Ašik-kerib" (აშუღი ქარიბი) Mihhail Lermontovi muinasjutu "Ašik-kerib" järgi. 
Peale filmide lõi Paradžanov kollaaže. Paljusid nendest näidati näitustel. Nende reprosid võib näha Vassili Katanjani raamatus "Параджанов. Цена вечного праздника". Säilinud on ka Paradžanovi joonistused, sealhulgas "margid tsoonist", mis on joonistatud pastakaga tikutoosietikettidele.
Isiklikku.
Aastal 1955 abiellus ta kiievlanna Svetlana Štšerbatjukiga. Aastal 1958 sündis poeg Suren. Abielu lagunes 1961. Hiljem suhtles Paradžanov perekonnaga regulaarselt.
Armeeniakeelne Vikipeedia

Armeeniakeelne Vikipeedia (armeenia keeles Վիքիպեդիա Ազատ Հանրագիտարան) on vaba sisuga veebipõhise entsüklopeedia Vikipeedia armeeniakeelne versioon. 
Veebruaris 2003 alustatud võrguentsüklopeedias oli 1. detsembril 2014 kokku 140 087 artiklit, 3. oktoobril 2015 kokku 187 111 artiklit ja 22. veebruaril 2019 kokku 252 217 artiklit. 2019. aasta veebruari seisuga on armeeniakeelne Vikipeedia artiklite arvult 35. keeleversioon.
Praegu on seal artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Sajath-Nova

Sajath-Nova (armeenia keeles Սայաթ-Նովա, gruusia keeles საიათნოვა (Sajathnova), aserbaidžaani keeles "Sayat-Nova"; 1712 või 1722 Thbilisi – 22. september 1795) oli armeenia poeet ja ašuug, kes lõi heliteoseid mitmes keeles.
Ta emakeel oli gruusia keel.
Aastal 1759 ordineeriti ta Armeenia Apostliku Kiriku preestriks.
Tema abikaasa Marmar suri 1768, jättes Sajath-Nova nelja lapsega.
Sergei Paradžanovi 1968. aasta film "Granaatõuna värv" jutustab temast poeetilise loo.
Putuktoidulised taimed

Putuktoidulised taimed on taimed, kes kasutavad toiduks putukaid, teisi väikesi selgrootuid loomi ja protiste.
Eesti pärismaiste taimede seas on putuktoidulised 
Putuktoiduliste taimede hulka kuuluvad veel näiteks
Maailmas on putuktoidulisi taimi umbes 630 liiki.
Putuktoidulised taimed on fakultatiivsed heterotroofid, erinevalt enamikust taimedest, kes on obligaatsed autotroofid. Loomade püüdmiseks kasutavad taimed tavaliselt püünislehti.
Toomas Luhats

Toomas Luhats (sündinud 27. veebruaril 1979) on eesti meediajuht, produtsent ning endine raadio- ja teleajakirjanik. Ta on 1. juunist 2022 Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liige.
Toomas Luhats on lõpetanud 2001. aastal Concordia Rahvusvahelise Ülikooli meedia erialal. Ta on end täiendanud Columbia Ülikoolis New Yorgis, IESE Navarra ülikoolis Barcelonas, UCLA Andersoni ärikoolis Californias ja lõpetanud 2002. aastal Eesti Diplomaatide Kooli. 
Ajakirjanikuna on Toomas Luhats Eesti Rahvusringhäälingus juhtinud Eesti Televisiooni, Vikerraadio ja Raadio 2 hommikuprogramme, otseülekandeid, muusikasaateid, olnud laulupidude, "Tähelaeva" ja "Tööotsija" saatejuht ning saadete "Üheksandikud" ja "Teaduse superkangelased" produtsent. Ta on olnud Eesti Televisiooni ja Eesti Rahvusringhäälingu pressiesindaja ning töötanud ERR-i hanketoimetuses sarjade ja filmide ostjana. 
2013. aastast töötas Luhats televisiooni ja multimeedia hankejuhina Telia Eestis. 2016. aastast oli kinoketi Cinamon Holding kommertsdirektor ja juhatuse liige. 
2019. aastal naasis Luhats Eesti Rahvusringhäälingusse, kus hakkas looma ja arendama järelvaatamiskeskkondi. Ta on 2020. aastal avatud ERR-i veebikanali Jupiter kaasasutaja ning ta oli Jupiteri esimene peatoimetaja.
1. juunist 2022 töötab Toomas Luhats Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse liikmena. Ta kureerib Eesti Telefilmi ja ETV, ETV2, ETV+ programmide tööd ning on hankeprogrammi, programmiteenistuse ja voogedastusprogrammi Jupiter juhtidele partneriks. Eesti Telefilmis on ta kaasa aidanud sarjade "Eesti (täielik ja kontrollitud) ajalugu", "Legend elu ajal", "Elu võimalikkusest maal", "Von Fock", "Armukelm: Varastatud lootus", "Lühhike öppetus eesti kultuurist", "Pimeduses" ja "Tüdruk Tallinnast" tootmisele. 
2019. aastal tuli ta ETV mälumängu-saatesarja "Eesti mäng" üldvõitjaks.
Isiklikku.
Toomas Luhatsi isa oli Toivo Luhats. 
Tema abikaasa on teleprodutsent Triin Luhats, peres kasvab kaks last.
Granaatõuna värv

