tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tume-nõlvaöölane

Tume-nõlvaöölane ("Chersotis andereggii") on öölaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. 20. sajandi algul püüti teda Vääna rannas ja Saaremaal, hiljem, aastatel 1980–1987 korduvalt ja arvukana Tallinnas Pärnamäel.
Põhja-tõmmusilmik

Põhja-tõmmusilmik ("Erebia embla") on silmiklaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda on leitud Valga ja Põlva maakonnas juunis ja juuli algul.
Hahkkaruslane

Hahkkaruslane ("Phragmatobia luctifera", varem ka "Arctinia caesarea") on karuslaste sugukonda kuuluv liblikas. Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga harva püütud Lääne- ja Põhja-Eesti liivasel rannikul ning luidetel.
Malai keel

Malai keel ("Bahasa Melayu") on austroneesia keelte hulka kuuluv makrokeel, mida räägitakse Kagu-Aasias.
Malaisia malai keel on ametlik keel Malaisias, Bruneis ning ka üks neljast ametlikust keelest Singapuris. Keele teiseks põhiliseks vormiks on Indoneesias kõneldav indoneesia keel, mida räägib esimese või teise keelena ligi 300 miljonit inimest.
Malai keelt kirjutatakse tänapäeval valdavalt ladina kirjas. Ajalooliselt on malai keele kirjutamiseks kasutatud mitmesuguseid kirjaviise.
Eduard Fraenkel

Eduard David Mortier Fraenkel (17. märts 1888 Berliin – 5. veebruar 1970 Oxford) oli Saksa-Briti klassikaline filoloog.
Elukäik ja haridus.
Eduard Fraenkel sündis Berliinis juudi peres. Tema isa oli veinikaupmees, ema tuntud kirjastaja tütar. 
1897–1906 käis Fraenkel Berliinis "Askanisches Gymnasium"'is, kus õpetati ka vanakreeka ja ladina keelt. 
Pärast gümnaasiumi lõpetamist õppis ta klassikalist filoloogiat esmalt Berliini ja seejärel Göttingeni ülikoolis. Berliinis kuulus tema õpetajate hulka Ulrich von Wilamowitz-Moellendorff, Göttingenis Friedrich Leo. 
1912. aastal kaitses Fraenkel Göttingenis doktorikraadi. Seejärel oli ta mõnda aega Münchenis Thesaurus Linguae Latinae kaastööline. 1917. aastal habiliteerus ta Berliinis tööga Plautusest.
Töökäik.
1920. aastal nimetati Fraenkel Berliini ülikooli erakorraliseks professoriks. 1923. aastal sai ta klassikalise filoloogia korraliseks professoriks Kieli ülikoolis, 1928. aastal Göttingeni ülikoolis, 1931. aastal Freiburgi ülikoolis.
Pärast natsionaalsotsialistlikku riigipööret ja juudivastaste seaduste vastuvõtmist Saksamaal 1933. aastal vallandati Fraenkel ametist ning 1934. aastal emigreerus ta Suurbritanniasse. 1935–1953 oli ta ladina filoloogia professor Oxfordi ülikooli "Corpus Christi College"'is. 
1951. aastal valiti ta Baieri Teaduste Akadeemia korrespondentliikmeks. Pärast emeriteerumist oli ta külalisprofessor mitmes Itaalia ja Saksamaa ülikoolis. 1963. aastal sai ta Berliini Vaba Ülikooli audoktoriks.
Teadustöö.
Eduard Fraenkeli teaduslike huvide hulka kuulusid vanakreeka draamakirjanikud Aristophanes, Euripides ja Aischylos, rooma luuletaja Horatius, Cicero, ladina prosoodia ja meetrika ning Rooma õigus.
Isiklikku.
1918. aastal abiellus Fraenkel Berliinis Ruth von Velseniga (1892–1970), kes oli kirjaniku ja naisõiguslase Dorothee von Velseni (1883–1970) noorem õde. Pärast naise surma sooritas ta enesetapu.
Brauni astelsõnajalg

Brauni astelsõnajalg ("Polystichum braunii") on sõnajalaliste sugukonda astelsõnajala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta väga haruldane. Taime sporulatsioon toimub juulis-augustis.
Sudeedi põisjalg

Sudeedi põisjalg ("Cystopteris sudetica") on naistesõnajalaliste sugukonda põisjala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane, leidub klindialuses lehtmetsas. Taime sporulatsioon toimub augustis.
Odajas astelsõnajalg

Odajas astelsõnajalg ("Polystichum lonchitis") on sõnajalaliste sugukonda astelsõnajala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub kiviaedadel ja kivistel kohtadel.
Mõrvarlik mägi

"Mõrvarlik mägi" ("Killer Mountain") on 2011. aastal telekanali Syfy poolt televisiooni tarbeks toodetud seikluslik ulmefilm. 
Film räägib legendaarset Shangri-La'd otsima läinud kadunud missiooni päästma läinud mägironijatest.
Haruline võtmehein

Haruline võtmehein ("Botrychium matricariifolium") on maokeeleliste sugukonda võtmeheina perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub kuivadel niitudel, kuivades hõredates metsades ja liivikuil.
Rohe-raunjalg

Rohe-raunjalg ("Asplenium viride") on raunjalaliste sugukonda raunjala perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Sarnane liik on pruun raunjalg, kellest erinevalt on rohe-raunjala lehtede roots suuremas osas roheline (pruunil raunjalal pruun). 
Eestis on rohe-raunjalg väga haruldane. Liigi avastas Eestist Mari Reitalu 2003. aastal. Teda kasvab Põhja-Saaremaal paepragudes ja Tallinna lääneosas. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Karedahambane osi

Karedahambane osi ("Equisetum x trachyodon") on osjaliste sugukonda osja perekonda kuuluv sõnajalgtaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub Saaremaal, palumetsades niiskemates kohtades.
Muda-lahnarohi

Muda-lahnarohi ("Isoëtes echinospora") on lahnarohuliste sugukonda lahnarohu perekonda kuuluv sõnajalgtaim.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub mudase põhjaga selgeveelistes järvedes.
Anni Mäger

Anni Mäger (sündinud 31. augustil 1977) on eesti kunstnik.
1995. aastal lõpetas ta Tallinna Pelgulinna Keskkooli kunstiklassi ja 1999. aastal Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini erialal. 2002. aastal sai ta samas magistrikraadi.
Tema joonistatud on limonaadisiga Limpa.
Reeli Reinaus

Reeli Reinaus (sündinud 12. novembril 1977 Keilas) on eesti kirjanik ja stsenarist.
Aastatel 1984–1996 õppis ta Kohila Gümnaasiumis. 1997–2002 õppis ta Tartu Teoloogia Akadeemias ning omandas rakendusliku kõrghariduse.
Aastatel 1999–2002 õppis ta ka Tartu Ülikoolis eesti ja soome-ugri filoloogiat. 2007. aastal sai ta samas magistrikraadi.
Suur paelsammal

Suur paelsammal ("Metzgeria conjugata") on paelsamblaliste sugukonda paelsambla perekonda kuuluv sammaltaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub varjulistes kohtades kividel.
Tömbilehine tiivik

