tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Roosterind-tüll

Roosterind-tüll ehk mornel ("Eudromias morinellus") on väike kurvitsaline.
Süstemaatika ja välimus.
Taksoni kirjeldas Carl von Linné 1758. aastal teoses "Systema Naturae" nime "Charadrius Morinellus" all.
Roosterind-tüll on monotüüpne liik (alamliike ei eristata).
Käsitlemise põhjused perekonnas "Eudromias" on
Roosterind-tüll on umbes rästa suurune, kehapikkusega 20–24 cm . Tal on kõigis sulestikes selge hele ja pikk kulmutriip, mis ulatub kuklale, moodustades sellel v-kujundi (sarnaselt nõmmelõokesega); hele kaarjas puguvööt, rohekaskollased jalad ja mustjas nokk.
Levik ja bioloogia.
Roosterind-tülli pesitsusareaal on ulatuslik, hõlmates mägesid Euraasia põhjaosas ja Alaska lääneosas. Talvitusareaal hõlmab Vahemere ümbruse Põhja-Aafrika ja Lähis-Ida kuni Iraanini.
Kesk-Euroopas jääaja reliktina säilinud populatsioonid on jäänud haruldaseks.
Morneli maailma populatsiooni hinnatakse küll kahanevaks, kuid liiki peetakse sellegipoolest praegu soodsas seisundis olevaks. Euroopa mornelid rändavad väikestes salkades ja laial rindel, tehes rändepeatusi kindlaks kujunenud kohtades. Nad lahkuvad pesitsusaladelt augustis ja septembris ning tagasiränne algab hilises veebruaris või märtsis. Nad pesitsevad eraldi paaridena maist augustini. Vanalinnud võivad ööbida seltsingus. Ka talvitusalal tegutsevad mornelid seltsinguliselt.
Mornel pesitseb kiltmaadel ja mägedes hõreda taimkattega lauskjal lagemaastikul. Ka sambla, madala rohu või samblike ja kaljupaljanditega arktilises ranniku ja sisemaa tundras. Rändel peatuvad mornelid lühikese taimestikuga avamaastikul, nagu nõmmedel ja kesapõldudel. Mornelid talvitavad kivistes ja põõsastega steppides, poolkõrbetes ja kultuurmaastikus.
Morneli pesa on madal lohk paljal pinnasel või madalas taimistus. Sobiva elupaiga piiratuse puhul võivad nad pesitseda kahe kuni viie paarilistes hajali rühmades. Pesad rajatakse tavaliselt teineteisest paarsada meetrit kuni mitu kilomeetrit eemale
Kurnas on kaks kuni neli muna, need on seemiskollase, kollaka või roheka taustaga ja kirjatud mustjaspruunide tähnidega.
Mornel on segatoiduline lind. Loomse toidu moodustavad erinevad selgrootud: mardikad, kahetiivalised, liblika röövikud, sihktiivalised, sipelgad, ämblikud, teod ja vihmaussid. Taimne toit on lehed, seemned, marjad ja õied (nt kukemarja perekonnast).
Eestis.
Roosterind-tüll on väikesearvuline hajus läbirändaja, kevadrändel maikuu teisel poolel, sügisrändel augusti lõpus ja septembris.
Rändel morneleid kohatakse üksikult või mõne (väga harva üle kümne) isendilistes rühmades, madala rohukasvuga mererannikul ja sisemaal küntud põldudel. 
Roosterind-tüll leiti Eestis esmakordselt 1870. aastatel Tartu juures 
, praeguseni on liiki Eestis kohatud rohkem kui 30 korral; morneleid on maastikul raske leida, neid rändab Eestist tõenäoliselt läbi rohkem, kui praegu arvatakse .
Meedias.
1990. aastate alguses avaldati ajakirjas Eesti Loodus järjejutuna Bengt Bergi "Minu sõber mornel" ("Min vän fjällpiparen").
Nimetused.
Roosterind-tülli on enam kui kolmveerand sajandi jooksul nimetatud mitmeti:
Kolonisatsioon

Kolonisatsioon ehk koloniseerimine (ladina sõnast "colere" 'asustama, kultiveerima, harrastama, hoolitsema, valvama, austama') on maa-ala asustamine. Algselt viitas termin üksnes inimestele, kuid 19. sajandil hakkasid biogeograafid kõnelema kolonisatsioonist ka lindude, bakterite ja taimede puhul.
Inimeste puhul on kolonisatsioon kitsam termin kui sellega seotud mõiste kolonialism. Kolonisatsioon viitab üksnes rändele, näiteks kolooniate, kaubakontorite ja istanduste rajamiseks, samas kui kolonialism hõlmab ka uutel asualadel elavate inimeste valitsemist.
Zorg

Zorg on Eesti "metal"-ansambel. Zorgi muusikasse on segatud "industrial"'i, hiphoppi, triphoppi ja rahvamuusikat. Zorg asutati 1999. aastal Tallinnas.
Ajalugu.
Zorg loodi 1999. aasta alguses, kui Tallinnas Lilleküla Gümnaasiumis tegutsenud ansambel Creature läks laiali ning Creature'i liikmed Tanel, Joel, Indrek ja groZmot (Toomas) moodustasid uue ansambli, mille stiiliks oli algselt planeeritud triphop. 
Algselt pidi Zorgist tulema hoopis midagi muud. Kogu seltskond kuulas innukalt Massive Attacki ja Trickyt ning Zorgi signatuuriks pidi saama spagetivesterni "kauboikitarridega" maitsestatud triphop.
Kohe alguses liitus bändiga ka Renx ehk Dr.R, kes samal ajal tegi Lilleküla Gümnaasiumis "funk metal"'i bändi Rhapsody. 
Esialgu planeeritud muusikastiilist sai õige pea midagi hoopis karmimat. Paraku kiskus see suund väga kiiresti käest ning ainsateks lugudeks, mille puhul esialgne kavatsus ehk veidi läbi kumab, on "Daydream" ja "Voices Of Silence". Kõik ülejäänud lood löövad puhta tööstusmürana otse kõrva.
Esimesed lood salvestati 1999. aasta keskel ning muusikastiiliks jäi industriaalse alatooniga metal. 
Detsembris 1999 hakati muusikat levitama internetis. 
Aastal 2001 liitus Zorgiga Riina – bänd tutvus temaga Eesti (ulme)kirjaniku Karen Orlau kaudu, kes on kirjutanud mitme "Artificiali" loo sõnad.
2004. aasta alguses soojendas Zorg Clawfingerit ja avaldas LP singli “Activator”, millel lugu “The One” remiksisid No Big Silence, DJ Critikal, Forgotten Sunrise, Barbariz, Virx ja Zorg ise. Plaadi lõpulugu on ligi 30-minutiline suurvorm "Activator", mille algus on tänaseni Zorgi kontserdi intro. Järgnes pikem stuudiopaus.
4. märtsil 2011 pärjati Zorg Radio Mania aasta üllataja muusikaauhinnaga.
7. oktoobril 2011 ilmus Zorgi esimene muusikavideo, mis oli tehtud piksillatsioonitehnikas ja valmis Fork Filmi abiga. Video on albumi nimiloole “Rooste”.
2013. aastal ilmunud Kukerpillide 40 tegevusaastat tähistanud plaadi jaoks salvestas Zorg oma versiooni loost "Jahitrofeed". "See lugu on käinud minuga kaasas lapsepõlvest saati. Miski imeline jõud ja sõnum on selles loos," kommenteerib loo valikut Zorgi laulja Lemo. 
24. mail 2013 ilmus Saksamaal internetikogumik "Depeche Rock Covers vol. 2", mille väljaandja pöördus Zorgi poole palvega teha kogumiku jaoks üks lugu. Bänd valis selleks loo "Behind The Wheel".
14. aprillil 2014 ilmus kolmas stuudioalbum – "Hüperborea". Plaadil on 10 uut lugu, 2 kaverit ja 2 remiksi. Uut albumit reklaamiv ringreis tehti koos "rap metal"'i bändiga Driven. Bänd esines kontsertidega Tallinnas, Tartus, Võrus, Narvas ja Pärnus.
Nicolae Linca