"Granaatõuna värv" on Nõukogude Liidus 1968. aastal valminud draamafilm, mis räägib poeetiliselt luuletaja Sajath-Nova elust.
Filmi lavastas Sergei Paradžanov. 
Tootmine ja näitamine.
Võtted toimusid Armeenias mitmes kohas, sealhulgas Lori maakonnas Ardvi küla Johannese kirikus.
Tsensuuri nõudmisel pidi Paradžanov filmi ümber monteerima ning asendama pealkirja "Sajath-Nova" pealkirjaga "Granaatõuna värv". 
Film esilinastus 29. augustil 1969. 
Üleliidulise vaataja jaoks monteeriti film Sergei Jutkevitši juhendamisel uuesti ümber. Sellest versioonist tehti kinodes näitamiseks 143 koopiat ning see tuli ekraanidele 1973. aastal, filmi vaatas kinodes 1,03 miljonit inimest.
Vardenis

Vardenis (armeenia keeles Վարդենիս) on linn Armeenia Gegharkhunikhi maakonna kagunurgas. 
Linn asub Masriki jõe orus. 
Vardenis paikneb pealinnast Jerevanist 170 km kaugusel ja maakonnakeskusest Gavarist 75 kilomeetri kaugusel. 
Linna haldusala on 3006 hektarit, millest linn ise hõlmab 736 hektarit. 
Linnastaatuse sai Vardenis 1995. aastal.
Bothrocophias

Bothrocophias on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Bothrocophias" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Arpa

Arpa (armeenia keeles Արփա, aserbaidžaani keeles Arpaçay) on jõgi, mille lähe on Armeenias ja mis voolab läbi Nahhitševani Aserbaidžaanis.
Jõelähe on Vajotsh Dzori maakonnas. Arpa on Araksi vasakpoolne lisajõgi. 
Arpa on 128 km pikk ja selle vooluhulk on 14 m³/s.
Jõe äärde ehitati 1980 Spandarjani veehoidla. Jõe ääres asuvast Areni-1 koopakompleksist avastati 2007. aastal Areni-1 veiniköök.
Joss Ackland

Sidney Edmond Jocelyn Ackland CBE, tuntud ka kui Joss Ackland (29. veebruar 1928 London, North Kensington – 19. november 2023) oli Inglismaa näitleja, kes on mänginud enam kui 130 filmi- ja seriaalirollis.
Ackland abiellus 1951. aastal Rosemary Kirkcaldyga ning oli abielus kuni Rosemary surmani 2002. aastal. Abielust sündis 7 last, 5 tütart ja 2 poega.
Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus

Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühendus (lühend ETTTÜ) on 1996. aastal asutatud ja 2. juunil 2014 taasasutatud mittetulundusühing, mis koondab Eesti teatri tehnilistel aladel töötavaid ja nende õpetamise alal tegutsevaid isikuid. Ühendus on avalikes huvides tegutsev eriala- ja ametiühing, mis kuulub katusorganisatsiooni Eesti Teatriliit.
ETTTÜ eesmärk on kaitsta oma liikmete kutsealaseid, sotsiaalseid ja majanduslikke õigusi. Oma eesmärkide saavutamiseks tegutseb ETTTÜ Eesti teatrite tehnilise personali ühiste huvide arendajana ja kaitsjana ning töösuundadeks on olla teatritehniline teabekeskus, luua eriaalane tööportaal, teha koostööd teatritehnilisi erialasid õpetavate haridusasutustega, uuendada kutsestandardeid ning korraldada ja vahendada täiendkoolitusi, eriaalast väljaõpet ja kutseeksameid.
Juhatus.
15. detsembri 2023. aasta seisuga on ETTTÜ juhatus kümneliikmeline.
Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühenduse aumärk.
Alates 2023. aastast annab ETTTÜ välja aumärki, mille pälvib igal aastal rahvusvahelisel teatripäeval, 27. märtsil üks vähemalt 15 aastat erialast tööd teinud loovtehniline töötaja, kelle töö ja pühendumus väärib kolleegide hinnangul tunnustust, Eesti Teatri Tehniliste Töötajate Ühenduse aumärgi. 2023. aastal sai aumärgi Ain Austa, 2024. aastal Taimi Põlme.
Eesti Tantsukunstnike Liit

Eesti Tantsukunstnike Liit (lühend: ETKL) oli Eesti mittetulundusühing, mis tegutses aastatel 2002–2016 ning ühendas nüüdis-, modern- ja džässtantsuga tegelevaid tantsukunstnikke. 
Alates 2012. aastast on Eesti Tantsukunstnike Liit Kultuuriministeeriumi tunnustatud loomeliit ja Eesti Teatriliidu liige.
2016. aastal ühinesid 1996. aastal asutatud Eesti Tantsuhariduse Liit ja 2002. aastal asutatud Eesti Tantsukunstnike Liit, uue liidu nimeks sai Eesti Tantsukunsti ja Tantsuhariduse Liit.
Eesti Muusikateatrite Vokaalsolistide Liit

Eesti Muusikateatrite Vokaalsolistide Liit oli aastal 2000 asutatud Eesti mittetulundusühing. Organisatsioon oli kustutatud Eesti äriregistrist 2010. aastal.
Organisatsiooni eestvedajaid oli Riina Airenne.
Eesti Jumestajate ja Grimeerijate Ühendus

Eesti Jumestajate ja Grimeerijate Ühendus (lühend: EJGÜ) on aastast 1997 tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kutselisi grimeerijaid ja jumestajaid.
EJGÜ eesotsas on Anu Konze.
Paavõlka järv

Paavõlka järv (ka "Tsilgutaja Väikejärv") asub Rõuge vallas Ruusmäest Hurda küla suunas umbes 3 km kaugusel. Järv jääb Luutsniku-Ruusmäe tee äärde.
Draama (teatrifestival)

Draama (kasutatud ka stiliseeritud nimekuju DRAAMA) on aastast 1996 Eestis toimuv teatrifestival. 
Festival toimus esimest korda 1996. aastal Tartus. Aastani 2001 korraldasid seda Eesti Teatriliit ja Vanemuine. Aastast 2004 on festivali korraldanud Eesti Teatri Festival.
Komöödia (festival)

"Komöödia" on aastast 2004 Eestis toimuv komöödialavastuste festival. 
Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival.
Draamake

"Draamake" on aastast 2006 Eestis toimuv lastelavastuste festival. 
Festivali on korraldanud SA Eesti Teatri Festival.
Lehtkuld

Lehtkuld ehk kuldfoolium on mitmekordse valtsimise teel saadud üliõhuke kullast leht paksusega 1/12 000 mm.
Kullalehti on mitmesuguse karaadi ja varjundiga. Kõige sagedamini kasutatakse 22-karaadist kollast lehtkulda. Hõbedavärvi valge lehtkuld sisaldab umbes 50% puhast kulda.
Lehtkulda kasutatakse kunstiteoste, nagu kujude ja ikoonide, niisamuti pildiraamide kuldamisel, samuti raamatute ehislõigete kuldamisel.
Musikverein

Musikverein ('Muusikaselts') oli aastatel 1835–1843 Tallinnas tegutsenud baltisaksa muusikaselts.
Seltsi kuulusid teiste seas bürgermeister G. Fr. Bunge (mängis fagotti) ja keeleuurija Ferdinand Johann Wiedemann (mängis klarnetit).
Musik- und Orchesterverein

Musik- und Orchesterverein oli aastal 1837 Tartus asutatud baltisaksa muusikaselts.
Fanta