Tõmbilehine tiivik ehk tömbitipuline tiivik ("Fissidens arnoldii") on tiivikuliste sugukonda tiiviku perekonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Tömbilehine tiivik on vees kasvav sammal, keda leidub kalda- ja veesisestel kividel ning puidul. Ta on alkalifiil ehk eelistab lubjarikast kasvukeskkonda.
Kolmis-seligeeria

Kolmis-seligeeria ("Seligeria patula") on seligeerialiste sugukonda kuuluv sammaltaim. Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub märgadel paepaljanditel.
Vassili Petrov

Vassili Ivanovitš Petrov (15. jaanuar 1917 – 1. veebruar 2014) oli NSV Liidu sõjaväelane, Nõukogude Liidu marssal, hiljem Venemaa Föderatsiooni sõjaline nõunik kaitseministeeriumis.
Elukäik.
Vassili Petrov sündis 1917. aastal Stavropoli krais Tšernoleskoje külas. 1935. aastal lõpetas kümneklassilise gümnaasiumi ja astus Ordžonikidze-nimelisesse Pedagoogilisse Instituuti.
22. novembril 1939 astus armeesse ning asus õppima sõjakooli. 1941. aastal lõpetas kaks kuud kestnud leitnandikursused. Võttis osa kaitselahingutest Odessa ja Sevastopoli all. Detsembrist 1942 kuni märtsini 1943 oli pataljoni komandör ja motoriseeritud brigaadi staabiülem.
1943. ja 1944. aastal tegi kaasa lahingutes Ukraina tagasivallutamises, Dnepri ja Dnestri forsseerimistel ning lahingutest Rumeenia ja Bulgaaria pärast, osales ka Budapesti vallutamisel 1945. aastal. Pärast sõja lõppu läks õppima Mihhail Frunze nimelisse akadeemiasse.
1953. aasta juunist kuni 1955. aasta detsembrini oli Petrov polgukomandör, seejärel kuni jaanuarini 1957 diviisi staabiülem, siis aga kuni juulini 1961 diviisi komandör ning omakorda kuni juunini 1964 täitis armee staabiülema kohuseid, misjärel asus juhtima armeed ennast, seda kuni 1966. aasta jaanuarini.
Jaanuarist 1966 kuni aprillini 1972 oli Kaug-Ida sõjaväeringkonna staabiülem ning seejärel kuni maini 1976 Kaug-Ida sõjaväeringkonna maavägede ülem. Pärast seda tõusis ta NSV Liidu maavägede ülemjuhataja esimeseks asetäitjaks. Võttis osa Etioopia-Somaalia relvakonfliktist (1977–1978) Etioopia armee sõjalise nõuandjana.
1978. aasta detsembris anti tema käsutada Kaug-Ida sõjaväeringkonna relvajõud, kuni 1980. aasta novembris määrati Petrov NSV Liidu maavägede ülemaks, siis aga NSV Liidu kaitseministri esimeseks asetäitjaks, kus töötas jaanuarist 1985 kuni juulini 1986.
Alates 1986. aasta maist töötas Petrov NSV Liidu Kaitseministeeriumis. Septembris 1992 läks pensionile, kuid tegutses seejärel Venemaa Föderatsiooni Kaitseministeeriumi sõjalise nõuandjana.
Vassili Petrov oli kommunistliku partei liige alates 1944. aastast, 1974. aastast NSV Liidu Ülemnõukogu saadik ning 1976. aastast ka NLKP Keskkomitee liige.
Alates 31. augustist 2012 oli Vassili Petrov vanim elusolev Nõukogude Liidu marssal.
Roheline hiidkupar

Roheline hiidkupar ("Buxbaumia viridis") on hiidkupralaadsete seltsi hiidkupraliste sugukonda kuuluv lehtsammaltaim.
Hiidkupra eoskupar on kuni 9 mm pikkune ja kinnitub harjasele, mis tõuseb substraadist kuni 1 cm kõrgusele. Eoskupras on mitu miljonit 12–15 μm läbimõõduga eost.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012). Väga spetsiifilise kasvukoha ja elupaigakao tõttu kuulub roheline hiidkupar Berni konventsiooniga kaitstavate liikide nimestikku. Kõik tema leiukohad võetakse kaitse alla ja neil aladel on keelatud metsa majandada.
Eestis on ta väga haruldane. Ta kasvab kraavikallastel, karjamaadel nii savikal või liivasel mullal kui ka laialehistes ja segametsades kõdupuidul. Esimest korda leiti ta Eestist 1922. aastal Ruhnu saarelt. Hiljem leiti teda ka Hiiumaalt ja Saaremaalt. Eesti mandriosast leiti teda alles 2015. aastal.
Rohelise hiidkupra eoskupraid söövad teod, linnud ja närilised.
Harilik tundrasamblik

Harilik tundrasamblik ("Flavocetraria cucullata") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Pallimäng

Pallimäng on sportlik või meelelahutuslik mäng, milles kasutatakse mänguvahendina palli. Lisaks pallile võidakse kasutada muid vahendeid, näiteks reketit, kurikat vms.
Pallimängu mängitakse mitmekesi. Paljud pallimängud on võistkondlikud.
Kollane käoking

Kollane käoking ("Aconitum lasiostomum", sünonüüm "Aconitum lycoctonum lasiostomum") on tulikaliste sugukonda kuuluv õistaimeliik või mõne botaanilise süsteemi järgi ka alamliik. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Kollast käokinga peetakse Eestis mürgiseimaks taimeks hariliku näsiniine kõrval.
Eestis on ta väga haruldane. Ta eelistab kasvukohana metsaservi ja võsastikke. Eestis leidub seda taime ainult Viljandi järve ääres.
Villtulikas

Villtulikas ("Ranunculus lanuginosus") on tulikaliste sugukonda tulika perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim. 
Levila ja kasvukoht.
Kasvab Kirde-Eesti varjukates leht- ja segametsades. 
Kirjeldus.
Taime lehed on sõrmhõlmised, kolme laia hõlmaga, üldkujult ümarad, südaja alusega. Varred on pikkade valkjate harali karvadega, lehe alumine pind siidkarvane. Õied on kollased, 3 cm läbimõõdus, õiepõhi paljas. Õitseb mais-juunis. Vili on pika kõverdunud nokaga. Taime kõrgus 20–80 cm. 
Kaitsestaatus.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane.
Püstkivirik

Püstkivirik ("Saxifraga adscendens") on kiviriku perekonda kivirikuliste sugukonda kuuluv õistaim.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub paekividel, loodudel.
Mägi-lipphernes

Mägi-lipphernes ("Oxytropis campestris") on liblikõieliste sugukonda kuuluv mitmeaastane õistaim.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Süstemaatika.
Euroopas kasvab mägi-lippherne kaks alamliiki:
Põhja-Ameerikas on esindatud veel mitu alamliiki ja teisendit:
Botaanilised tunnused.
Taim kasvab tavaliselt 10–30 cm kõrguseks. Lehed on juurmised ning need koosnevad 8–15 paarist süstjatest lehekestest, mis on noorelt karvased ja hiljem paljad. Abilehed on rootsuga kokku kasvanud. Õied on kollakad ning need paiknevad nutitaolises kobaras. Viljaks on lühkeste karvadega kaetud kaun, milles arenevad pruunikad kõva kestaga seemned.
Mägi-lipphernes Eestis.
Eestis kasvab mägi-lippherne tüüpalamliik teadaolevalt vaid ühes leiukohas, mis asub Harjumaal Põhja-Kõrvemaa looduskaitsealal. Varem on mägi-lipphernest leitud ka Põlvamaalt Leevi küla lähedalt, aga nüüdseks on ta sealt kadunud.
1950. aastatest kuni 2000. aastate alguseni arvati ekslikult, et Eestis kasvab alamliik põhja-lipphernes.
Teda leidub kuivadel nõlvadel, sihtidel. Õitseb mai lõpus ja juuni alguses. Arvukus on ligikaudu 500 isendit (2017. aasta seisuga). Mägi-lippherne populatsioon on meil geneetiliselt väga varieeruv, kuid seemnete idanevus on ikkagi väike (ligi 12%).
Pisilina

