Väegrupi Nord tagalapiirkond

Väegrupi Nord tagalapiirkonna moodustasid 15. märtsist 1941 26. märtsini 1944 Saksamaa väegrupi Nord tagalasse jäänud alad ja nende alade haldamiseks moodustatud sõjaväelised struktuurid, Oberkommando des Heeres alluvuses.
Saksa vägede poolt sõjategevuse tulemusena okupeeritud territooriumitel kujunesid Saksa Wehrmachti väeüksuste lahingutegevuse ja -tagalapiirkonnad, kus Saksa tsiviilvõimuorganid puudusid ning tegutsesid Wehrmachti tagalapiirkonnad. Tagalapiirkonnad ja neis tegutsevate sõjaväeasutuste pädevused olid jagatud järgmiselt:
Väegrupi Nord tagalapiirkond moodustati selle nime all kas 2. või 5. juulil 1941. Enne kandis see nime 101. tagalapiirkond. Väegrupi Mitte tagalapiirkonnas tegutses 102. ja Väegrupi Süd tagalas 103. tagalapiirkond. Väegrupi Nord tagalapiirkonna juhatajale allusid 18. novembri 1941. aasta seisuga kolm julgestusdiviisi: nr. 207, nr. 281 ja nr. 285. Tagalapiirkond oli jaotatud nende kolme julgestusdiviisi vastutusaladeks. 207. julgestusdiviisi vastutusalas oli kogu Eesti (v. a. Narva ümbrus) ja Peipsi-tagused alad Pihkvast Narvani. 285. julgestusdiviisi vastutusala jäi Pihkvast kirdesse kuni 18. armee tagalapiirkonnani Leningradi rindel. Kõige lõunapoolsem neist oli 281. julgestusdiviis, mis vastutas territooriumi eest Pihkvast lõunas kuni väegrupi „Mitte” tagalapiirkonnani lõunas ja 16. armee tagalapiirkonnani idas. 
25. juulist 1941 kuni 26. märtsini 1944 kuulusid väegrupi Nord tagalapiirkonda ka Eesti alad. Tagalapiirkonna juhataja staap paiknes sel perioodil Võrus. 
15. veebruaril 1944 allutati väegrupi Nord ülemjuhataja korraldusel armee tagalasse jäänud ja seni väegrupi tagala juhatajale allunud julgestusüksused operatiivselt armeedele. Tsiviilvalitsuste võim 20 km laiuses lahingutsoonis lõpetati. Alates 22. veebruari keskööst allutati kogu Eesti territoorium 18. armee ülemjuhatajale. Eestis asunud SSi, politsei ja SD üksused jäeti Ostlandi kõrgema SSi ja politseijuhi Friedrich Jeckelni alluvusse. Wehrmacht võttis üle raudteede kaitse, aktiivne võitlus partisanide vastu jäi politseijõudude pädevusse. 
Tagalapiirkonna struktuur.
Tagalapiirkonna juhataja staap
Väeüksused
Välikomandantuurid.
Väegrupi tagalapiirkonna juhataja otsealluvuses tegutsesid välikomandantuurid Valgas, Tallinnas, Oudovas, Sebežis ja Rakveres ning asulakomandantuurid Moloskovitsõs, Rezeknes, Novorževis, Sajanjes, Tartus, Slantsõs, Novgorodis, Petseris, Opotškas jm. 
Linna-, väli- ja asulakomandantuurid olid väegrupi koosseisu kuuluvad sõjaväelised haldusüksused. Asulakomandantuuri tegevuspiirkond Venemaal langes kokku rajooni ja Eestis maakonnaga. Väli- ja linnakomandantuure oli Eestis üldiselt neli ja need langesid kokku Saksa tsiviiladministratsiooni piirkonnakomissariaatidega. 1942. aasta 30. jaanuaril olid Eesti kindralkomissariaadi aladel välikomandantuurid nr. 817(Tartus), 819(Haapsalus), 182(Viljandis, kuni 18. jaanuarini 1942 Valgas) ja 238(Rakveres). 852. asulakomandantuur Narvas allus 18. armeele ja 291. asulakomandantuur Tartus 207. julgestusdiviisile. 
Asulakomandantuurid 360.(Tallinnas), 366.(Paides) ja 332.(Nõmmel) allusid 192. Tallinna linnakomandantuurile, asulakomandantuurid nr. 858.(Pärnus) ja 356.(Viljandis) 182. Viljandi välikomandantuurile, 859.(Kuressaares) Haapsalu 819. välikomandantuurile, 860. (Jõhvis) Rakvere 238. välikomandantuurile ning 301.(Valgas), 306.(Võrus), 316.(Petseris) ja 281.(Tartus) asulakomandantuurid 817. Tartu välikomandantuurile. 5. detsembril 1941 viidi välikomandantuuride piirid vastavusse Eesti kindralkomissariaadi piirkonnakomissariaatide piiridega ja alates sellest ajast kattis 238. välikomandantuur Virumaa, 192. Tallinna linnakomandantuur Tallinna, Harju- ja Järvamaa, 819. välikomandantuur Lääne- ja Saaremaa, 817. välikomandantuur Tartu-, Võru-, Valga- ja Petserimaa ning 182. välikomandantuur Viljandi- ja Pärnumaa.
Tagalapiirkonnas Venemaal asunud armeede tagalaüksused.
, "Saksa okupatsioon NSV Liidus"
Armee tagalaülema Korücki haldusaparaat:
Läti kindralkomissariaadi politseiülemale SS-Oberführer Schröderile allunud Läti 267. Kaitsepataljon ("Schutzmannschaft Wacht Bataillon 267") ja Leedu kindralkomissariaadi politseiülem, SS-Brigadeführer Wysockile allunud Leedu 13., 5., 10. kaitsepataljon.
"SS- und Polizeiführer Estland, SS-Brigadeführer" Hinrich Möllerile allunud, kuid tagalapiirkonnas korrakaitselistel ülesannetel kasutatud: 42. Kaitse Pioneeripataljon, 41. Kaitse Tagavarapataljon ja 37. Kaitse Vahipataljon