Fanta on karboniseeritud karastusjook, mille omanik on USA ettevõte The Coca-Cola Company. Nimi Fanta on tuletatud saksakeelsest sõnast "fantastisch" ('fantastiline').
Ajalugu.
Teise maailmasõja puhkedes kehtestas USA Saksamaa-vastase kaubandusblokaadi, mistõttu The Coca-Cola Company tehastel tekkisid Saksamaal raskused Coca-Cola siirupi impordiga. Et vältida sellest tulenevat tehaste sulgemist, otsustas ettevõte muuta Saksamaa tehased iseseisvaks. Max Keith, kellele oli usaldatud vastloodud Coca-Cola Deutschlandi juhtimine, asus looma uut jooki ameeriklaste Coca-Cola asendamiseks, kasutades vaid kohalikke tooraineid. 1940. aastaks jõutigi toonase peakeemiku dr Scheteligi juhtimisel uue joogini. Jook oli apelsinimaitseline ning selle ühe põhikomponendina kasutati vadakut. Tootmiseni jõuti 1941. aastal, aastatel 1942–1949 lõpetati Coca-Cola tootmine Saksamaal täielikult ning selle asemel toodeti Fantat.
Fanta nime pakkus välja ettevõtte kauaaegne müügimees Joe Knipp. Idee tekkis sellest, et Max Keith korraldas nime leidmiseks ajurünnaku ning õhutas fantaasiat kasutama, mispeale Joe Knipp oligi pakkunud nime Fanta!
Pärast sõda taastas The Coca-Cola Company oma õigused ning sai sellega kaasa tehased, retseptid ja ka Fanta kaubamärgi koos sõja ajal teenitud kasumiga, kuid joogi tootmine lõpetati.
1955. aastal hakkas The Coca-Cola Company taas Fantat tootma, et konkureerida 1950. aastail edukalt uute toodetega turule tulnud Pepsiga.
Koostis.
Apelsini Fanta: vesi, suhkur, apelsinimahl kontsentraadist (5%), apelsiniekstrakt, süsihappegaas, happesuse regulaator, sidrunhape E330, antioksüdant, askorbiinhape (L-) E300, stabilisaator guarkummi E412, toiduvärv, karoteenide segud E160a.
Juuniorid

Juuniorid oli aastatel 1963–1965 tegutsenud Eesti biitmuusikaansambel. 
Ansamblisse kuulusid:
Georg Pomerants- soolokitarr; 
Toomas Kõrvits- rütmikitarr, laul; 
Henry Kirsipuu- löökriistad;
Juhan Hallistvee - basskitarr;
Jaak Jõemaa (1946) - basskitarr;
Reinhard Kristiansen - helitehnik.
Kalev (ansambel)

Kalev oli aastatel 1982–1992 tegutsenud Eesti bigbänd.
Ansambli eestvedaja oli Valter Ojakäär.
Prohvet (ansambel)

Prohvet oli aastatel 1986–1989 tegutsenud Eesti ansambel.
Ansambli eestvedaja oli Joel Steinfeldt.
Psycho (ansambel)

Psycho oli aastatel 1973–1978 tegutsenud Eesti "fusion"-ansambel.
Ansambli koosseisu kuulusid Andres Põldroo, Heigo Mirka, Paap Kõlar, Helmut Aniko.
Sireenide kalju

Sireenide kalju (itaalia keeles "Scoglio delle Sirene") on kaljusaar Itaalias Sitsiilias Türreeni mere Lipari saarestikus.
Saar kuulub halduslikult Messina provintsi Lipari valda.
Kaljusaar asub sissepääsul Vulcano saarel asuvasse Ponente sadamasse.
Rütmikud (ansambel 1948–1950)

Rütmikud oli aastatel 1948–1950 tegutsenud Eesti džässiansambel.
Ansambli eestvedaja oli Uno Naissoo.
Swing Club