Pisilina ("Radiola linoides") on linaliste sugukonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub Hiiumaal niiskel liivapinnasel.
Palgasõdurid 2

"Palgasõdurid 2" (originaalpealkiri "The Expendables 2") on 2012. aastal esilinastunud "action"-film. Film on järjeks kahe aasta tagusele filmile "Palgasõdurid". Kui eelmise filmi lavastas Sylvester Stallone, siis seekord on režissööriks Simon West. Stallone teeb aga filmis kaasa nii näitlejana kui ka ühe stsenaristina. Teistes olulisematses rollides teeb kaasa samuti nagu esimeses filmiski suur hulk esimese suurusjärgu märulifilmide staare nagu Jason Statham, Bruce Willis, Arnold Schwarzenegger, Jean-Claude Van Damme, Jet Li, Dolph Lundgren. Filmis saab näha ka 72-aastast Chuck Norrist.
Studio Ghibli

Studio Ghibli (jaapani keeles 株式会社スタジオジブリ "Kabushiki-gaisha Sutajio Jiburi") on alates 1985. aastast tegutsev Jaapani animatsioonfilmistuudio, mille asutasid režissöörid Hayao Miyazaki ja Isao Takahata ning filmiprodutsent Toshio Suzuki. 
"Ghibli" on araabiakeelne Liibüas kasutatav sõna, mis tähendab Põhja-Aafrika kõrbest puhuvat kuuma, kuiva ja tolmust tuult sirokot. Logol kujutatakse metshaldjas Totorot filmist "Mu naaber Totoro".
Studio Ghibli kuulub ühendusse The Association of Japanese Animations (AJA).
Mägi-piimputk

Mägi-piimputk ("Peucedanum oreoselinum") on sarikaliste sugukonda piimputke perekonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub üksikute leiukohtadena peamiselt Tartu ümbruses, kus ta eelistab liivaseid männimetsi, liivikuid, teeservi.
Ahtalehine kareputk

Ahtalehine kareputk ("Laserpitium prutenicum") on sarikaliste sugukonda kareputke perekonda kuuluv õistaim. 
Ta levilaks on Kesk- ja Lõuna-Euroopa. Eestis kasvab ta oma levila põhjapiiril.
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Tartu ümbruses, kus ta eelistab leht- ja segametsade servi, põõsastikke, niite.
Püsiksannikas

Püsiksannikas ("Swertia perennis") on emajuureliste sugukonda sannika perekonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida- ja Lõuna-Eesti soistel niitudel ja soodes.
Reket

Reket on varrest ja ümmargusest labast koosnev spordivahend, mida mõnes pallimängus kasutatakse palli löömiseks.
Erinevate mängude jaoks on erinevad reketid. Näiteks tennisereketil ja sulgpallireketil koosneb laba ümmargusest või veidi ovaalsest rõngast, milles on suhteliselt jäik võrgustik. Lauatennisereket on väiksem ja lühema varrega ning selle laba on ümmarguse plaadi kujuline ja kaetud kummiga.
Kuutõusu kuningriik

"Kuutõusu kuningriik" (filmiposteril stiliseeritult "Kuutõusu Kuningriik"; inglise keeles "Moonrise Kingdom") on 2012. aasta USA romantiline draama. Filmi režissöör on Wes Anderson, kes on ka stsenaariumi autor koos Roman Coppolaga. 
Filmis mängivad Bruce Willis, Edward Norton, Bill Murray, Frances McDormand, Tilda Swinton, Jason Schwartzman, Bob Balaban, Harvey Keitel, Jared Gilman ja Kara Hayward.
Film oli 2012. aasta Cannes'i filmifestivali avafilm.
Naabrivalve (film)

"Naabrivalve" (originaalpealkirjaga "The Watch"; algse pealkirjaga "Neighborhood Watch") on 2012. aasta ulmekomöödiafilm. Filmi režissöör on Akiva Schaffer ning stsenaristid Jared Stern, Seth Rogen ja Evan Goldberg. 
Peaosi mängivad Ben Stiller, Vince Vaughn, Jonah Hill ja Richard Ayoade.
Saaremaa Muuseum

Saaremaa Muuseum on maakonnamuuseum Saaremaal. Selle tuumikuks on Kuressaare piiskopilinnus. Saaremaa Muuseum on Eesti vanimaid ja suurimaid muuseume. Selle asutamisaastaks loetakse 1865, kui Kuressaares asutati Saaremaa Uurimise Selts ("Verein zur Kunde Oesels").
Saaremaa Muuseumi filiaalid on Saare Arhiivraamatukogu, Johannes ja Joosep Aaviku majamuuseum ja Mihkli talumuuseum.
Saaremaa Muuseumi direktor on alates 5. aprillist 2024 Priit Kivi. Muuseumi teadur on Olavi Pesti.
Krustpilsi piirkond

Krustpilsi piirkond (läti keeles "Krustpils novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Piirkonna halduskeskus oli Jēkabpils.
2021. aastal liideti Krustpilsi piirkond Jēkabpilsi piirkonnaga.
Vecumnieki piirkond

Vecumnieki piirkond (läti keeles "Vecumnieku novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales. Piirnes lõunas Leeduga.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Vecumnieki piirkonna elanikest lätlasi 80,24%, venelasi 7,45%, leedulasi 6,32%, valgevenelasi 2,21%, ukrainlasi 1,38%, poolakaid 1,02% ja teistest rahvustest inimesi 1,38%.
Piirkond moodustati 2009. aastal. 2021. aastal liideti Vecumnieki piirkond Bauska piirkonnaga.
Reha Erdem

Reha Erdem (sündinud 9. novembril 1960 İstanbulis) on türgi filmilavastaja ja stsenarist.
Ta õppis Boğaziçi Ülikoolis ajalugu, ent vahetas selle 1983. aastal filmiõpingute vastu. Tal on bakalaureusekraad kinouuringutes ja magistrikraad plastilistes kunstides Pariisi VIII Ülikoolist.
Kuopio toomkirik

Kuopio toomkirik on kirik Soomes Kuopios. See on Kuopio piispopkonna peakirik, Kuopio piiskopi residents.
Kuopio toomkiriku ehitamist alustati aastal 1795. Aastatel 1806–1807 töötas ehitusmeistrina Jacob Rijf; aastaks 1808 jõuti ehitusega katuse kõrguseni, kuid siis puhkes Vene-Rootsi sõda (1808–1809) ja ehitustööd said jätkuda aastast 1812; aastatel 1813–1815 juhtis ehitustöid Pehr Granstedt. 
Kirik on uusklassitsistlikus stiilis, võrdsete harudega risti kujulise põhiplaaniga. Idaküljes on torn kahe kellaga. Kõrgus kellatorni katuseni on 35,5 m. Kirikus on istekohti 1500 inimesele.
Kiriku altarimaali "Kristus ristil" on maalinud aastal 1843 Peterburis soome kunstnik Berndt Abraham Godenhjelm.
Praegune kirikuhoone on Kuopios viies, esimene valmis 1552. aastal.
Nereta piirkond