Nicolae Linca (2. jaanuar 1929 Blaj, Alba maakond – 28. juuni 2008 Feisa, Jidvei vald, Alba maakond) oli Rumeenia poksija.
Linca võitis II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta oli esimene Rumeenia poksija, kes on tulnud olümpiavõitjaks.
Linca osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Günther Heidemannile (SÜV) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Linca sai II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali 10. Euroopa meistrivõistlustel (Varssavi, 1953), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Zygmunt Chychłale (Poola) ning 11. Euroopa meistrivõistlustel (Lääne-Berliin, 1955), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Hippolyte Annex'ile (Prantsusmaa). Ta osales II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Carmelo Bossile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Üldtunnustatud raamatupidamisprintsiibid

Üldtunnustatud raamatupidamisprintsiibid ehk GAAP-printsiibid (inglise keeles "GAAP, Generally Accepted Accounting Principles") on raamatupidamisaruannete rahvusvaheliselt üldtunnustatud printsiibid , mis on valdavad USA raamatupidamispraktikas.
Rosalba Carriera

Rosalba Carriera (7. oktoober 1675 Chioggia Veneetsia – 15. aprill 1757 Veneetsia) oli rokokoostiili viljelev Itaalia maalikunstnik, Veneetsia koolkonna esindaja. Nooremas eas keskendus ta miniatuuride maalimisele, hiljem sai tuntuks pastellmaalijana.
Elulugu.
Veneetsias sündinud Rosalbal oli kaks õde ning temast endast sai väljapaistev ja imetletud Itaalia rokokoo portreemaalija. Lapsena hakkas ta ema abistades valmistama pitsmustreid.
Nuusktubaka populaarsuse kasvades hakkas Carriera maalima miniatuure nuusktubakakarpide kaantele ning oli esimene kunstnik, kes kasutas sel eesmärgil vandlit. Järk-järgult arenes see tegevus portreemaalimiseks, mis alal ta oli pastellmaali teerajajaks.
Carriera pika elu viimased aastad olid traagilised, sest tema nägemine kadus täielikult, mille üheks põhjuseks võis olla ka miniatuuride maalimine nooruses. Ta elas oma perekonnast kõige kauem ja veetis viimased eluaastad majakeses Veneetsias, kus ta ka suri.
Semjon Ignatjev

Semjon Denissovitš Ignatjev (vene keeles "Семён Денисович Игнатьев"; 1. september 1904 – 27. november 1983) oli NSV Liidu riigitegelane ja julgeolekuülem.
Elukäik.
Semjon Ignatjev sündis Venemaa Keisririigis Hersoni kubermangus Karlivkas vaese talupoja peres. Tööle asus ta juba kümneaastaselt, mil koos isaga lahkus kodukülast tööle Termizi puuvillapuhastustehasesse, hiljem töötas ta lukksepaõpilasena Amirabadi raudteetöökojas.
1919. aasta lõpus sai temast Buxoros (ka Buhhaara) raudteepeadepoo komsomoli sekretär. 1920. aastal võeti ta Buhhara väegrupi poliitosakond, kuid juba järgmisel aastal suunati Tšekaa sõjaväeosakonda. Mõni aeg hiljem omakorda Buhhara vabariigi miilitsa peavalitsusse. Ignatjev töötas mõnda aega ka Turkenstani Komsomoli organiseerimisosakonnas aga ka ametiühingutes Usbekistanis ja Kirgiisias. 1926. aastal astus ÜK(b)P-sse.
1931. aastal astus ta Stalini-nimelisse Üleliidulisse Tööstusakadeemiasse lennukiehituse inseneritehnoloogia erialale. Pärast akadeemia lõpetamist 1935. aastal, määrati Ignatjev Keskkomiteesse, kus ta töötas sekretär Andrei Andrejevi alluvuses.
Oktoobrist 1937 kuni veebruarini 1943 oli ta Burjaatmongoli ANSV esimese sekretärina. 1943. aasta jaanuaris edutati ta Baškiiria oblastikomitee esimeseks sekretäriks, kus ta töötas 20. aprillini 1946. 
1946. aastal, kui jälle reformiti partei keskaparaati, moodustati Keskkomitees parteikaadri kontrollimise valitsus, mille juhatajaks määrati KK sekretär Nikolai Patolitšev ning viimase esimeseks asetäitjaks Semjon Ignatjev.
Aastatel 1947–1949 oli Ignatjev Valgevene NSV kommunistliku partei teine sekretär. 1949. aastal määrati ta aga ÜK(b)P Keskkomitee Kesk-Aasia büroo sekretäriks ja KK volinikuks Usbeki NSV-s.
Aastatel 1950–1952 juhatas Ignatjev Keskkomitee partei-, ametiühingu- ja komsomolikaadri osakonda. 9. augustil 1951 määrati ta arreteeritud Viktor Abakumovi asemel juhtima Riikliku Julgeoleku Ministeeriumi (MGB). Selles ametis oli ta tsiviilisik, sõjaväelist auastet talle ei antud.
RJM-i tööle asudes vahetas ta viivitamatult välja ministeeriumi juhtkonna: Stalini korraldusel võttis ta tööle mõnikümmend oblastikomitee sekretäri, kes määrati organisatsiooni erinevaid allüksusi juhtima. RJM-s tuli tal lahendada ka Stalini kavandatud Arstide süüasi.
Pärast Stalini surma märtsis 1953 vabastati Ignatjev ametist, Riikliku Julgeoleku Ministeerium liideti Siseministeeriumiga ning viimase etteotsa määrati Lavrenti Beria. Samal ajal kustutati Ignatjev ka NLKP Keskkomitee Presiidiumi liikmete nimekirjast, kus ta oli olnud oktoobrist 1952. Ta määrati Keskkomitee õiguskaitseorganeid suunavaks sekretäriks, kuid juba kuu aega hiljem, s.o 6. aprillil 1953 võeti ka sellelt ametikohalt maha.
9. detsembrist 1953 kuni 14. juunini 1957 oli Ignatjev uuesti Baškiiria oblastikomitee esimene sekretär. Pärast seda aga Tatarimaa oblastikomitee sekretär 28. oktoobrini 1960, mil tollane NLKP esimene sekretär Nikita Hruštšov ta pensionile saatis.
Semjon Denissovits Ignatjev suri Moskvas 27. novembril 1983 ning on maetud Novodevitšje kalmistule.
Edward Lee Thorndike