Swing Club oli aastatel 1947–1957 tegutsenud Eesti svingansambel.
Ansambli eestvedaja oli Uno Naissoo, kellest sai sõjajärgsete kümnendite kõige olulisem uuendaja eesti džässis. Tema sümbioosi folkloorsest elemendist ja "west-coast-jazz"'ist peetakse eesti rahvusliku džässmuusika alguspunktiks.
Ansambli liikmete seas olid Ustus Agur, Ülo Vinter, Kalju Terasmaa, Karl Aavik, Peeter Saul, Aleksander Rjabov, Uno Loop jt.
Intellektuaalsed vestlused ja almanahh.
Ansambli üheks eripäraks oli klubiline tegevus: liikmeskonnas olid tähtsal kohal intellektuaalsed vestlused, sealhulgas huvituti väga "bebop"'ist. Peeti almanahhi, mis dokumenteerib autentselt üht osa eesti džässi ajaloost. Almanahh sisaldab üle 220 lehekülje muusikute artikleid ja omavahelist kirjavahetust. Ansamblil oli koguni oma džässiteoreetik – laulusõnade meister Heldur Karmo, kes ansamblis ei musitseerinud, kuid oli siiski ansambli liige.
August Georg Wilhelm Pezold

August Georg Wilhelm Pezold (5. august 1794 Rakvere – 12. märts 1859 Peterburi) oli baltisaksa maalikunstnik ja graafik.
Elulugu.
August Georg Wilhelm Pezold sündis Rakveres Rakvere kreisiarsti Johann Diedrich Pezoldi viielapselises peres. Ta sai pärast vanemate surma esialgu krahv Karl von Rehbinderi juures Virumaal Udriku mõisas koduõpetust, seejärel õppis alates 1808. aastast Tallinna toomkoolis ja aastatel 1812–1814 Tartu Ülikooli arstiteaduskonnas. Ülikooliajal avastas Pezold aga oma tõelise kutsumuse – kunsti ning 1814. aastal siirduski koos Otto Friedrich Ignatiusega Berliini kunsti õppima. Seal tegid nad Johann Gottfried Schadowi õpetamisel tutvust tollase Berliini klassitsismiga. Aastatel 1815–1816 elas Pezold Viinis, kus õppis põgusalt Viini Kunstiakadeemias ja Caroline Pichleri ateljees. Aastatel 1817–1818 rändas ta koos Ignatiuse ja Gustav Adolf Hippiusega Itaalias ning 1819–1820 Saksamaal ja Šveitsis, seejärel viibis veel Prantsusmaal, Inglismaal ja jälle Saksamaal. 
1821. aastast töötas Eesti- ja Liivimaal, sealhulgas Tartus ja Riias portretistina. Aastatel 1824–1830 oli ta õpetaja Smolnõi instituudis Peterburis, hiljem tegutses jälle Baltimail. 1837. aastal reisis ta Soomes ja Kesk-Euroopas, 1839. aastal sai Peterburi Kunstiakadeemialt vabakunstniku nimetuse. Pezold osales 1842. aastal Eestimaa Kirjanduse Ühingu asutamises, samast aastast töötas ta Peterburi Ülikooli ning mere- ja pedagoogilise instituudi joonistusõpetajana.
Looming.
Viinis ja Itaalias tegi Pezold peamiselt maastikuvisandeid ja portreid, 1820. aastaist on teada mitmesuguseid rahvatüüpe kujutavad portreejoonistused. Ka õlimaalidest ja litograafiatest on tuntuimad portreed. Tõi ühena esimestest baltisaksa kunsti eesti, liivi ja ka soome ainestiku. Pezoldi väheste religiooniteemaliste maalide hulka kuuluvad Türi Püha Martini kiriku altarimaalid „Kolgata“ ja "Püha õhtusöömaaeg" (1856). Teema poolest on „Kolgata“ tüüpiline näide historitsismiperioodi altarimaalist.
Vanemõde

Vanemõde on Andrus Kerstenbecki loodud Eesti diskoroki ansambel. Ansambli eripära on, et nii salvestustel kui ka kontsertidel on lisaks põhikoosseisule osalenud külalisena paljud tuntud Eesti muusikud.
Algul esitati ja lindistati Päratrusti repertuaari, siis tulid Nõukogude laulude töötlused ja muud koopiad nii välismaa kui ka Eesti hittidest.
Sal-Salleri ajal hakati ka oma lugusid tegema, tekste kirjutasid Hardi Volmer, Ivan Makarov, Henno Käo ja Jüri Leesment, saavutati küllaltki suur edu just tänu Modern Talkingu loo "Brother Louie" eestindamisega, millele kirjutas sõnad Hardi Volmer.
Sal-Salleri Soome elama siirdumisega jäi ka bänd soiku, esineti harva, aga samas lindistati erinevate solistidega uut materjali. 1980. aastate lõpus ja 1990. aastate algul muutus koosseis täiesti venekeelseks ning esineti põhiliselt Nõukogude Liidus.
Uuel Eesti ajal on tegutsemine olnud küllaltki kaootiline.
Vennad Urbid ehk Tarmo Urb ja Toomas Urb ei ole mitte kunagi olnud ansambli Vanemõde solistid. Küll aga kasutasid nad ansambli Vanemõde muusikuid oma laulu "Välgud peeglis" (tekst Artur Alliksaar) lindistamisel.
Säilinud kloaak