Nereta piirkond (läti "Neretas novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis. Piirnes läänes ja lõunas Leeduga.
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Nereta piirkonna elanikest lätlasi 75,08%, leedulasi 10,54%, venelasi 10,04%, valgevenelasi 1,70%, poolakaid 1,14% ja muust rahvusest inimesi 1,51%.
Piirkond loodi 2009. aastal neljast vallast. 2021. aastal liideti Nereta piirkond Aizkraukle piirkonnaga.
Einars Repše

Einars Repše (sündinud 9. detsembril 1961 Jelgavas) on Läti poliitik.
Ta lõpetas aastal 1986 Läti Riikliku Ülikooli füüsika erialal, spetsialiseerudes raadioelektroonikale. Aastatel 1991–2001 oli ta Läti Panga president.
7. novembrist 2002 kuni 9. märtsini 2004 oli ta Läti peaminister, 2. detsembrist 2004 kuni 23. detsembrini 2005 Läti kaitseminister, 12. märtsist 2009 kuni 3. novembrini 2010 Läti rahandusminister.
2001. aastal oli ta üks erakonna Uus Aeg asutajatest. 2. veebruarist 2002 31. märtsini 2007 oli ta erakonna esimees.
Vilis Krištopans

Vilis Krištopans (sündinud 13. juunil 1954 Omski oblastis Jarkovos) on Läti poliitik, alates 16. juulist 2024 Euroopa Parlamendi liige. Ta kuulub erakonda Läti esikohal. 
21. detsembrist 1995 kuni 26. novembrini 1998 oli ta Läti transpordiminister, 26. novembrist 1998 kuni 16. juulini 1999 Läti peaminister. Varasemast on ta tuntud ka korvpalluri ja treenerina.
Guntars Krasts

Guntars Krasts (sündinud 16. oktoobril 1957 Riias) on Läti poliitik.
21. detsembrist 1995 kuni 7. augustini 1997 oli ta Läti majandusminister, 7. augustist 1997 kuni 26. novembrini 1998 Läti peaminister. 2004–2009 oli ta Euroopa Parlamendi liige.
Māris Gailis

Māris Gailis (sündinud 9. juulil 1951 Riias) on Läti ettevõtja ja endine poliitik. 
15. septembrist 1994 kuni 21. detsembrini 1995 oli ta Läti peaminister.
Valdis Birkavs

Valdis Birkavs (sündinud 28. juulil 1942 Riias) on Läti poliitik.
1957. aastal lõpetas Valdis Birkavs Riia 47. Keskkooli. 1961. aastal lõpetas ta Riia Tööstusliku Polütehnikumi tehnik-tehnoloogi erialal. 1969. aastal lõpetas ta kiitusega Läti Riikliku Ülikooli õigusteaduse erialal. Teaduste kandidaadi kraadi kriminoloogia alal sai ta 1978. aastal Moskva Kriminoloogia Instituudis.
3. augustist 1993 kuni 15. septembrini 1994 oli ta Läti peaminister, 19. septembrist 1994 kuni 16. juulini 1999 Läti välisminister.
Sulev Teinemaa

Sulev Teinemaa (sündinud 10. september 1947 Harju-Risti – 9. mai 2020) oli eesti filmiajakirjanik.
Teinemaa lõpetas 1966. aastal Keila Keskkooli ja 1971. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonikainsenerina ja 1991. aastal Tartu Ülikooli ajakirjanduse erialal. 
Aastail 1971–1988 töötas ta H. Pöögelmanni nimelise Elektroonika Tehase inseneri ja büroojuhatajana, 1988. aastast oli ta ajakirja Teater. Muusika. Kino filmitoimetaja.
Production I.G

 
Production I.G (jaapani keel: 株式会社プロダクション・アイジー "Kabushiki-gaisha Purodakusyon Ai Jī") on alates 1987. aastast tegutsev Jaapani animatsiooni- ja produktsioonifirma, mille asutas Mitsuhisa Ishikawa. 
Firma tütarettevõte on Los Angeleses asuv televisioonianime tootmisele spetsialiseerunud Xebec (asutatud 1995). 1997. aastal asutatud Bee Train tegutseb iseseisva ettevõttena alates 2006. aastast. 
Production I.G kuulub ühendusse The Association of Japanese Animations (AJA).
Pehme koeratubakas

Pehme koeratubakas ("Crepis mollis") on korvõieliste sugukonda koeratubaka perekonda kuuluv mitmeaastane rohttaim.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2014).
Levila.
Pehme koeratubakas on tavaline Kesk-Euroopas, Prantsusmaalt Poolani. Leedu keskosas on liik küllaltki sage ning Lätis on üksikuid leiukohti lääneosas. Lätis ja Eestis kuulub pehme koeratubakas punase raamatu ohualdiste kategooriasse. Eestis on ta jõudnud oma levila põhja- ja kirdepiirile. Eestis on see liik 2004. aastast arvatud esimesse kaitsekategooriasse.
Eestis on pehmel koeratubakal läbi aegade olnud vaid üks suhteliselt kitsas leiukohtade piirkond: teda leidub Tartu ümbruse niisketel lamminiitudel ja võsastikes. Teated leidude kohta mujalt Eestist on väga vanad ja herbaarselt tõendamata. 
Kirjeldus.
Looduses hakkab pehme koeratubakas üsna hästi silma õitsemise ajal, juuni keskpaigast juuli keskpaigani, mil liitõisikud ulatuvad muust rohustust välja. Taimed on siis ligikaudu 40–90 cm kõrgused, aga varre ülaosa on vähe lehistunud ning kuivab võrdlemisi kiiresti pärast viljumist.
Nõmmluga

Nõmmluga ("Juncus squarrosus") on loaliste sugukonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta haruldane. Teda leidub peamiselt Loode-Eesti rabastuval liivapinnasel.
Sinihall luga

Sinihall luga ("Juncus inflexus") on loaliste sugukonda loa perekonda kuuluv õistaim. 
Sinihall luga on areaalitüübilt eurosiberi levilaga, Eestis areaali kirdepiiril. Ta kasvab niisketel niitudel ja soodes, ka märgades avakooslustes. Kirjandusallikates on Eestist esmamainitud 1839. aastal, ent tõendav herbaarmaterjal puudub. Tõendatud esmasleid ja pikka aega ainuke leiukoht oli Jõhvi vana prügimäe juures Tallinna–Narva maantee lähedal, avastatud 1982. aastal. Seda peeti hävinuks, sest viimati leiti taimi sealt aastal 1987. Hilisemate otsingute ajal (1995, 2001 ja 2003) polnud sealt enam taimi leitud ning sinihall luga arvati esimese kaitsekategooria liikide nimekirjast välja (2014).
2014. aastal Eesti uue taimeatlase välitööde käigus selgus, et sinihalli loa populatsioon Jõhvi juures on endiselt elujõuline. Taimeatlase välitöödel on teda leitud ka Klooga lähedalt (üksik taim) ning suurem elujõuline populatsioon Saaremaal Sõrve poolsaarel.
Harilik kobarpea