Edward Lee Thorndike (ka Ted Thorndike; 31. august 1874 Williamsburg, Massachusetts – 9. august 1949 Montrose, New York) oli Ameerika Ühendriikide psühholoog.
Ta töötas peaaegu kogu karjääri Columbia Ülikooli Õpetajate Kolledžis. Teda peetakse moodsa hariduspsühholoogia rajajaks (1903. aastal võttis ta kasutusele mõiste "educational psychology"). 1910. aastal asutas ta ajakirja Journal of Educational Psychology, 1913–1914 ilmus kolmeköiteline "The psychology of learning", ta on avaldanud ka raamatuid algebra ja aritmeetika õppimise kohta. 1912. aastal oli ta Ameerika Psühholoogide Assotsiatsiooni president.
Elulugu.
Edward Thorndike sündis Massachusettsi osariigis Williamsburgis 31. augustil 1874.
Ta lõpetas 1891. aastal Roxbury Latin Schooli, sai 1891 bakalaureusekraadi Wesleyan Universityst ja 1897 magistrikraadi Harvardi Ülikoolist.
Harvardi päevil huvitas teda see, kuidas loomad õpivad, ning töötas koos William Jamesiga. Tema peamiseks huviks oli "inimene" loomas ("animal "man""). Thorndike'i on nimetatud Ameerika võrdleva psühholoogia pioneeriks.
1898. aastal kaitses Thorndike Columbia Ülikoolis doktorikraadi James McKeen Cattelli (tuntud kui psühhomeetria looja) juhendamisel. Seejärel asus tööle Columbia Ülikooli Õpetajate Kolledžisse psühholoogia õppejõuna. Seal töötades uuris ta õppimist, õpetamist ja vaimsete võimete testimist. Thorndike lõi oma õppimisteooria, tuginedes uurimistööle loomadega. Tema doktoriväitekiri ("Animal intelligence: an experimental study of the associative processes in animals") oli esimene psühholoogiauurimus, kus uuritavateks objektideks ei olnud inimesed. Thorndike huvitus loomade võimest õppida imitatsiooni ja jälgimise kaudu. Selle testimiseks lõi ta nn "puzzle box"'i, kus enamasti kasutas ülesannete lahendamisel kasse.
Thorndike uuris ka täiskasvanute õppimist ning uskus, et õppimisvõime ei vähene enne 35. eluaastat, misjärel see hakkab langema 1% aastas.
Thorndike sõnastas õppimises järgmised seadused:
Isiklikku.
1900. aastal abiellus Elizabeth Moultoniga ja neil oli viis last.
Email

Email on valge või värviline klaasjas kattekiht, millega kaetakse või dekoreeritakse metalli, keraamika või klaasi pinda. Koostise ja omaduste järgi eristatakse läbipaistvat, läbipaistmatut ja sillerdavat emaili.
Email on peeneks jahvatatud klaas. Seda valmistatakse värvilistest klaasidest või läbipaistvast klaasist, millele lisatakse pigmente. 
Kasutatakse metallil, klaasil ja keraamikal. Keraamikas nimetatakse neid glasuuripealseteks värvideks või glasuuripealseteks emailideks.
Sõna "email" on tulnud ülemsaksa keelest "smelzan" 'sulatama', vanaprantsuse sõnast "esmail" või ladina sõnast "smaltum."
Keraamilisi esemeid katvat emailjat kihti nimetatakse glasuuriks.
Metallil.
Metallesemete emailiga kaunistamise tehnikad on
Keraamikal.
Glasuur ja glasuuripealne maal. Tavaliselt põletatakse temperatuuril 750–850 °C.
Zemgale

Zemgale (ka Semigalia või Sem(i)gallia (läti keeles "Zemgale", saksa keeles "Semgallen", poola keeles "Semigalia", leedu keeles "Žiemgala", liivi keeles "Zemgāl") on Läti ajalooline ja etnograafiline piirkond riigi keskosas, mis mõne kirjelduse kohaselt hõlmab ka tänapäevase Leedu alasid.
Zemgalega piirnevad ajaloolised piirkonnad Sēlija, Samogiitia, Kuramaa ja Liivimaa. Piirkond on peamiselt tasane. Kõige tähtsamad jõed on Daugava ja Lielupe. Suurim linn on Jelgava, kunagise Kuramaa ja Zemgale hertsogiriigi pealinn. 
Piirkonda kuuluvad Jelgava linn ning Auce, Baldone, Dobele, Engure, Iecava, Jaunpilsi, Jelgava, Ozolnieki, Rundāle, Tērvete, Tukumsi ja Vecumnieki omavalitsus. 
1795–1918 kuulus Zemgale haldusjaotuses Kuramaa kubermangu ning läks koos selle territooriumiga pärast Esimest maailmasõda Läti Vabariigile.
Piirkonna nimi on tulnud muistse balti rahva semgalite nimetusest. 13. sajandist on seeli rahvalt nime pärinud Sēlijat peetud Zemgale osaks, tänapäeval moodustab see Zemgale valimisringkonna idaosa. Ka ajalooline Sēlija hõlmab osa Kirde-Leedust.
Tērvete piirkond

Tērvete piirkond (läti "Tērvetes novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Tērvete piirkonna elanikest lätlasi 77,84%, leedulasi 8,34%, venelasi 7,39%, valgevenelasi 4,26% ja muust rahvusest inimesi 2,18%.
Piirkond moodustati 2002. aastal kolmest vallast (Bukaiši, Augstkalne ja Tērvete vald. 2021. aastal liideti Tērvete piirkond Dobele piirkonnaga.
Lubāna piirkond

Lubāna piirkond (läti keeles "Lubānas novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Jaunpiebalga piirkonna elanikest lätlasi 95,7%, venelasi 2,3% ja teistest rahvustest inimesi 2%.
Piirkond moodustati 2007. aastal Lubāna linnast ja Indrāni vallast. 2021. aastal liideti Lubāna piirkond Madona piirkonnaga.
Skrunda piirkond

Skrunda piirkond oli Läti 1. järgu haldusüksus Kuramaal.
Piirkond moodustati 2009. aastal Skrunda linnast ja neljast vallast (Nīkrāce, Raņķi, Rudbārži ja Skrunda vald).
2021. aastal liideti Skrunda piirkond Kuldīga ja Alsunga piirkonnaga uueks, Kuldīga piirkonnaks.
Baltlased

Baltlased ehk balti rahvad on rühm Läänemere-äärseid rahvaid, kes kõnelevad balti keeli, mis on indoeuroopa keelkonda kuuluv keelerühm. 
Balti rahvad pärinevad indoeuroopa hõimudest, kes asusid Moskva, Oka ja Volga jõe valglas ning nendest mõnevõrra lääne pool. 
Tänapäeval on balti rahvastest säilinud vaid idabalti rahvad: leedulased ja lätlased (sh latgalid). Läänebalti hõimud – preislased, jatvingid, galindid jts – on välja surnud. 
Balti hõimude sekka kuulusid ka kuralased, semgalid, seelid, samogiidid, aukštaidid, skalvid, sembid, natangid, varmid, pogesaanid, pomesaanid, bartid ja nadruvid.
Aija Andrejeva

Aija Andrejeva, esinejanimega Aisha (hääldus [aiʃa]; sündinud 16. jaanuaril 1986 Ogres Lätis), on Läti laulja.
Ta esindas Lätit Eurovisiooni lauluvõistlusel 2010 Norras Bærumis lauluga "What For?", ja jäi esineses poolfinaalis viimaseks.
Gidon Kremer