Säilinud kloaak on valdavalt tütarlastel soolte ja kuse- ja suguteede kaasasündinud väärarend. Säilinud kloaagi korral ühinevad pärak, tupp ja kuseteed ühissooleks. Säilinud kloaagi eeldatav esinemissagedus on 1: 20 000 elussünni kohta. 
Diagnoos.
Diagnoosimisel juhindutakse Eestis rahvusvahelise haiguste klassifikatsioonisüsteemist RHK-10. RHK-10 alusel kuulub säilinud kloaak alamjaotisse: [Q43.7]. 
Etioloogia.
Säilinud kloaagi etioloogia on ebaselge. Arvatakse, et looteil võib embrüonaalses arengus (4.–6. nädalal) ette tulla seisundeid, mil kloaagi vaheseina ei moodustu ning kloaak kogu ülejäänud prenataalse eluperioodi vältel ning ka pärast seda säilib. 
Ravi.
Meditsiiniteenistujate poolt pakutav ravi on valdavalt operatiivne. Operatiivse ravi õnnestumine oleneb oluliselt iga individuaalse vastsündinu anatoomilis-füsioloogilistest eripäradest.
Masis

Masis (armeenia keeles Մասիս) on linn Armeenias Ararati maakonnas Jerevanist 9 km kagu pool. 
Linn paikneb Hrazdani jõe vasakkaldal. Ta asub Jerevani ja Ararati vahel ning on üks Araratile lähemaid asulaid.
Linna pindala on 5,7 km² ja elanike arv 22 200 (2009). Asustustihedus on umbes 3900 in/km².
OÜ Juveel

OÜ Juveel on Eesti ja Soome kapitalile põhinev ettevõte, mis tegeleb väärismetall- ja metallesemete ning vääriskividega ehete tootmise ja turustamisega. 
Ajalugu.
Ettevõtte eelkäija on 1923. aastal asutatud ettevõte Roman Tavast. Teise maailmasõja järgsetel aastakümnetel kujunes ettevõte endise Nõukogude Liidu üheks suuremaks hõbeda- ja juveelitoodete valmistajaks, kus kõrgajal oli üle 800 töötaja. 1990. aastate algus avas lauanõudele, märkidele ja ehetele uued turud Läänes, Rootsis loodi müügifirma Estonian Juveel AB. OÜ Juveelile pandi alus aastal 1994, kui varem Nõukogude ajal ümber nimetatud Tallinna Juveelivabrik erastati. Erastamisel moodustati kaks ettevõtet: OÜ Juveel ja OÜ Roman Tavast.
Tänapäev.
Ettevõte jätkab traditsioonilist tegevussuunda, eksportides toodangut nii Ida- kui ka Lääne-Euroopasse, samuti SRÜ riikidesse. OÜ Juveel meistritekoda asub Tallinnas (Kadaka tee 36). Seal toodetakse suurem osa tootevalikust, ka lauahõbe.
OÜ Juveel alla kuuluvad ka kauplused nimega Eesti Juveel: Kadaka tee 36, Kristiine Keskuses, Rocca al Mare keskuses, Järve Keskuses ja Tartus Tartu Kaubamaja Keskuses.
OÜ Juveel loodud ehteid müüvad ka paljud edasimüüjad üle Eesti.
Bränd LUMMUS.
Ettevõte tõi aastal 2015 turule aksessuaaridebrändi Lummus, mille ehete disaineriteks on Krista Lehari, Gvido Valickis, Birgit Skolimowski. Hiljem lisandus tiimiga uus disainer - Siim Anton, kelle inspiratsioonist sündis Kollektsioon “Tammetunne”. Lummus on Eestis tööstuslikult toodetud disainehete bränd, mis sisaldab erinevaid, Eestist inspireeritud kollektsioone, mida aja jooksul lisandub. 
Senised kollektsioonid:
Akzo Nobel Baltics AS