Harilik kobarpea ("Ligularia sibirica") on korvõieliste sugukonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta haruldane. Teda leidub Ida-Eesti soistel niitudel, jõelammidel.
Silmjärvikas

Silmjärvikas ("Littorella uniflora") on teeleheliste sugukonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta väga haruldane. Teda leidub ainult Saaremaa lääneosa madalates riimveeloikudes (silmades).
Sinine kopsurohi

Sinine kopsurohi ("Pulmonaria angustifolia") on kareleheliste sugukonda kuuluv õistaim. 
Ta on Eestis arvatud I kaitsekategooriasse.
Eestis on ta haruldane. Temast on teada üksikud leiukohad Kagu-Eestis.
Hullumeelsus (film 1968)

"Hullumeelsus" on Eesti film aastast 1968.
Süžee.
Filmi tegevus toimub 1944. aastal ühes Euroopa riigis, mille nime ei mainita. Saksa võimud valmistuvad likvideerima psühhiaatriahaigla patsiente. Viimasel hetkel aga jääb aktsioon ära, kuna eriülesandega saabub kohale Gestapo ohvitser Windisch. Gestaposse on tulnud anonüümkiri, et haigla patsientide hulgas varjab end Briti spioon. Ta tuleb igal juhul elusalt tabada. Windisch tutvub haiguslugudega, otsib välja põhilised kahtlusalused ja asub spiooni välja selgitama. Suutmata teda aga kõigist püüdlustest hoolimata leida, jõuab Windisch lõpuks ise hullumise piirile.
Ristikukimalane

Ristikukimalane ("Bombus distinguendus") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Ristikukimalased ehitavad pesa maa alla.
Tumekimalane

Tumekimalane ("Bombus ruderarius") on mesilaslaste sugukonda kuuluv kimalaseliik. 
Levik.
Tumekimalast leidub Euroopas ja Loode-Aasias Iirimaalt läänes kuni Siberi ja Loode-Hiinani idas, Põhjalahe ja põhjapolaarjooneni Skandinaavias ning lõuna suunas Põhja-Aafrikas, Lõuna-Itaalias, Kreekas ja Balkani poolsaarel. Jaotus on ebaühtlane – Põhja-Aafrikas peetakse teda väga haruldaseks, samas kui Püreneede idaosas on tumekimalane väga levinud, moodustades enam kui poole kõigist kimalastest selles piirkonnas.
Välimus.
Tumekimalane sarnaneb väliselt kivikimalasega, sametkimalasega ("Bombus confusus") ja sorokimalase alamliigiga, kellel kõigil on rindmik ja tagakeha eesmine osa mustad, tagakeha tipp aga oranžikaspunane. Oluline erinevus on tagumiste jalgade suirakorvikest ümbritsevaid karvade värvuses – tumekimalasel on need oranžikaspunased, ülejäänud sarnastel liikidel aga süsimustad.
Tumekimalase suised on keskmise pikkusega.
Elupaigad.
Tumekimalane pesitseb maapinnal (nt samblas, kompostihunnikus) või pinnases maapinna lähedal endistes hiireurgudes. Pesakond ei ole kuigi suur, sinna kuulub alla 100 töölise. Elupaik on avatud, mille hulka kuulub ka prahitaimkond. Tumekimalane väldib väga metsaseid alasid.
Esinemine ja kaitse Eestis.
Eestis on ta sage ja kuulub kuue arvukaima liigi hulka. Ta on meil arvatud III kaitsekategooriasse.
Metsakimalane

Metsakimalane ("Bombus sylvarum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Põldkimalane

Põldkimalane ("Bombus pascuorum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Põldkimalased ehitavad pesa maa peale, mõnikord ka lindude pesakastidesse.
Kivikimalane

Kivikimalane ("Bombus lapidarius") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta sage. 
Kivikimalaste pesa asub enamasti kivide all.
Niidukimalane

Niidukimalane ("Bombus pratorum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Sorokimalane

Sorokimalane ("Bombus soroeensis") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Sorokimalasi on Eestis vähemalt kaks alamliiki: "Bombus soroeensis soroeeensis" ja "Bombus soroeensis proteus". Need mõlemad alamliigid on kogu Euroopas laialt levinud.
Nõmmekimalane

Nõmmekimalane ("Bombus jonellus") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on ta üsna haruldane, keda võib kohata eriti nõmmedel.
Aedkimalane

Aedkimalane ("Bombus hortorum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis on ta tavaline.
Oma pesad teevad nad maa alla või maa peale.
Talukimalane

Talukimalane ("Bombus hypnorum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Talukimalased teevad oma pesad õõnsatesse puudesse vm maapealsetesse õõnsustesse.
Nad asustavad eeskätt metsaseid alasid.
Talukimalane erineb põldkimalasest vaid tagakeha valge tipu poolest.
Urukimalane

Urukimalane ("Bombus subterraneus") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Urukimalased teevad oma pesa maa alla.
Maakimalane

Maakimalane ("Bombus lucorum") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis kuulub maakimalane koos põld- ja kivikimalasega kolme kõige arvukama liigi hulka.
Maakimalased teevad oma pesa maa alla.
Karukimalane

Karukimalane ("Bombus terrestris") on mesilaslaste sugukonda kuuluv putukas.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse.
Eestis on nad üsna haruldased.
Võru Linnateater

Võru Linnateater (2009–2013) oli poolkutseline teater Võrus.
Teater tegutses sihtasutuse Võru Kannel struktuuriüksusena. 
Võru Linnateatri nimi võeti kasutusele 1. jaanuaril 2009. Teatri eelkäijaks oli Võru Teatriateljee.
Aastail 2009–2011 oli teatri kunstiline juht Tarmo Tagamets. Alates septembrist kuni 1. detsembrini 2012 oli teatri kunstiline juht Leino Rei.
Tarmo Tagamets

Tarmo Tagamets (sündinud 14. märtsil 1978 Antslas) on eesti näitleja ja lavastaja.
Ta on lõpetanud 1997. aastal Varstu Keskkooli ja 2001. aastal Viljandi Kultuurikolledži näitlejana (3. lend). 
Ta oli aastatel 2001–2006 vabakutseline näitleja ja 2006–2009 Võru Teatriateljee näitleja. Aastatel 2009–2012 töötas ta Võru Linnateatri kunstilise juhina. Aastatel 2012–2014 oli taas vabakutseline näitleja ja lavastaja. Aastatel oli ta 2014–2021 Rakvere Teatri näitleja. Alates 2021. aastast töötab teatris Müüdud Naer. 
Ta on Eesti Näitlejate Liidu ja Eesti Teatriliidu liige.
Kahvatu seensamblik

Kahvatu seensamblik ("Baeomyces carneus") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda leitud eriti Kagu-Eestist.
Näsa-kuldsamblik

Näsa-kuldsamblik ("Caloplaca verruculifera") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestist on teada tema kaks leiukohta: Vilsandi rahvuspargi alalt (Vilsandi ja Vesiloo saarelt) ning üks leid Pedassaarelt Harjumaal.
Oliiv-helksamblik

Oliiv-helksamblik ("Cetrelia olivetorum") on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Ta on õhu saastumise suhtes väga nõudlik.
Vask-porosamblik