Gidon Kremer (läti "Gidons Krēmers"; sündinud 27. veebruaril 1947 Riias) on Läti viiuldaja ja dirigent.
1980. aastal emigreerus ta Nõukogude Liidust ning asus elama Saksamaale.
1996. aastal asutas ta kammerorkestri Kremerata Baltica, mis koosneb Läti, Leedu ja Eesti noortest muusikutest ning on pälvinud rahvusvahelist tunnustust.
Aleksei Širov

Aleksei Dmitrijevitš Širov (vene "Алексей Дмитриевич Широв", läti "Aleksejs Širovs"; sündinud 4. juulil 1972) on Läti ja Hispaania malesuurmeister.
1990. aastate algusest on Širov püsinud maailma tippmaletajate seas, jõudes 1998. aastal reitingutabeleis 4. kohale. Ta on ka tuntud malekirjanik.
Širov on mitu korda võitnud ka Paul Kerese mälestusturniiri.
Rainis

Rainis (õieti Jānis Pliekšāns; 11. september (vkj 30. august) 1865 – 12. september 1929) oli läti luuletaja, näitekirjanik, tõlkija ja poliitik. Tema tuntumad teosed on "Uguns un nakts" ("Tuli ja öö", 1905) ning "Indulis un Ārija" ("Indulis ja Ārija", 1911), tema sulest pärineb kõrgelt hinnatud Goethe "Fausti" tõlge. Rainise teosed on avaldanud väga olulist mõju läti kirjanduskeelele, tema peateoseis leiduv rahvuslik sümbolism on olnud kesksel kohal läti rahvusluse arengus. Rainise abikaasa oli Aspazija.
Aspazija

Aspazija (õieti Elza Pliekšāne, sünninimi Johanna Emīlija Lizete Rozenberga, ka Elza Rozenberga; 16. märts 1865 – 5. november 1943) oli läti luuletaja ja näitekirjanik. Tema abikaasa oli Rainis.
Elukäik.
Aspazija sündis ja kasvas jõukas talunikuperes Jelgava lähedal. Osaledes liikumise Uus Vool ("Jaunā strāva") tegevuses, tutvus ta Jānis Pliekšānsi ehk Rainisega, kes oli üks liikumise juhte. Nad abiellusid 1897. aastal. Lühikest aega elasid nad Leedus Panevėžysis. Kui Rainis arreteeriti ja mõisteti viieks aastaks (1897–1903) Venemaale pagendusse, järgnes Aspazija talle. Hiljem naasid mõlemad Lätisse.
Pärast 1905. aasta revolutsiooni puhkemist põgenesid Aspazija ja Rainis arreteerimise kartuses Šveitsi, kus elasid 1905–1920. Pärast I maailmasõja lõppu naasid nad iseseisvasse Lätisse. Aspazija oli tegev naisliikumises ning astus ka Läti Sotsiaaldemokraatlikku Töölisparteisse.
Kirjanduslik tegevus.
Aspazija esimesed kirjutised on realistlikud, ent enamik tema loomingust võib liigitada uusromantismi alla. Leidub nostalgilisi tagasivaateid minevikule, näiteks näidendi "Vaidelote" (1894) tegevus toimub 14. sajandil Leedu suurvürstiriigis.
Aspazija tuntumate teoste hulka kuulub näidend "Hõbelinik" ("Sidraba šķidrauts", 1905).
Kristen Schaal

Kristen Joy Schaal (sündinud 24. jaanuaril 1978 Longmontis Colorados) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Ta on hollandi ja saksa päritolu.
Pärast Northwesterni ülikooli lõpetamist läks ta New Yorki, et alustada koomikukarjääri. 2005. aastal sai ta tuntuks, kui ajakiri New York rääkis temast artiklis "The Ten Funniest New Yorkers You've Never Heard Of" ('kümme naljakaimat newyorklast, kellest sa kuulnud ei ole').
Käibevara

Käibevara (inglise keeles "floating assets", saksa keeles "die Gegenstände des Umlaufvermögens", soome keeles "vaihto-omaisuus") on majandusüksuse käsutuses mingil hetkel olevad ainelised ehk materiaalsed, ettevõtte käibesse investeeritud ja seal püsivalt ringlevad rahasummad ehk käibekapital.
Lähtudes majandusüksuse jooksvast majandusarvestusest on käibevaraks majandusüksuse vara, mis ei ole: ettevõtte lühiajalised aktivad, väärtpaberid, mitmesugused nõudeõigused; muu materiaalne vara, mis muudetakse rahaks ehk rahastatakse ettevõtte normaalse tegevuse käigus tavaliselt ühe aasta või tootmistsükli jooksul.
Raamatupidamiskohustuslike majandusüksuste igapäevastes raamatupidamistoimingutes, vastavalt Raamatupidamise seaduse lisale nr 1 käsitletakse käibevarana
Käibekapital

Käibekapital on käibevarasse investeeritud kapital, mis muudetakse rahaks ehk rahastatakse ettevõtte normaalse tegevuse käigus tavaliselt ühe aasta või tootmistsükli jooksul ).
Käibekapital hõlmab käibevarade ringlust, s.o käibevarasse tehtavate investeeringute juhtimist ja lühiajaliste kohustuste kasutamist, mille tulemusel lüheneb kapitaliseotuse aeg ning paraneb ettevõtte likviidsus. Ettevõtte likviidsust analüüsitakse eelkõige maksevõime (ehk likviidsuse) suhtarvude kaudu.
Matti Maimets

Matti Maimets (sündinud 30. aprillil 1956) on eesti arst.
Ta lõpetas aastal 1974 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1980 Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna.
Ta on Tartu Ülikooli Kliinikumi sisekliiniku nakkushaiguste osakonna juhataja ja Tartu Ülikooli sisekliiniku infektsioonhaiguste õppetooli dotsent/juhataja. Matti Maimets on teaduste kandidaat meditsiini erialal. 
17. septembril 2018 teatati, et Keskkriminaalpolitsei pidas ta kinni kahtlustatuna sotsiaalministeeriumi HIV-i ravimite komisjoni liikmena korduvas altkäemaksu võtmises mitmetelt ravimfirmadelt.
Pere.
Tema isa Olev Maimets oli Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud.
Tema vend on Toivo Maimets.
Olev Maimets

Olev Maimets (9. mai 1929 – 1. juuni 1996 Tallinn) oli Tartu Ülikooli anatoomiaõppejõud.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Pere.
Olev Maimets oli kaks korda abielus. Tema pojad on Matti Maimets ja Toivo Maimets. Insener Olev Maimets on tema vennapoeg.
Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut

Tartu Ülikooli molekulaar- ja rakubioloogia instituut (ka TÜMRI, TÜ MRI, MRI) on Tartu Ülikooli instituut loodus- ja täppisteaduste valdkonnas. Instituut loodi 1990. aastal.
Juhid.
Instituudi juhid:
Eesti Teadusfond

Eesti Teadusfond (lühend ETF) oli riikliku teaduspoliitika elluviimiseks, teadusprojektide finantseerimiseks loodud asutus.
ETF-i ülesandeks oli:
Asutus loodi 1990. aastal riigiasutusena, 1997. aastal reorganiseeriti sihtasutuseks, 2012. aastal kujundati ETF ümber Eesti Teadusagentuuriks.
Seemiskollane

