Tugikeskus Juks

Suurte muutuste ajal, 1990. aastate alguses ja keskpaiku tekkis hoolekandes rida uusi asutusi, mis pakkusid teenuseid puuetega lastele ja noortele. Uue teenusena alustati laste ja noorte õpetamist professionaalsete pedagoogide juhendamisel, kuna paljud erivajadustega lapsed ja noored ei saanud nõukogude ajal vajalikku kooliharidust.
Aktiivsete vanemate initsiatiivil sündis 1993. aasta detsembris õpperühm.
Tallinna Linnavalitsuse määrusega 30.09.1994 nr 93 moodustati munitsipaalasutus – Tallinna Puuetega Noorte Õppekeskus Juks, mis hakkas korraldama puuetega noorte ettevalmistavat õpet ning arendama noorte loovust ja iseseisvat toimetulekut. Õppekeskus oli üks esimesi omataolisi taasiseseisvunud Eestis.
Oluliseks peeti õppijate arendamist kunsti kaudu: töötati klaasimaali-, portselanimaali-, maali ja keraamika- ning tekstiilikojas. Kunstikoordinaatori eestvedamisel korraldati erinevaid näitusi ja osaleti valdkonda kuuluvatel näitustel. Töö kunstikodades on toetanud noorte arengut igati positiivses suunas ja seetõttu on valdkond kujunenud keskuse üheks prioriteetsemaks.
2000. aasta mais alustati õppekeskuses täiesti uue ettevõtmisega – tööpraktika asutustes. Praktikakohtade saamine osutus vaevarikkaks, sest ühiskond ei olnud veel valmis puuetega noori avatud tööturule vastu võtma. Esimesteks praktikabaasideks said päevakeskus, lasteaed, sotsiaalmaja, misjonikeskus, kauplus ja catering firma. Tööülesanded olid järgmised: ratastoolis laste abistaja, köögiabiline, majahoidja, vanurite abistaja, koristaja ja laotöölise abi. Tööharjutamise käigus omandati tööeluks vajalikke oskusi, süvendati teoreetilisi teadmisi ja saadi kogemusi. Oluliseks kujunes täiskasvanu rolli omaksvõtmine (identiteet, enesehindamine, motivatsioon, kohusetunne, vastutus ja oma tugevate- ja arendamist vajavate külgede teadvustamine). Nüüdseks on tööpraktika üheks oluliseks valdkonnaks keskuse töös.
2003. aastal loodi Tallinna Puuetega Noorte Õppekeskus Juks struktuuriüksus Kaitstud Töö Keskus Juks, mis töötas sidusas koostöös Õppekeskusega. Õppekeskuse meeskond valmistas noori ette ametikooliks, avatud tööturul töötamiseks ja edukaks toimetulekuks töökeskuses. Töökeskus on arenenud ja laienenud ning pakub võimalusi just nendele inimestele, kes ei ole veel valmis töötama avatud tööturul. Paljudel juhtudel ei võimalda tervislik seisund noortel töötamist väljaspool kaitstud keskust.
2007. aastal loodi keskuses Rehabilitatsiooni meeskond rehabilitatsiooniplaanide koostamiseks. Meeskond koosneb 7 liikmest, kes vastavad Sotsiaalhoolekandeseaduse §11 sätestatud riiklikult tunnustatud kvalifikatsioonile.
Septembrist 2008 – 2017 osutas asutus ööpäevaringset erihooldusteenust 12 täisealisele isikule. Teenuse eesmärgiks oli parim võimalik elukvaliteet hoolekande asutuses.
2008–2018 oli keskusel koostööprojekt Tallinna Kopli Ametikooliga. Arenduskeskus pakub erivajadustega inimestele igapäevast füüsilist ja sotsiaalset toimetulekut toetavat õpikeskkonda ning spetsialistide hästi toimivat meeskonda.
Sotsiaal- ja haridussüsteemi sidusa koostöövõrgustikuga on võimalik luua erivajadustega noortele head tingimused kutseõppeks ja seeläbi parandada noorte elukvaliteeti.
2011. aastal sai asutuse nimetus Tallinna Tugikeskus Juks.
2015. aasta sügisel koliti kõik üksused Kadaka tee 153 majja.
2015. aastal sertifitseeriti keskus EQUASS Assurance kvaliteedimärgiga.
2017. aasta novembris avati keskuses päevategevuste rühm autistidele, kus töötab kolm juhendajat ja teenusel on kolm klienti.
2019. aastal tähistas Tallinna Tugikeskus Juks 25. tegevusaastat.
2020. aastal asutati Tallinna Tugikeskus Juks Koolitus- ja Kompetentsikeskus