Vask-porosamblik ("Cladonia foliacea var. convoluta") on leht-porosambliku varieteet.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Eestis on teda leitud Hiiumaal Sarve poolsaarel ja Saaremaal Sõrves. Eestis kasvab ta kuivadel lubjarikastel niitudel ja loodel, mujal maailmas steppides ja poolkõrbetes.
Margus Kasemaa

Margus Kasemaa (sündinud 29. aprillil 1968) on Eesti dirigent ja orkestrijuht. 
Ta on lõpetanud Eesti Muusikaakadeemia puhkpilliorkestri dirigendina.
Margus Kasemaa juhib Puhkpilliorkestrit Tartu ja selle puhkpillistuudiot, asutas ja õpetab (kunstiline juht tütar Helen Kasemaa) Tartu Rivitrummide Ansamblit ja asutas üleriigilise rivitrummarite suvekooli. Ta on olnud Tartu Laulupeo puhkpilliorkestrite üldjuht; on Tartu Promenaadimuusika (kontserdisarja) "Emajõe suvi" asutaja, kunstiline juht ja korraldaja ning Tartu Rahvusvahelise puhkpillifestivali "Mürtsub pill" asutajaid, kunstiline juht ja korraldaja. Olnud aastaid Eesti Piirivalve Orkestri muusik ja dirirgent. On palju aastaid olnud Tartus, 24.02. Eesti Vabariigi aastapäeva piduliku tseremoonia dirigent Tartu Tähetroni ees ja 20.08. Eesti Vabariigi taasiseseisvumispäeva tsreremoonia dirigent Tartus Kalevipoja ausamba ees. On Tartu kultuurihoone Seltsingu juhatuse liige ja üks selle ühingu eestvedajaid.
Sõudja

Sõudja on inimene, kes tegeleb sõudmisega.
Must limasamblik

Must limasamblik ("Collema nigrescens") on samblik. 
Ta on Eestis arvestatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda leitud 1940. aastate lõpus ühel korral Pärnumaal Kaansoolt (leidis Erast Parmasto).
Harilik kitsesamblik

Harilik kitsesamblik ("Flavoparmelia caperata") on kitsesambliku perekonda kuuluv samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Eestis on teda leitud näiteks Tartu lähedalt Tähtvere metsast, kus ta kasvas sookasel.
Ta on tundlik õhu saastumise suhtes.
Tiia Teppan

Tiia Teppan (aastani 1983 Tiia Meldre; sündinud 29. detsembril 1961) on Eesti poliitik, suusataja ja spordipedagoog, Tartu abilinnapea aastatel 2011–2018.
Ta on pärit Võrumaalt. Ta on lõpetanud 1980. aastal Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1984. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
1986–1997 töötas Tiia Teppan Tartu Ülikooli suusalektoraadis ja spordikeskuses, 1995–1997 ühtlasi suusatreenerina Tartu Kalevi Spordiklubis. 1998–2000 oli ta Põlva Spordikooli direktor, 2000–2002 Tartu Suusaklubi tegevjuht ja treener, 2003–2011 Aura Keskuse juhataja Tartus.
Ta on Tartu Hansa Rotary klubi liige.
Poliitiline tegevus.
Tiia Teppan on Reformierakonna liige. 2009–2011 oli ta Tartu linnavolikogu liige. 2011. aastal sai temast Tartu hariduse ja kultuuri valdkonna abilinnapea. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel valiti ta Tartu linnavolikokku 213 häälega, kuid ta jätkas ka uues koalitsioonis hariduse ja kultuuri valdkonna abilinnapeana. Ta valiti Tartu linnavolikokku ka 2017. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel, kuid jätkas uues koalitsioonis Tartu sotsiaalvaldkonna abilinnapeana. 2018. aasta augustis teatas ta abilinnapea kohalt tagasiastumisest ja läks sama aasta septembrist Tartu linnavolikogu 9. koosseisu.
Sport.
Teppan alustas suusatreeninguid 1972. aastal Võru Spordikoolis Maret Lukini õpilasena, 1980–1983 oli tema treener Mati Alaver. Ta on võitnud Eesti meistrivõistlustel 1982. aastal 10 km suusatamises pronksi ning 1979–1983 teatesõidus kolm kuld- ja kaks hõbemedalit. 1982. aastal täitis ta Eesti NSV meistersportlase normi. Ta on olnud spordiklubi Jõud liige.
1988–1998 oli ta Tartu suusamaratoni korralduskomitees tehnikakontrollija, 1991–2002 kuulus Suverulli korraldusmeeskonda, 2001–2004 klubi Tartu Maraton nõukokku, 2003–2011 oli Tartu Suusaklubi juhatuse esimees ja aastast 1997 on ta Eesti Olümpiaakadeemia haridustoimkonna liige. 2007–2010 kuulus ta Eesti Kultuurkapitali kehakultuuri ja spordi sihtkapitali nõukokku.
Isiklikku.
Aastatel 1983–2008 oli Tiia Teppan abielus suusataja ja spordipedagoogi Jaanus Teppaniga. Nende pojad on suusataja Vahur Teppan (sündinud 1985) ning treener ja sporditegelane Jaak Teppan (sündinud 1984) ning tütar on Tuuli Teppan (sündinud 1991).
Männi-soomussamblik

Männi-soomussamblik ("Hypocenomyce anthracophila", sünonüüm "Carbonicola anthracophila") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda leitud kaks korda: rabastuvas kanarbikumännikus Pärnumaal Lodjal ja Viljandimaal Karksis.
Narkissos

Narkissos (kreeka keeles Νάρκισσος) oli vanakreeka mütoloogias Boiootia jahimees, kes oli tuntud oma erakordse ilu ja enesearmastuse poolest. Tark Teiresias oli talle ennustanud, et ta elab pika elu, kui ta kunagi iseennast ei näe. Oma ilu üle uhke noormees tõukas endast eemale kõik, kes temasse armunud olid. Kättemaksujumalanna Nemesis nägi seda ning ahvatles nooruki tiigi äärde, kus ta omaenese peegelpilti armus ning suutmata selle juurest lahkuda, suri sealsamas.
Narkissose nimest on tuletatud sõna "nartsissism", mis tähistab haiglast eneseimetlust.
Kääv-neersamblik

Kääv-neersamblik ("Nephroma resupinatum") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda 20. sajandi algul leitud Tallinnas ja selle ümbruses, hiljem ka mujal.
Ta on väga tundlik õhu saastumise suhtes.
Rööbaspuud

Rööbaspuud on riistvõimlemisel kasutatav spordivahend.
Meeste riistvõimlemisel kasutatakse samal kõrgusel asuvaid rööbaspuid, naiste riistvõimlemisel erineval kõrgusel olevaid rööbaspuid.
Väike nõgisamblik

Väike nõgisamblik ("Parmeliella triptophylla") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda leitud 19. sajandil Tartust, hiljem ka Harjumaal Vetlast (originaalallikas Veetla) ja Ravilast ning Pärnumaal Asujalt ja Urissaarelt.
Ta on õhu saastumise suhtes väga tundlik.
Serva-kilpsamblik

Serva-kilpsamblik ("Peltigera collina") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestis on teda leitud Tallinna lähedalt Haaberstist ja Piritalt, Saaremaalt Kallimäelt, Abruka saarelt ja Hanikatsi laiult.
Harilik lohksamblik