Seemiskollane (prantsuse keeles "chamois", inglise keeles "buff") on üks kollastest värvitoonidest, hele kergelt ookerkollase või kollakaspruuni poole kalduv, seemisnaha värvust meenutav tuhmjas kollane toon.
Variatsioonid.
1821. aasta värviõpikus "Werner's Nomenclature of Colours" esineb toon "buff orange", soe pruunikas või oranžikas kollane toon, mis segatakse oranžkollasest ("Dutch orange") ja sieenast. Näidetana loodusest on nimetatud jäälinnu silmatriip, valgeõielise kiviroosiku ("Cistus") tolmukad ja ruuge natroliit. Värvitoon on oranžikas hele kollane .
Prantsuskeelne värvinimetuste portaal pourpre.com annab seemiskollase vasteks tuhmkollaste toonide värvivahemiku .
Veebivärv "Buff" on kas tuhmkollane või oranžikas kollakaspruun .
Nathan Brooks

Nathan Eugene Brooks (27. veebruar 1933 Cleveland – 14. aprill 2020) oli USA poksija.
Brooks võitis kärbeskaalus (kuni 51 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Brooks poksis jaanuarist 1953 kuni juulini 1958 elukutselisena. Ta osales kokku 19 kohtumisel ning võitis neist 10 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 4 nokaudiga) kohtumist.
Giovanni Santi

Giovanni Santi (1435 Corbordolo – 1. august 1494 Urbino) oli "quattrocento" Itaalia maalikunstnik ja sisekujundaja, Raffaello Santi isa. Ta sündis Colbordolos Urbino hertsogiriigis. Mõnda aega oli ta väikekaupmees; seejärel õppis ta Piero della Francesca käe all. Teda mõjutas Fiorenzo di Lorenzo ja arvatavasti oli ta mõnda aega Melozzo da Forlì abiline ja sõber. Ta oli Urbino hertsogi õukonnamaalija ja maalis mitmeid altarimaale.
Luule ja 15. sajandi maalikunstnike loend.
Tema luule seas on eepos ühe oma patrooni, Urbino hertsogi Federico III da Montefeltro auks, millele järgnes arutlus maalimise teemal.
Seejärel loetleb Santi üles endale teadaolevate kuulsate 15. sajandi Itaalia ja Flandria kunstnike nimed.
Kuula (album)

"Kuula (album)" on spetsiaalselt 2012. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse jaoks loodud minialbum (EP), mis sisaldab Eestit Eurovisioonil esindanud Ott Leplandi loo "Kuula" nelja erikeelset versiooni. "Kuula" kõlab albumil eesti-, hispaania-, vene- ja ingliskeelsena. Aapo Ilvese eestikeelsed sõnad on eri keeltesse seadnud Stanislav Bulganin.
Charles Adkins

Charles Adkins (ka Chuck Adkins; 27. aprill 1932 Gary, Lake'i maakond, Indiana osariik – 8. juuli 1993 Gary, Lake'i maakond, Indiana osariik) oli USA poksija.
Adkins võitis I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Elukutselisena.
Adkins poksis elukutselisena augustist 1953 kuni jaanuarini 1958. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 17 (sealhulgas kaheksa nokaudiga) ja kaotas viis (neist neli nokaudiga).
Maksevõime kordaja

Maksevõime kordaja on ettevõtte finantsjuhtimises kasutatav maksevõime suhtarv. Maksevõime kordaja näitab ettevõtte suutlikkust korraga katta kõik lühiajalised võlgnevused lühiajalise varaga. 
Maksevõimeliseks arvestatakse varad, mida saab kiiresti rahaks teisendada, säilitades raamatupidamisliku väärtuse. Et kõik võlgnevused samal ajal tasuda, peab ettevõtte maksevõime kordaja olema 1 või suurem. Maksevõime kordajat nimetatakse ka likviidsuskordajaks või happetestiks.
Valem.
formula_1
Äriline rakendus.
Oluline on tähele panna, et kaupu ei arvestata maksevõime kordajas, küll aga lühiajalise võlgnevuse kattekordajas. Kordajate abil saab kontrollida ettevõtte elujõulisust, kuid see ei anna täielikku ülevaadet ettevõtte seisundist. Näiteks kui ettevõttel on suur hulk laekumata arveid, mille maksetähtaeg on pikk (näiteks 120 päeva), ning kohe tuleb tasuda olulisi ärikulusid ja lühikese tähtajaga arveid, siis maksevõime kordaja ei peegelda probleemi, kuid tegelikult saab ettevõttel kohe raha otsa. Vastupidi, kui ettevõtte klientide maksetähtajad on lühikesed ning tähtajad tarnijatele on pikad, siis võib maksevõime kordaja olla väga väike, samas ettevõte suurepärases seisus.
Happetest.
Sageli kasutatakse maksevõime kordajat viitamaks raha kordajale.
formula_2
Floyd Patterson

Floyd Patterson (4. jaanuar 1935 Waco, Clevelandi maakond, Põhja-Carolina osariik – 11. mai 2006 New Paltz, Ulsteri maakond, New Yorgi osariik) oli USA poksija.
Patterson võitis II keskkaalus (kuni 75 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Patterson poksis septembrist 1952 kuni septembrini 1972 elukutselisena. Ta osales kokku 64 kohtumisel. Ta võitis neist 55 (neist 40 nokaudiga) ja kaotas 8 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 1 kohtumise.
Patterson on olnud mitmekordne ja noorim elukutseliste absoluutne maailmameister. Tema kõige kuulsamad vastased olid Ingemar Johansson, Sonny Liston ja Muhammad Ali.
Delphi (programmeerimiskeel)

Delphi (erinevad versioonid kannavad nimesid Borland Delphi, Inprise Delphi, Turbo Delphi, Codegear Delphi ning alates 2010. aastast Embarcadero Delphi) on firma Borland poolt välja töötatud programmeerimiskeel ja graafiline arenduskeskkond. 2015. aastal ostis Idera Software ära tarkvara arendaja Embarcadero, kuid säilitas selle oma allüksusena ning ka programmeerimiskeskkonna nimi jäi endiseks.
Keele süntaksi poolest on tegemist Object Pascali dialektiga.
Tüll (perekond)

Tüll ("Charadrius") on lindude perekond tülllaste sugukonnast.
Tüllid on väiksed lühikese nokaga kahlajad. Tiivad on terava otsaga ja alla 150 mm pikad. Paljudel liikidel on näol või kuklal valged ning kaelal või rinnal mustad laigud. Tavaliselt on pika saba lõpus must triip. Udusulis poegadel on kuklal valge laik.
Eesti liigid.
Eestis on kohatud viit selle perekonna liiki:
Bengt Berg

Bengt Magnus Kristoffer Berg (9. jaanuar 1885 – 30. juuli 1967) oli rootsi ornitoloog, kirjanik, fotograaf ja filmitegija.
Eesti keeles.
Bengt Bergi mitu teost on ka eestindatud.
Maksevõime suhtarvud

Maksevõime suhtarvud e indikaatorid (inglise keeles "financial ratios") on ettevõtte maksevõime hindamiseks kasutatavad suhtarvud. Levinumad maksevõime suhtarvud on:
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja

Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on likviidsuse suhtarv, mis näitab, kas ettevõtte suudab majandusaasta kohustusi täita. Sellega võrreldakse käibevara ja lühiajalist võlgnevust. Lühiajalise võlgnevusega kattekordajat nimetatakse ka käibekapitali kordajaks või lihtsalt lühiajaliseks kordajaks.
Valem.
formula_1
Äriline rakendus.
Lühiajalise võlgnevuse kattekordaja annab ülevaate ettevõtte likviidsusest turul ja võimekust täita kohustusi võlausaldajate ees. Kattekordaja kõlblikkus erineb tööstusharude kaupa, kuid üldiselt peetakse heaks suhtarvu vahemikus 1,5–2. Kui ettevõtte lühiajalise võlgnevuse kattekordaja jääb sinna vahemikku, siis see näitab head lühiajalist finantsseisundit. Kui lühiajalised võlgnevused ületavad käibevara (kattekordaja on alla 1), võib ettevõttel esineda raskusi lühiajaliste kohustuste täitmisega. Liiga suur lühiajaline kordaja võib tähendada, et ettevõte ei kasuta oma käibevara tõhusalt. Samuti võib see näidata probleeme käibekapitali haldamisega. 
Väike väärtus (alla 1) näitab, et lühiajaliste kohustuste täitmine võib olla raskendatud. Kuid väike väärtus ei ole siiski kriitiline probleem. Näiteks kui organisatsiooni pikaajalised väljavaated on head, saab vahel lühiajalisi kohustusi katta pikemaajaliste väljavaadete arvelt. On ärisid, mille lühiajalise võlgnevuse kattekordaja on tavaliselt alla ühe. Näiteks kui kaupade käive on kiirem kui tasumistähtajad, võib lühiajaline suhtarv olla alla ühe. 
Teisi tegureid mitte arvestades on võlausaldaja jaoks, kes ootab 12 kuu jooksul makset, parem suur kui väike lühiajaline suhtarv, sest suur suhtarv tähendab suuremat tõenäosust, et 12 kuu sisse jäävad kohustused suudetakse täita.
Jaxy

Jaxy on 1995. aastal moodustatud eesti rokkansambel. 
Ansamblis musitseerivad Ott Jalakas, Kertu Vaino, Veiko Tõkman, Viktor Vassiljev, Kristo Rajasaare, Elmu Värk, Raul Vaigla, Risto Rebane ja Aulis Nemvalts.
Blowing a Fuse

"Blowing a Fuse" on ansambel Jaxy 1997. aastal ilmunud album.
Marja poe varing

Marja poe varing (tuntud ka kui Marja poe katastroof) oli 1994. aasta 12. veebruari pärastlõunal toimunud varing Tallinnas tegutsenud Marja poes. Ehitusvea tõttu väsis müügisaali lage toestanud tala, mis purunedes põhjustas katuse ja lae kokkukukkumise. Õnnetuses sai kohapeal viis inimest surma ja kolmteist sai vigastada, neist üks suri hiljem haiglas. Üks laps jäi õnnetuses orvuks.
Õnnetus.
1994. aasta 12. veebruaril oli Marja poes tavalisest rohkem inimesi, sest õhtul oli Lillehammeri taliolümpia avamine ja enamik linlasi soovis omad sisseostud hommikul teha. Pärastlõunal oli poes juba rahulikum, kui kassapidaja kuulis äkki vorsti- ja lihaleti juures raksatust. Tunnistaja Leida Laane sõnul: «Kõik ragises ja mürises. Ripplagi hakkas alla kukkuma, seejärel tulid robinal paneelid». Õnnetuspaigale kiirustas 11 kiirabiautot, kaks reanimobiili, päästeteenistus ja politsei kogu Tallinnast. Kuna Tallinna päästjatel polnud raske- ja eritehnikat, siis kutsuti kohale Eriautobaasi kraana, mille abil prooviti tõsta varisenud paneele. Et Eriautobaasi kraana nokk oli selleks tööks liialt lühike, tuli erafirmalt tellida tööks sobilikum kraana. Päästeoperatsioon lõppes kell kaks öösel, kui kõik paneelid oli majast välja saadud. 
Fotod õnnetuspaigalt ja varingu likvideerimiselt.
Rahvusarhiivi fotode andmebaas sisaldab fotosid õnnestuspaigalt ja varingu likvideerimiselt. Fotode numbrid arhiivis: 0-174037, 0-174038, 0-245123, 0-245124, 0-245125, 0-245126, 0-245127, 0-245128, 0-245129, 0-245130, 0-245131, 0-245132, 0-245133, 0-245134, 0-245135. Fotode otsimisel võib kasutada väljal Sisu kirjeldus ka fraasi "Marja poe".
Põhjused.
Uurimiskomisjon selgitas, et katuslae varingu põhjustas Kuldnoka tänava poolt teisele postireale toetuva betoontala toesõlme purunemine. Betoneerimise eel oli autorijärelevalve tala üle vaadanud ja nõudnud lisaarmatuuri panekut. Seda ehitajad aga ei teinud, ning 17 aastat hiljem tala väsis ja varises alla. Otseseid süüdlasi pole tänaseni teada.
Ülesehitus.
Uue kaupluse projekti hakkasid Voldemar Herkel, Kalle Rannula ja arhitektuuribüroo Harmin koostama 1994. aasta kevadel. Esimese korruse konstruktsioonid on betoonist, seinad betoonplokkidest, teine korrus seisab metallkarkassil. Poerahva soovide järgi projekteeriti kauplus osaliselt ilma vahelaeta, et katuseaknast kumav valgus langeks alati kohale, kus õnnetuse põhjustanud tala alla varises. Uue hoone ehitus algas 1994 sügisel, maja avati 30. juunil 1995.
Vahejuhtumid.
Kummaline lugu juhtus aga siis, kui Päästeamet läks Siseministeeriumilt erafirmast saadud arvega raha kraana töö kuludeks välja kauplema. Toonane siseminister Heiki Arike küsis üllatunult: "Miks te siis kraanasid tellite, kui teil raha ei ole?".
Soov.ee

Soov.ee on kuulutuste veebiportaal, mis on loodud ajalehe Soov juurde.
Protsendipunkt

Protsendipunkt (lühend PP) on ühik, millega väljendatakse protsendimäärade aritmeetilist vahet.
Protsendipunkt on ühik, millega väljendatakse mingi protsendimäära (protsentides avaldatud osamäära) muutu. See leitakse kahe protsendimäära vahena, lahutades suuremast protsendimäärast väiksema.
Oskuskeeles (näiteks majandusmatemaatikas) lähtutakse seejuures järgmisest:
Beverly Hills

Beverly Hills on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis Los Angelese maakonnas. Seda ümbritsevad Los Angeles ja West Hollywood. 
Beverly Hills sai linnaõigused 28. jaanuaril 1914. Linn on saanud nime Beverly Farmsi piirkonna järgi Beverly linnas Massachusettsi osariigis.
Beverly Hills on tuntud luksusliku elustiili ja kuulsate elanike poolest, kelle seas on tippjuhte, kunstnikke, filmitähti. Seal asub ka tuntud luksuspoodide piirkond Rodeo Drive.
Linna pindala on 14,79 km². 2020. aastal oli seal 32 701 elanikku. Beverly Hills asub keskmiselt 79 m kõrgusel merepinnast.
Beverly Hillsi järgi on saanud pealkirja teleseriaal "Beverly Hills, 90210".
Roheline Värav (portaal)

Roheline Värav ehk GreenGate oli keskkonnateemaline Eesti veebiportaal, mis tegutses Eestimaa Looduse Fondi eestvedamisel aastatel 1999–2015.
Selle portaaliga oli seotud ka ajaleht Roheline Värav, mis ilmus aastatel 2001–2011.
Massaciuccoli järv

