Andmevalitsemine

Andmevalitsemine (inglise keeles "data governance") on andmete haldusega seotud poliitikate väljatöötamine ja kohaldamine. Eesmärk on tagada, et andmeid käsitletakse süsteemselt, turvaliselt ja usaldusväärselt kogu nende elutsükli jooksul – alates loomisest ja salvestamisest kuni jagamise ja kustutamiseni. Andmevalitsemine on oluline osa andmehaldusest ja infotehnoloogia juhtimisest, aidates kaasa organisatsiooni andmete kvaliteedi, järjepidevuse ja õigusliku vastavuse tagamisele. 
Makrotasandi andmevalitsemine.
Makrotasandil hõlmab andmevalitsemine piiriülest andmevahetust ja üldisemaid reegleid (nt privaatsus, säilitamine, juurdepääs), millele organisatsioonid peavad vastama. Praktikas tähendab see, et rahvusvahelised ja riiklikud nõuded (nt GDPR) raamivad, kuidas andmeid tohib koguda, töödelda, säilitada ja jagada.
Andmevalitsemine on üha enam seotud andmestumisega ("datafication") – protsessiga, mille käigus inimtegevus ja suhtlus muudetakse digitaalselt kogutavateks ja kvantifitseeritavateks andmeteks. See suurendab vajadust rahvusvaheliste andmevalitsemise raamistikute järele, mis tagaksid privaatsuse, usaldusväärsuse ja läbipaistvuse põhimõtted üle riigipiiride. Selline lähenemine toob aga kaasa ka uusi eetilisi ja ühiskondlikke väljakutseid: Schäfer ja Van Es (2017) rõhutavad, et andmepõhine ühiskond eeldab kriitilist refleksiooni, sest andmed ei ole kunagi neutraalsed – need peegeldavad valikuid, väärtusi ja võimusuhteid, mis tekivad nende kogumise ja tõlgendamise käigus.
Andmevalitsemine organisatsioonides.
Organisatsiooni tasandil on andmevalitsemine põhimõtete, poliitikate ja protsesside kogum, mis juhib andmete kasutamist kogu nende elutsükli jooksul — alates loomisest ja salvestamisest kuni jagamise ja kustutamiseni.
Andmevalitsemine hõlmab andmete üle volituste delegeerimist ja nende volituste teostamist otsustusprotsesside kaudu.
Andmevalitsemise eesmärk on tagada, et organisatisooni andmed oleksid kvaliteetsed, järjepidavad ja usaldusväärsed. Hästi korraldatud andmevalitsemine aitab vähendada riske, mis võivad tuleneda ebatäpsetest või valesti kasutatud andmetest ning toetab õigusaktidega sealhulgas GDPR-iga vastavuses olemist. Lisaks võimaldab see käsitleda andmeid strateegilise varana ja suurendada nende väärtust organisatsiooni tegevuse ja otsuste tegemise toetamisel.
Andmevalitsemine töötab tihedalt koos andmehaldusega ("data management"), mis tegeleb praktiliste meetoditega nagu andmete kvaliteedikontroll, metaandmete haldus, turvameetmed ja vastavuse jälgimine.
Läbipaistvus ja andmete kättesaadavus on muutumas demokraatia põhiväärtuseks. Autorid märgivad, et andmevalitsemine peab looma mehhanismid, mis võimaldavad kodanikel mõista, kuidas nende andmeid kasutatakse ja kellel on otsustusõigus nende üle.
Rakendamine.
Andmevalitsemise rakendamine sõltub organisatsiooni suurusest ja eesmärkidest. Levinud on kas pilootprojektid või organisatsiooniülene raamistik, mis määratleb rollid (nt andmehooldajad – "data stewards") ja juhtorganid (nt andmevalitsemise komitee). Edu eelduseks on juhtkonna tugi, selged otsustusõigused ning dokumenteeritud poliitikad ja standardid.
Bakeri ja Sjobergi (2018) sõnul algab andmevalitsemise rakendamine organisatsiooni andmevarade kaardistamisest ning vastutusrollide selgest määratlemisest. Seejärel tuleb dokumenteerida andmepoliitikad ja standardid, mis raamivad andmete kogumise, kasutamise ja haldamise põhimõtteid. Enne täielikku juurutamist on soovitatav läbi viia pilootprojektid, mille abil saab testida valitsemisreegleid väiksemas ulatuses ja hinnata nende toimivust. Lõpuks on oluline tagada juhtkonna järjepidev toetus ja järelevalve, mis võimaldab poliitikate elluviimist ning aitab tagada püsiva andmevalitsemise kultuuri organisatsioonis. 
Tööriistad ja metoodika.
Andmevalitsemise tööriistad hõlmavad lahendusi andmete kvaliteedi hindamiseks, metaandmete halduseks, ligipääsu ja säilituse juhtimiseks, vastavuse jälgimiseks ning õiguste ja otsustusprotsesside rakendamiseks.
Andmevalitsemise miinimumnõuete kokkuvõtte järgi määratakse äriosalised info omanikeks, kelle vastususalasse kuulub andmete kasutamise ja kvaliteedi tagamine. Andmevalitsemine tegeleb ettevõtteülese andmeprobleemide lahendamisega ning joondab andmekvaliteedi äriliste mõõdikutega, et tagada andmete vastavus organisatsiooni eesmärkidele. Samuti eristatakse selgelt andmehalduse ja rakenduste rollid, laiendatakse muudatuste juhtimise põhimõtteid ning nõutakse pidevat andmete monitoormist ja mõõtmist, et hinnata andmevalitsemise tõhusust.
Andmevalitsemise metoodika peab toetama organisatsiooni andmekultuuri kujunemist, kus tähtsustatakse täpsust, kontekstitundlikkust ja sotsiaalset vastutust. Schäfer ja Van Es (2017) viitavad, et ilma sellise kultuurita muutub andmevalitsemine üksnes tehniliseks kontrollisüsteemiks, millel puudub laiem ühiskondlik tähendus.