Infoaudit

Infoaudit (inglise keeles "information audit)" on protsess, mille eesmärk on tuvastada, hinnata ja hallata organisatsiooni inforessursse ning läbi selle hinnata vastavust organisatsiooni eesmärkidega. 
Infoauditi käigus tehakse kindlaks, milliseid inforessursse ja teenuseid on organisatsioonil vaja oma eesmärkide saavutamiseks, kuidas toimib infovoog ning kas organisatsioonis on nõrgemaid kohti, mis vajavad parandamist. Infoauditi tulemusel valmib täpne ülevaade organisatsiooni info olukorrast ning seeläbi on võimalik info planeerimise ja juhtimise kvaliteeti suurendada ning eemaldada puuduseid. Infoaudit on vahend, mida saab kasutada infovarade ja riskide haldamiseks. Kuigi infoaudit on organisatsiooni info tõhusa juhtimise keskne osa, siis tegelikkuses ei ole see veel täielikult aktsepteeritud ega üldkasutatav.
Infoauditi peamised eesmärgid on kindlaks teha, millised infovarad on organisatsioonis olemas ja millised võivad olla infovajadused ning millised on inforiskid. Infoaudit loob või parandab organisatsioonis tõhusaid infotehnoloogilisi protsesse ja on vajalik, et kindlaks määrata infovarade väärtus, risk, funktsioon, hindamine ja kasulikkus organisatsioonides.
Infoauditi areng.
Varased infoauditid (1980. ja 1990. aastatel), mis keskendusid peamiselt dokumendihaldusele, olid inforessursside uuringud, mille tulemuseks olid inventuurid ehk nimekirjad sellest, mis informatsioon oli kättesaadav ning kellele. Tehnoloogia arenguga muutus ka infoaudit keerulisemaks protsessiks, kuna organisatsioonides ja seadmetes on erinevaid info vorminguid ja struktuure ning muutunud on inimeste juurdepääsud ja kasutusviisid. 
Ühtlasi on seda soodustanud elektrooniliste infotoodete ja -ressursside, sealhulgas Interneti kiire levik, info on muutunud oma paljudes vormides kõikjal kättesaadavaks. Informatsioon on muutunud ettevõtete jaoks oluliseks ressursiks nende püüdlustes saavutada konkurentsieeliseid ja strateegilisi eeliseid. Infotehnoloogia ostu- ja hoolduskulud on olnud üks peamisi tegureid, mis on sundinud organisatsioone võtma vastu sihipärasema lähenemisviisi oma inforessursside haldamisele. Seetõttu on infoaudit laiendanud oma kohaldamisulatust, liikudes raamatukogu- ja infoteaduste valdkonnast kaugemale ehk ettevõtte juhtimise operatiivmaailma. Infoauditil on kolm peamist komponenti:
Definitsioon.
Infoauditile pole ühtset definitsiooni. Varasemad määratlused olid dokumendihalduse kesksed ning keskendusid ametlike infoallikate tuvastamisele, kuid hilisemad määratlused on laienenud ning  tunnistavad organisatsioonilise perspektiivi tähtsust ja infoallikate laia spektrit.
Infoauditi roll strateegilises infojuhtimises.
Organisatsioonid peavad oma eesmärkide saavutamiseks koguma, korraldama, kaitsma ja hindama infovarasid. Tõhusa infostrateegia väljatöötamise aluseks on info kui organisatsiooni võtmeressursi tunnustamine. Infoauditi roll on pakkuda meetodit inforessursside tuvastamiseks, hindamiseks ja haldamiseks, et kasutada täielikult ära info strateegilist potentsiaali. Infoauditi lõppeesmärk on anda integreeritud strateegiline suund organisatsiooni inforessursside haldamisele ning seetõttu peaks infoauditit pidadama ka infostrateegia arendamise esimeseks sammuks.