Massaciuccoli järv (itaalia "lago di Massaciuccoli") on rannikujärv Itaalias Lucca provintsis. 
Järve ümbritseb suurim märgala Toscanas. 
Järve pindala on 6,9 km², keskmine sügavus 1,6 m, kohati 3–4 m. 
Järv ja seda ümbritsev märgala on tekkinud kunagisest laguunist mere taganemise ja jõesetete kuhjumise tagajärjel.
Järv on sajandeid olnud Aafrikas talvituvate rändlindude peatuspaigaks. Kallastel kasvab rikkalikult mitmesuguseid kõrrelisi, nagu harilik pilliroog ("Phragmites australis") ja tarnu. Massaciuccoli on üks peamisi lääne-mõõkrohu ("Cladium mariscus") kasvukohti Itaalias.
Massaciuccoli kuulub Migliarino, San Rossore Massaciuccoli loodusparki ning on linnukaitseala. Loodusmatkajate jaoks on ehitatud laudteid ja linnuvaatlusonne. 
Järve ökoloogilist tasakaalu ohustab vee eutrofeerumine. Lindude arvukust mõjutas veel hiljuti ka jahipidamine. Järve ilmet on kujundanud aegade jooksul kaevatud kuivenduskanalid ning turbatööstus ja klaasitööstusele vajaliku liiva kaevandamine 20. sajandil. 
Järve merepoolses küljes paikneb Torre del Lago küla, millele 1938. aastal lisati Puccini nimi järve ääres aastaid elanud helilooja mälestuseks.
Kirjendamine

Kirjendamine ehk kirjendi tegemine on raamatupidamiskohustuslaste jooksvas asjaajamises majandustehingute teadaolevate andmete kandmine mis tahes dokumendile või registrisse ).
Lendav Läänlane

Lendav Läänlane tüübitähisega "DeM 31" oli aastal 1935 Eestis valminud elektriliste veomootorite ja diisel-jõuallikaga laiarööpmeline mootorvagun.
Vagun valmis Raudtee Peatehastes Tallinna–Haapsalu liini tarbeks. Mootorvagun komplekteeriti diiselmootoriga Taanist, veoelektrimootoritega Rootsist, generaatori valmistas Eesti Volta tehas. Saksamaal Berliini ja Hamburgi vahel ühendust pidanud Lendava Hamburglase ("Fliegender Hamburger") eeskujul nimetati vagun Lendavaks Läänlaseks. 
Sõit Tallinnast Haapsallu kestis ligikaudu kaks tundi, Rohuküla sadamast sai laevaga jätkata reisi Kuressaarde.Tänaseks pole säilinud ühtegi selle rongi vagunit. 
Sama nime kannab ka üks Elroni FLIRT-tüüpi elektrirong.
Tehnilised andmed.
Tehnilised andmed:
Piero del Pollaiolo

Piero del Pollaiolo (1441 Firenze – 1496 Rooma), tuntud ka kui Piero del Pollaiuolo või Piero Benci, oli "quattrocento" Itaalia maalikunstnik Firenzest. Tema vend Antonio oli samuti maalikunstnik ja vennad töötasid sageli koos. Piero teine vend Simone oli arhitekt. 
Kunstnik suri Roomas 1496. aastal.
Giorgio Vasari "Kunstnike elulood" sisaldab Piero del Pollaiolo biograafiat.
MAN Lion's City

MAN Lion's City on Saksa bussitootja MAN linnabuss. 
Esimene Lion's City valmis 1996. aastal. 
Eestis kasutab neid busse peamiselt Tallinna Linnatranspordi AS, kellel on 25 lühikest ja 10 lõõtsaga Lion's City bussi. 2017. aastast on ka AS-il Sebe Tartus kolm seda marki lühikest gaasibussi.
Lisaks kasutab neid Tallinna Lennujaam.
Eesti Talurahva Liit

Eesti Talurahva Liit oli 1917. aastal Põhja-Eestis asutatud erakond, Eestimaa kubermangus.
Eesti Talurahva Liidu tegevuses osalesid: Konstantin Päts, Friedrich Karl Akel ja Ado Birk.
ETL ja Eesti Maarahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat.
John Roberts

Jonathan "John" Roberts (sündinud 1979) on USA filminäitleja.
Eesti Maarahva Liit

Eesti Maarahva Liit (lühend EMRL; nimetatud ka: Maaliit) oli 1917. aastal Eestimaa kubermangu Lõuna-Eestis asutatud erakond.
Eestimaa Kubermangu Ajutises Maanõukogus.
EML ja Eesti Talurahva Liidu nimekirjast valiti 1917. aastal Eestimaa Kubermangu Ajutisse Maanõukogusse 13 esindajat.
Asutavas Kogus.
Asutava Kogu valimistel 1919. aastal valiti EML nimekirjast Asutavasse Kogusse: Konstantin Päts, Jaan Teemant, Jaan Hünerson, August Jürmann, Jüri Uluots, Karl Ipsberg, Jaan Raamot, Kristjan Haho.
1919. aastal toimunud Asutava Kogu valimistel sai EML (8 kohta), kehvi valimistulemusi seostati selle liidri Konstantin Pätsi tõttu, kes oli ka Ajutise Valitsuse peaminister - Vabadussõja aegsete vabaduste kitsenduste ning majanduslike ebameeldivustega. Samuti oli Eesti Maarahva Liit ainsa legaalse parteina tegutsenud ka Saksa okupatsiooni ajal ning omas seega saksa okupatsioonivõimudega koostööd teinud kollaboratsionistide mainet.
EML tegevuses osalesid: Kristjan Arro, Konstantin Päts, Jaan Hünerson, Jaan Raamot, Jüri Uluots ja Otto Tief.
1920. aastal reorganiseeriti EML Põllumeeste Kogudeks.
Audru polder

Audru polder on Pärnu maakonnas Audru aleviku ja Valgeranna vahelisest 2,5 kilomeetri pikkusest alleest lõuna poole jääval ranna-alal asuv Eesti esimene polder, mis rajati 1938. aastal üleujutuste vastu. Ligi 2000 hektari suurune Audru polder on paljude linnuliikide pesitsus- ja läbirändeaegne puhkepaik ning kuulub Natura 2000 võrgustiku linnualade hulka.
Budism ja Põhjala

"Budism ja Põhjala" on Tallinnas toimuv iga-aastane rahvusvaheline konverents Läänemere maade budismi teemal.
Konverentsi eesmärk on uurida budismi ajalugu Eestis ja Põhjamaades, käsitledes budismi kui kultuurinähtust nii ajalises kui ka kultuurilises kontekstis. Konverents paigutab ühise laua taha teadlased ja budistid ning annab osalejatele ülevaate Läänemere maade kultuuride budistlikust ühisosast.
Kuna Eestis ei ole kohalikku budismi ajalugu veel põhjalikult uuritud, arendab MTÜ Eesti Njingma teadlaste ja budistide rahvusvahelist koostööd Eesti ja Põhjamaade kultuuriajaloo budistliku aspekti uurimiseks.
Esimene konverents "Budism ja Põhjala" toimus aastal 2007. Osalejaid on olnud Eestist, Lätist, Leedust, Soomest, Rootsist, Peterburist, Burjaatiast, Mongooliast, Indiast, Taiwanilt jm. 2008. aasta konverentsi fookuses oli Eestis kasvanud budist parun Roman Ungern von Sternberg.
Projekti idee autor on Vello Väärtnõu, teostajaks MTÜ Eesti Njingma. Vastutav kontaktisik on Eesti Njingma sekretär Marju Broder. Konverents "Budism ja Põhjala" toimub tavaliselt Tallinna Ülikooli ruumides.
Jeruusalemma mäe lahing