Akzo Nobel Baltics AS on Eesti värvitootmisettevõte.
Ettevõtte asutasid 1987. aastal Eesti Kolhoosiehitus ja Soome Sadolin nimega "EKE Sadolin S. P." Asutamise ajal oli see Eesti (tollal veel Eesti NSV) esimene ettevõte, mis loodi väliskapitali abiga. 12. detsembril 1984 avati Rapla Pinotexi tootmistsehh. Uue ühisettevõtte nime all alustati tootmist Raplas 2. septembril 1987. 1989. aasta lõpus avati alküüditsehh, kus hakati tootma alküüdvärve ja lakke. 
Ettevõtte juhtkond asub Tallinnas Tobiase tänaval. Akzo Nobel Baltics AS Rapla tehas asub Kastani tänav 7.
1993. aastal korraldati ettevõte ümber, uueks nimeks sai "ES Sadolin AS." 1995. aastast kuulus ES Sadolin rahvusvahelisse kontserni Akzo Nobel. 2011. aastast oli ettevõtte nimi Akzo Nobel Baltics AS. Ehkki ettevõte nimi muutus, jäi kaubamärgina kasutusele nimi Sadolin.
Madde Kalda

Madde Kalda (aastani 1925 Magdalena Alavina, aastatel 1925–1936 Magdalena Kalda, aastast 1936 Madde Kalda; 23. august 1903 Põikma, Hageri kihelkond, Harjumaa – 6. aprill 1984 Väike-Maarja) oli eesti kirjanik.
Ta sündis talupidaja tütrena, õppis Hageri vallakoolis ja Hageri Haridusseltsi koolis, mille lõpetas aastal 1917. Ta töötas aastatel 1923–1925 Kernu, Hageri ja Vao vallavalitsuses sekretäri abina, seejärel oli ta koduperenaine Väike-Maarjas. Aastatel 1978–1981 elas ta Muhu saarel Tamse külas, seejärel Väike-Maarjas, kus ta ka suri.
1978. aasta romaanivõistlusel märgiti ära tema "Vigalast Siberimaale", mis lühendatult ilmus 1981. aastal pealkirjaga "Seitse tähte taeva Sõelas". See oli autori ema eluloole ja perekonnapärimustele rajanev detailiehe ja olustikuliselt usaldusväärne, rohke etnograafilise ainestikuga jutustus Läänemaa küla- ja mõisarahva elust 19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses. Teos pälvis sooja vastuvõtu.
Isiklikku.
Tema tütar oli kirjandusteadlane Maie Kalda.
Hüvitusfond

Hüvitusfond on Eesti rahandusministeeriumi alluvuses töötanud asutus, mis tegutses aastatel 1993–2003.
Ettevõtte eesmärk oli rahuldada erastamisväärtpaberite ehk EVP-de omanike rahalisi nõudeid õigusvastaselt võõrandatud vara kompenseerimise teel.
Alates 1996. aastast tegutses ettevõte avalik-õigusliku juriidilise isikuna. Asutust juhtis seitsmeliikmeline nõukogu.
Kokku korraldas fond 17 võlakirjaemissiooni 609 miljoni krooni väärtuses.
Hüvitusfond lõpetas rahandusministri käskkirjaga tegevuse 20. mail 2003.
Konkurentsiamet

Konkurentsiamet on Justiitsministeeriumi valitsemisalas olev valitsusasutus, mis teostab riiklikku järelevalvet ja kohaldab riiklikku sundi järgmistes valdkondades:
Konkurentsiameti peadirektorina tegutses 2008-2022 Märt Ots ja 2022. aastast Evelin Pärn-Lee.
Kulp

Kulp on tavaliselt kausja kaha ja selle suhtes täisnurgi kinnitatud varrega tööriist, millega reeglina segatakse ja tõstetakse potist kaussi või taldrikusse suppi, kastet ja muid vedelaid toiduaineid.
On ka tavapärasest arusaamast erineva kuju ja funktsiooniga kulpe: mesinduses kasutatakse mesilaste liigutamiseks sülemikulpi, küttesüsteemide hooldamisel on abivahendiks pikendatava varrega tahmakulp. Söögi keetmisel (aga mitte toidu ettetõstmiseks) on kasutusel vahukulp.
Kulp (täpsustus)