Harilik lohksamblik ("Solorina saccata") on samblik.
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse.
Eestis on ta harv, teda on leitud peamiselt mandri põhjaosast ja läänesaartelt, samuti on üks leid Lääne-Virumaal Varangult.
Karastusjook

Karastusjook on ilma alkoholita või väga väikese alkoholisisaldusega gaseeritud jook. Need erinevad suhkrusisalduse, puuviljamahla hulga, maitse, karboniseerituse taseme ja koostisosade poolest. Mõned karastusjoogid on loodud ka kindla eesmärgiga, näiteks vedelikukaotuse taastamiseks või energiataseme tõstmiseks. Levinumad alamtüübid on maitsestatud joogid, puuviljamahlajoogid, kontsentraadid, lahjendatavad joogid ning funktsionaalsed joogid, nagu spordi- ja energiajoogid.[2]
Koostis.
Karastusjoogid koosnevad peamiselt veest, millele lisatakse erinevaid aineid maitse, värvuse, säilivuse ja muude omaduste parandamiseks. Tüüpilised koostisosad on:
Karastusjoogid võivad sisaldada nii looduslikku kui ka sünteetilist päritolu koostisosi.[2]
Ajalugu.
Karastusjookide ajalugu ulatub 19. sajandi algusesse, mil hakati tootma kihisevat, enamasti maitsestamata soodavett. Üheks esimeseks laiemalt levinud maitsestatud karastusjoogiks oli ingveriõlu, mis kujunes välja ravimjoogist ja muutus 19. sajandiks kaubanduslikuks tooteks.
Traditsioonilisi kääritatud mittealkohoolseid jooke on valmistatud paljudes kultuurides. Eestis on tuntud näiteks kali (kvass), mille maitse ja säilivus sõltuvad käärimis- ja hapendamisprotsessidest.
Viited.
[1] Taimalu, Sven Sören (2022). "Kalja valmistamisel käärimis- hapendamisprotsesside parameetrite jälgimine-" kalja valmistamisel käärimis- hapendamisprotsesside parameetrite jälgimine determination of fermentation-acidification parameters in kvass https://dspace.emu.ee/server/api/core/bitstreams/436bdb74-229e-4257-9ded-edeb89d520dd/content (8.03.25)
[2] Kregiel, Dorota (2015). "Health Safety of Soft Drinks: Contents, Containers, and Microorganisms." https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1155/2015/128697 (8.03.25)
[3] Emmins, Colin (1991). "Soft Drinks: Their Origins and History." https://abetterbeerblog427.com/wp-content/uploads/2017/03/soft_drinks_-_their_origins_and_history.pdf (16.03.25)
Epimetheus

 
Epimetheus (vanakreeka keeles Ἐπιμηθεύς 'tagantjärele mõtleja') oli vanakreeka mütoloogias Prometheuse ja Atlase vend, titaan Eurymedoni või Iapetose poeg nümf Klymenega. Kui Prometheus oli inimsoole tule kinkinud, tahtis Zeus selle eest kätte maksta ning laskis Hephaistosel valmistada savist naise, tuultel talle hinge sisse puhuda ning Olümpose jumalannadel ta kauniks teha. Selle iluduse – Pandora – saatis ta Epimetheusele kingiks. Epimetheus, keda Prometheus oli hoiatanud Zeusilt ühtki kinki vastu võtmast, alguses keeldus, kuid oma aheldatud venna saatust nähes abiellus Pandoraga. Rumal ja sõnakuulmatu Pandora avas laeka, mille Prometheus oli venna kätte hoiule andnud ja millesse olid suletud kõik inimsoo nuhtlused.
Käsnjas lohksamblik

Käsnjas lohksamblik ("Solorina spongiosa") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (2012).
Eestist on teada vähemalt kolm leidu: Sõmeri saarelt, Muhu saarel Üügu pangalt ja Lääne-Virumaalt Risult.
City Plaza

City Plaza on kõrghoone Tallinnas aadressil Tartu maantee 2. Hoones on bürooruumid.
Hoone üldpind on 13 450 m². Maja projekteeris OÜ Alver Trummal Arhitektid arhitekt Tiit Trummal. City Plaza valmis 2004. aasta mais.
Bourne'i pärand

"Bourne'i pärand" (inglise keeles "The Bourne Legacy") on
Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts

Eesti Füüsikaüliõpilaste Selts (lühend FÜS) on Eesti Füüsika Seltsi (EFS) osakond.
See ühendab ja esindab Eesti Vabariigis füüsikat ja sellega seotud erialasid õppivaid üliõpilasi. FÜS-i asutasid 2012. aasta kevadel Tartu Ülikooli füüsikaüliõpilased. Selts kuulub ka koostöövõrgustikku OLE ROHKEM ja Eesti Noorteühenduste Liitu.
Selts on platvorm, kus üliõpilased saavad nii ennast kui ka oma ideid ja soovitud projekte teostada. FÜS on aidanud toetada mitmeid projekte, mis on olulised üliõpilastele ja füüsika erialale. Samuti korraldatakse erialaseid üritusi, mille hulka kuuluvad ka näiteks sügiskoolid. FÜS tegeleb õppekvaliteedi parandamisega, füüsikaalase kõrghariduse populariseerimisega (projekt "Tudeng koolitundi") ning edendab üliõpilaste, õppejõudude ja teadlaste vahelist suhtlust.
Füüsikaüliõpilased on algatanud ja juurutanud ka mentoriprogrammi. Selle programmi raames määratakse esmakursuslastest gruppidele mentoriteks vanema kursuse üliõpilased, kes aitavad kohaneda ülikoolieluga ja on abiks, kui tekib küsimusi õppetöö või muu kohta. Mentorlus parandab ka kursustevahelist suhtlust ja annab võimaluse leida häid sõpru. Lisaks füüsikutele on mentoriprogrammist osa võtnud ka materjaliteaduse, keemia, informaatika, matemaatika ja matemaatilise statistika üliõpilased.
Inimesed.
FÜSi liikmeks võivad astuda kõik füüsikat või sellega seotud erialasid õppivad üliõpilased Eestis. Kuna FÜS on EFSi osakond, siis on kõik FÜSi liikmed ka EFSi liikmed. FÜS valib igaks semestriks endale juhatuse. 
2019/2020. õppeaasta sügissemestril sai alguse FÜSi töörühmade tegevus. Töörühmades saavad liikmed osa võtta seltsi tegevusest, luua ja teoks teha projekte ning aidata seltsil nii seada kui ka täita oma eesmärke. Üks töörühm, mis on pigem töörühma ja programmi piirimail, on õpiabi töörühm.
Õpiabi töörühm pakub konsultatsiooni vanematelt üliõpilastelt, et parandada õpet, anda juhendajaile võimalus omandada õpetamiskogemust, toetada neid rahaliselt, luua kogukonnatunnet füüsika, keemia ja materjaliteaduse (FKM) erialal ning põhjustada struktuurseid muudatusi füüsika instituudis (FI), et noori kaasataks õppeassistendina rohkem õppetöösse. Kõige olulisem on sealjuures, et programmi juhib selle initsiatiivi algataja, kes ise oli toona just 1. õppeaastat lõpetamas, ning on tänaseni n-ö. lihtliige. See on programm liikmeskonnalt liikmeskonnale. Teiste oluliste projektide seas on mitmed üritused ja programmid, kus turundatakse noortele füüsika, keemia ja materjaliteaduse eriala, et kasvatada huvi nende erialade õppe vastu, muutes õppekava ja Eesti ühiskonda tugevamaks.
Tänu heale koostööle füüsika instituudiga saavad liikmed kasutada Physicumis asuvat sauna, jõusaali ning seltsile on eraldatud ka tudengiruum, kus liikmed saavad õppida.
Helena Bonham Carter

