Mobiilne internetiseade

Mobiilne internetiseade (inglise keeles "mobile Internet Device" ehk MID) on mitmeotstarbeline mobiilne seade traadita interneti kasutamiseks. MID on tavaliselt mõõtmetelt suurem kui nutitelefon, aga väiksem kui tahvelarvuti. Tüüpiline MID on piisavalt väike, et seda oleks käes hoides mugav kasutada. MID-i põhiline funktsioon on pakkuda kasutajale
võimalust kasutada internetti ükskõik kus ja millal. Neid seadmeid kasutatakse meelelahutuseks, informatsiooni leidmiseks ja jagamiseks, suhtlemiseks, märkmete tegemiseks, asukohapõhiste rakenduste kasutamiseks ja paljuks muuks. Enamikul tänapäevastel MID-idel on olemas 4–10-tolline multipuute ekraan, vähemalt üks sisseehitatud kaamera, interneti ühenduseks WiFi, 3G/4G ja mõnel juhul ka WiMax tugi ning GPS.
Mobiilsed interneti seadmed on tekkinud kahe seadme – sülearvuti ja nutitelefoni – kokkusulandumisel. Ajapikku on sülearvutid muutunud järjest väiksemaks ja mobiilsemaks. Samal ajal on telefonid arenenud kõnesid ja sõnumeid edastavast seadmest mitmeotstarbeliseks seadmeks, kus helistamine on kõigest üks funktsioon paljude hulgas. Tänu tehnika arengule on muutunud riistvara piisavalt odavaks, et sellised seadmed oleksid taskukohased suuremale hulgale inimestest. Suurt tähtsust MID-ide levikus mängib ka traadita interneti parem kättesaadavus. Rahvusvahelise uuringufirma ABI ennustuste kohaselt on aastaks 2013 maailmas välja antud juba 86 miljonit Linuxil põhinevat mobiilset internetiseadet.
Internet.
Tänapäevased MID-id kasutavad internetti ühendumiseks enamasti WiFi-t või 3G võrku. Mõnedel seadmetel on olemas ka WiMaxi tugi. Tulevikus vahetab 3G välja selle edasiarendus 4G. Just tänu 3G ja uuemate standardite kättesaadavuse paranemisele on MID-id levima hakanud.
Platvormid.
Intel.
Intel esitles oma mobiilse seadme prototüüpi 2007. aastal IDF konverentsil. Inteli MID platvormid põhinevad Inteli protsessoril ja kiibistikul, mis on disainitud tarbima vähem energiat kui muud x86 arhitektuuriga platvormid.
Esimese generatsiooni platvorm, mis sisaldas 90 nm Intel A100/A110 protsessorit, mis töötas sagedusel 400–600 MHz, Intel 945GU Express MCH põhjasilda, integreeritud GMA 950 graafika kiipi ja ICH7-U lõunasilda.
Inteli teine generatsioon sisaldas 45 nm Intel Atom protsessorit, mille taktsageduseks oli kuni 2 GHz. Kiibistikuks oli Intel SCH integreeritud GMA 500 graafika kiibi ja HD audioga.
Kolmas generatsioon kasutas uuemat 45 nm Intel Atom protsessori koodnimega Lincroft ja 65 nm PCH-d (Platform controller hub). Kuna mälu ja graafika kontroller on nüüd integreeritud protsessorisse, on põhjasild eemaldatud ja protsessor suhtleb otse lõunasillaga.
Inteli neljanda generatsiooni platvorm hakkab kasutama 32 nm Intel Atom protsessorit.
Nvidia Tegra.
Nvidia Tegra platvorm ühendab ühte füüsilisse kiipi kokku ARM protsessori, graafika kiibi, põhjasilla, lõunasilla ja kontrolleri. Tänu sellele tarbib Tegra platvorm vähem energiat ja pakub head võimekust videofailide mängimisel ja muusika kuulamisel. Tegra platvormi kasutavad seadmed:
Texas Instruments OMAP (Open Multimedia Application Platform).
Texas Instrumendi loodud mikroprotsessorite kategooria, mis on võimeline pakkuma mobiilset tuge multimeedia rakendustele. OMAPi protsessorid jagunevad jõudluse ja hinna järgi kolme suuremasse gruppi: "High performance", "Basic multimedia" ja "Modem and applications". OMAP mikroprotsessorid kasutavad seadmed:
Operatsioonisüsteemid.
Android.
Üks enim levinud mobiilsete seadmete operatsioonisüsteeme. Androidi loojaks oli Android Inc. 2005. aastal ostis Androidi ära Google. Android on vabavaraline ja avatud lähtekoodiga operatsioonisüsteem mis põhineb muudetud Linuxi kernelil. Tänu avatud lähtekoodile on Androidil suur kogukond arendajaid, kes kirjutavad Androidile rakendusi. Androidile on saadaval umbes 100 000 rakendust ja neid tehakse iga päev juurde. Veel üks Androidi eelis on pea lõppematu kohandamise võimalus. Kasutusel näiteks Samsungi Galaxy Tabis ja Dell Streakis ning paljudes muudes seadmetes, sealhulgas paljudes nutitelefonides nagu näiteks HTC Desire HD.
Windows CE.
Microsofti operatsioonisüsteem, mis on mõeldud minimalistlikele arvutitele. Windows CE on omaette operatsioonisüsteem, mitte muudetud lauaarvuti versioon.
iOS.
Apple'i operatsioonisüsteem, mis loodi algselt iPhone’i jaoks, kuid on kasutusel ka Applei tahvelarvutil iPad. Kuigi Apple ise oma iPadi MID-ks ei pea, on sellel siiski olemas kõik funktsioonid mis ühest seadmest MID-i teevad.
Ubuntu Mobile.
Ubuntu mobile oli Ubuntu Linuxi versioon, mis oli mõeldud Inteli Atom protsessorit kasutavate MID-ide peale. Ubuntu Mobile aktiivne arendamine lõpetati pärast versiooni 9.10 Alpha septembris 2009.
MeeGo.
MeeGo oli Inteli ja Nokia ühisprojekt, milles oli ühendatud Inteli Moblini projekti ja Nokia Maemo projekt. MeeGo avalikustati 2010. aasta veebruaris Inteli ja Nokia ühisel pressikonverentsil. Novembris 2010 ühines projektiga ka AMD. MeeGo baseerus Linuxi operatsioonisüsteem, mis toetab nii ARM kui ka Inteli x86 arhitektuuriga protsessoreid. MeeGot kasutati näiteks Nokia N900 peal.