Jeruusalemma mäe lahing toimus Liivi sõja Vene-Liivi sõja ajal 11. septembril 1560 Tallinna linnakaitse ning Moskva tsaaririigi vägede vahel.
Lahing toimus kahes jaos. Algul lõid tallinlased puruks venelaste eelsalga, kuid hiljem sundis venelaste peavägi tallinlasi linna taganema. Venelased põletasid maha Tallinna ümbruse külad ning lahkusid Paidesse teise salga juurde.
Lahing on jäädvustatud 1561. aastal maalitud õlimaalil, kus on kujutatud vanim teadaolev Tallinna vaade. Lahingus hukkunud suurkaupmehele püstitati ka monument, mis on teadaolevalt vanim mälestusmärk Tallinnas.
Lahingust.
Vana-Pärnust ja mujalt Läänemaalt röövretkelt tulnud venelaste väesalk seadis oma laagri üles Harku mõisas. Tõenäoliselt ei olnud see salk huvitatud kokkupõrkest Tallinna linnaga, kuid on võimalik, et oodati Paide alt tulevat teist salka ja koos oleks üritatud Tallinna piirama asuda.
Venelaste väesalgast teada saanuna otsustasid tallinlased rünnata. 11. septembri varahommikul tungiti kallale ühele venelaste eelsalgale. Tallinlaste poolel oli kokku umbes 250 ratsanikku ja 500 jalameest, nende hulgas Toompea aadlikke ja mõisamehi, raehärrasid, lihtsaid linnakodanikke, kaupmeheselle ja Mustpeade vennaskonna liikmeid, samuti sulaseid. Vene poolel olevat osalenud kuni 6000 sõdalast, kuid see on tõenäoliselt liialdatud arv.
Esimene lahing leidis aset Tallinna lähedal liivaluidetes Vana-Pärnu maantee ümbruses umbes Rahumäe ja Nõmme vahel. Tallinlased lõid puruks venelaste eelsalga, võtsid ära nende Läänemaalt röövitud sõjasaagi ning võtsid vangi ka mõned venelased. 
Venelastele tuli mõne aja pärast appi nende peasalk. Teine lahing toimus umbes Pärnu maantee viadukti ja Tondi raudteeülesõidu vahel. Sellal paiknes umbes praeguse Tallinna Ühisgümnaasiumi kandis Jeruusalemma mägi, mistõttu lahingut tunti kui "lahingut Jeruusalemma mäe taga". Osa tallinlaste salgast oli hakanud venelastelt saagiks saadut rüüstama, osa mõisamehi põgenes ja venelaste peavägi sundis tallinlasi linna taganema. Venelaste saagiks langes kaks tallinlaste välisuurtükki koos neid vedanud rae hobustega.
Tallinlasi langes lahingus tõenäoliselt ligi 60. Venelased kogusid kokku oma surnud, põletasid need koos kättemaksuks süüdatud Tallinna ümbruse küladega ning lahkusid Paidesse teise salga juurde.
Mälestuse jäädvustamine.
Kuna lahingus hukkus hulk nimekaid Toompea aadlikke ja linnakodanikke, nende seas ka kümme Mustpeade vennaskonna liiget, jäädvustati lahing tänini säilinud õlimaalil, mis valmis 1561. aastal ja mille võimalik autor on Lambert Glandorp. Mustpeade või Glandorpi epitaafi nime all tuntud maalil on kujutatud ja nimeliselt ära toodud kümme vennaskonna liiget, kes lahingus vaenlase käe läbi langesid. Mälestusmaali teeb ajalooallikana eriti väärtuslikuks asjaolu, et seal on kujutatud vanim teadaolev Tallinna vaade.
1688. aasta Samuel Waxelbergi koostatud Tallinna plaanil märgistatud neljast monumendist asub kaupmees Blasius Hochgrevele püsititatud mälestusrist oma algsel kohal Marta tänaval, 1554–1557, Tallinna Suurgildi oldermanni ja kaupmees Lutke van Oyteni mälestusristi fragment eksponeeritakse Raidkivimuuseumis.
Jeruusalemma mägi

Jeruusalemma mägi (saksa keeles "Jerusalemsberg") oli 14.–17. sajandi nimetus piirkonnale Tallinnas, mis asus praegusest Pärnu maantee viaduktist linna pool, umbes seal, kus asub praegu Tallinna Ühisgümnaasium.
Jeruusalemma mägi asus Tallinna linna Võllamäe hukkamiskohast Tondi pool ning oli mingil ajal kasutusel Toompea hukkamiskohana Toompea puuvõllal.
Jeruusalemma mäest edelas toimus 11. septembril 1560 Jeruusalemma mäe lahing.
Jeruusalemma mäe kõrgendikul kasvas Rooma katoliku kiriku usu valitsemisajal Liivimaal väike salu ja seisis Jeruusalemma kabel, kuhu käidi palverännakul Püha Maa asemel. 1244. aastast Rooma paavsti Innocentius IV bullaga oli Saksa ordu rüütlitele kohustuseks tehtud palverännakud Palestiinasse. Kui aga kui osmanid 1291. aastal Palestiina ja Jeruusalemma kuningriigi vallutasid, muutus palverännaku nõude täitmine võimatuks ja seepärast orduvaldustes ehitatigi kabeleid Püha Maa aset täitma.
Jeruusalemma, Petlemma jne. nimega ristitud paiku leidus Baltimailgi mitmel pool ordulinnuste lähedal, ja näiteks peale Tallinna oma olid veel Pärnus Jeruusalemm Riiga suunduva maantee ääres ja Petlemm (hiljem asusid seal sellenimelised kõrtsid), Viljandis Jeruusalemma kabel Daugavpilsis Jeruusalemma ja Petlemma kabel.
Jaan Elgula

Jaan Elgula (sündinud 30. novembril 1962 Tartus) on eesti muusik, kes on tuntud ansambli Justament lauljana. 
Jaan Elgula ja Toomas Lunge on praeguses Justamendi koosseisus ainukesed ansambli asutajaliikmed. 
Ta lõpetas 1981. aastal Tartu 5. Keskkooli. Pärast seda teenis kaks aastat Nõukogude armees Tapa linnas paiknevas sõjaväeosas. 
Aastatel 1991–1992 töötas ta Kuku raadios ja 1992–2005 Raadio 2-s. 
2005. aastast töötab ta Vikerraadio muusikatoimetajana. 2017. aasta seisuga toimetab ta seal selliseid saateid nagu "Stuudios on Jaan Elgula" ja "Kauamängiv". Ta on toimetanud saadet "Originaal ja koopia".
Jõelähtme prügila

Jõelähtme prügila on Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rebala küla territooriumil paiknev suur prügila.
Jäätmeid kogutakse valdavalt Tallinnast ja Harju maakonnast.
Prügila pindala on 67 hektarit.
Prügila teenindab rohkem kui 500 000 elanikku Põhja- ja Lääne-Eestist ning Lääne-Virumaalt.
2010. aastal käitles ettevõte pea 160 000 tonni tavajäätmeid, millest ligi 140 000 tonni oli segaolmejäätmeid. See tähendab, et ettevõttesse jõudis eelmisel aastal käitlemiseks 1/3 kogu Eesti segaolmejäätmetest.
Prügila juurde rajatud tee algab Tallinna–Narva maanteelt.
Prügilas tegutseb AS Tallinna Jäätmete Taaskasutuskeskus.