Helena Bonham Carter (sündinud 26. mail 1966 Londonis) on inglise näitleja.
Isiklikku.
1994. aastal filmi "Mary Shelly Frankenstein" võtete ajal algas Bonham Carteri ja Kenneth Branagh' armusuhe, kuigi Branagh oli siis veel abielus Emma Thompsoniga. Thompson ja Branagh lahutasid abielu. 1999. aastal lõppes Bonham Carteri ja Branagh' armusuhe. Aastatel 2001–2014 oli Carter abielus Tim Burtoniga, neil on ühised lapsed: poeg William Raymond (s 2003) ja tütar Nell (s 2007).
Graafi täiend

Graafi formula_1 täiend on graaf formula_2, mis omab servi vaid nende tipupaaride vahel kus graaf formula_1 neid ei oma. Graafide formula_1 ja formula_2 ühend on täisgraaf.
Graafi formula_1 ja selle täiendi formula_2 tipuorbiidid langevad kokku. Graafi formula_1 servaorbiidid langevad kokku täiendi formula_2 "mitteservade" orbiitidega.
Graafi struktuuri uurimisel on kasulik kõrvutada graaf formula_1 tema täiendiga formula_2. Graafi, mis on isomorfne oma täiendiga on isetäienduv graaf.
Roland Matt

Roland Matt (sündinud 24. veebruaril 1991) on üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid. 
Elulugu.
Aastatel 1998–2007 õppis Roland Tartu Tamme Gümnaasiumis, keskhariduse omandas aastail 2007–2010 Hugo Treffneri Gümnaasiumis, mille lõpetas ainealaste kiituskirjadega. 2010. aastast õpib Tartu Ülikooli Loodus- ja tehnoloogiteaduskonnas (LOTE) füüsika erialal.
Juba kooli ajal paistis Roland silma teadmistega loodusteaduste vallas: 2006. aastal osales rahvusvahelisel loodusteaduste olümpiaadil Brasiilias; 2008. aastal Küprosel toimunud Euroopa loodusteaduste olümpiaadil (EUSO), kus sai hõbemedali; 2009. ja 2010. aastatel osales Mehhikos ja Horvaatias toimunud rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil (IPhO), mõlemal korral sai aukirja.
Bourne'i pärand (film)

"Bourne'i pärand" (inglise keeles "The Bourne Legacy") on 2012. aastal esilinastunud USA põnevusfilm. 
See on neljas film Robert Ludlumi loodud tegelaskuju Jason Bourne'ist. Filmil on sama pealkiri Eric Van Lustbaderi romaaniga, kuid nii nagu kaks eelmist Bourne'i-filmi, ei tugine ka see film romaanile ning filmis puudub isegi selline roll. 
Filmi režissöör ja üks stsenariste oli esimese kolme filmi stsenarist Tony Gilroy. Peaosades mängivad Jeremy Renner, Rachel Weisz, Edward Norton, Joan Allen ja Albert Finney.
Alan Rickman

Alan Sidney Patrick Rickman (21. veebruar 1946 London – 14. jaanuar 2016 London) oli inglise teatri- ja filminäitleja.
Julie Walters

Julia Mary Walters (sündinud 22. veebruaril 1950) on inglise näitleja.
Ta on tuntud Molly Weasleyna Harry Potteri filmidest.
Mängis ka filmis "Mamma Mia!" Rosie Mulligan￼i.
Amélie

"Amélie" (prantsuskeelne originaalpealkiri "Le fabuleux destin d'Amélie Poulain"; algse tööpealkirjaga "Amélie des Abbesses") on 2001. aasta romantiline komöödiafilm.
Filmi režissöör oli Jean-Pierre Jeunet, peaosa mängis Audrey Tautou.
Film sai 2001. aasta Euroopa filmiauhinna parima filmi kategoorias.
Valge vahasamblik

Valge vahasamblik ("Squamarina lentigera") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on teda leitud Saaremaal Lõol, Kaugatomal, Atlas, Võrsnas, Taalikul.
Loo-rebasesamblik

Loo-rebasesamblik ehk loo-rebasekõrv ("Vulpicida tubulosus") on varem eraldi liigina käsitletud kadaka-rebasesambliku teisend (varieteet). 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Teda peetakse Läänemere saarte (Ölandi, Gotlandi, Saaremaa) endeemiks. Eestis on teda leitud Saaremaal, Hiiumaal, Osmussaarel ja Vormsil.
Sammallane

Sammallane ("Plumatella") on sammalloomade perekond sugukonnast "Plumatellidae".
Eestis leidub neid sisevetes.
Mougeot' koldsamblik

Mougeot' koldsamblik ("Xanthoparmelia mougeotii") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud II kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on teada temast vähemalt 5 leidu: Kakumäelt Tallinna lähedal, Raplast, Harilaiult Saaremaal, Lahemaa rahvuspargist Pedassaare neemelt ja Pedassaarelt.
Pikk lõhnasamblik

Pikk lõhnasamblik ("Evernia divaricata") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eestis on teda hajusalt kogu riigi territooriumil, kokku üle 20 leiukoha.
Ta on õhu saastumise suhtes tundlik liik.
Tutlane

Tutlane ("Cristatella mucedo") on sammalloomade hõimkonda kuuluv liik. Ainuke liik oma perekonnas.
Eestis leidub neid sisevetes hajusalt.
Harilik särasamblik

Harilik särasamblik ("Fulgensia bracteata") on samblik.
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eesti on ta üsna sage läänesaarte (eriti Saaremaa ja Muhu) loodudel, harvem leidub ka Lääne- ja Loode-Eesti mandiosa loodudel.
Harilik põissamblik

Harilik põissamblik ("Lasallia pustulata") on samblik. 
Ta on Eestis arvatud III kaitsekategooriasse (seisuga 2012).
Eesti on teda leitud Hiiumaal ning Loode- ja Põhja-Eestis umbes kümnes kohas.
Madis Ollikainen

Madis Ollikainen (sündinud 6. augustil 1992) on eesti näitleja, üks Eesti Füüsikaüliõpilaste Seltsi (FÜS) asutajaid.
Elulugu.
Ollikainen õppis aastail 1999–2000 Tartu Mart Reiniku Gümnaasiumis, 2000–2005 Tallinna Rahumäe Põhikoolis ja 2005–2011 Gustav Adolfi Gümnaasiumis, mille lõpetas hõbemedaliga. 2011. aastast õpib Tartu Ülikooli loodus- ja tehnoloogiateaduskonnas (LOTE) füüsika erialal.
Madis Ollikainen mängis 2005. aastal valminud eesti lastefilmis "Röövlirahnu Martin" Martinit. 
2012. aastal võistles ta ERR-i teadust populariseerivas telesaatesarjas "Rakett 69". 
Isiklikku.
Tema isa on füüsik Olavi Ollikainen.