Kulp on mitmetähenduslik sõna:
Lazdona

Lazdona on küla ("ciems") Lätis Madona piirkonnas ja Lazdona valla halduskeskus.
Lazdona asub merepinnast 145 meetri kõrgusel. Külas on kool, kultuurimaja ja raamatukogu. Sinna jäävad Klubsi, Lazdona 1, Rāceņi ja Lazdonas skola bussipeatus.
Lazdona asub 3 km kaugusel Madona linnast, küla lähedal asuvad Lazdona järv ja Rāceņi järv. Osa külast jääb Prauliena valda, kus moodustab iseseisva küla Lazdona 1. Küla on kujunenud endise Lazdona mõisa keskuse juurde.
Looduskaitse all on Lazdona mõisa tamm ja vaher ümbermõõduga 4,02 m.
Ļaudona

Ļaudona (kuni 1926. aastani Liograde) on küla ("ciems") Lätis Madona piirkonnas, Ļaudona valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 90 meetri kõrgusel.
Ļaudona asub 19 km kaugusel Madona linnast. Külas asub Teiči looduskaitseala keskus. Kultuuri- ja haridusasutustest on seal keskkool, kultuurimaja ja raamatukogu. Külas on Dārzniecība, Aptieka, Radziņi Ļaudona 1, Ļaudona ja Toce bussipeatus.
Esimest korda on Ļaudonat mainitud 1457. aastal. Külas asub teises maailmasõjas langenud sõdurite ühishaud, mis on tähistatud mälestusmärgiga.
Ļaudona piiskopilinnus on kultuurimälestisena riikliku kaitse all. Regionaalse kaitse all on Ļaudona keskaegne kalmistu. 
Ļaudonaga on kokku kasvanud endine Toce küla, kus oli 2008. aastal 86 elanikku. Toce tekkis endise Toce Karjamõisa ("Tootzen") juurde. 1977. aastani asus seal Ļaudona neljaklassiline vene õppekeelega kool.
Küla läbib Aiviekste luha looduspark, selle lõunaosa jääb Driksna nõmme loodusparki. Looduskaitse all on Vilnas fabrika ('villavabriku') nimeline kaitstav ala, Ļaudona oru veskijärve sanglepp, Ļaudona Pārupe kalmistu männid, veel kaks mändi, üks hõberemmelgas, Aiviekste tänava tamm, Aiviekste tänava sanglepp ja sanglepp ümbermõõduga 2,61 meetrit.
Kalsnava raudteepeatus

Kalsnava on raudteepeatus Lätis Pļaviņase–Gulbene raudteel. 
Raudteepeatus asub Madona piirkonnas Kalsnava vallas. Peatus asub Pļaviņase raudteejaamast 25,1 ja Riia jaamast 137 km kaugusel.
Raudteejaam avati koos raudteega aastal 1903, toona kandis see nime Veckalsnava raudteejaam. Kalsnava nime hakkas jaam kandma aastal 1929. Avamisel jäi see Kalsnava kihelkonda Veckalsnava mõisa maadele. Tänapäeval on jaamast saanud raudteepeatus.
Peatuses peatuvad reedeti ja pühapäeviti Riiast Madonasse sõitvad rongid, laupäeviti ja pühapäeviti aga Gulbenest Riiga sõitvad rongid.
Noor-Eesti Loomekeskus

Noor-Eesti Loomekeskus (NELK) oli Tartus, Kastani tänav 38 endises Greifi trükikoja majas tegutsenud loomemajandusettevõtete kogum. Noor-Eesti loomekeskus koondas üle kümne ettevõtte, mis tegelesid moega, rätsepatööga, trummide valmistamisega, väikeste laste arendamisega loovustundides jms. MTÜ korraldas ka mitmesuguseid kultuuriüritusi nagu näitused, kontserdid, teatrietendused ja animefestival.
Äriregistris registreeriti MTÜ 15. aprillil 2010, see kustutati registrist 10. septembril 2014.
MTÜ Noor-Eesti Loomekeskus juhataja oli Lemmit Kaplinski. Loomekeskuse tegevuse lõppedes jätkasid nende projektidega Trükimuuseum ja Studio Tartuensis.