tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tiit Naarits

Tiit Naarits (sündinud 11. augustil 1973) on eesti mälumängur.
Tiit Naarits on lõpetanud 1991. aastal Puhja Keskkooli ja õppis seejärel Tartu Ülikoolis ajalugu. Pärast ülikooli lõpetamist asus tööle ajalooõpetajana Jõgeva Gümnaasiumis, alates 2010. aastast ka Tartu Karlova Gümnaasiumis. Alates 2013. aastast töötab ajaloo- ja ühiskonnaõpetajana Jõgevamaa Gümnaasiumis.
2011/2012. hooajal tuli ta mälumängus Eesti meistriks nii üksik- ja paarismängus kui ka võistkondlikult.
Antanas Guoga

Antanas Guoga (rohkem tuntud kui Tony G); sündinud 17. detsembril 1973 Kaunases) on Leedu suurettevõtja, poliitik ja elukutseline pokkerimängija. Ta oli aastatel 2014–2019 Euroopa Parlamendi liige.
Lapsena tuli Rubiku kuubiku kokkupanemise Leedu meistriks ning emigreerus 11-aastaselt koos vanematega Austraaliasse. Elukutselise pokkerimängija karjääri alustas 18-aastaselt ning jõudis 21. sajandi alguses maailma absoluutsesse tippu. Tema suurimateks saavutusteks on Euroopa meistriks tulek, korduv pääsemine WPT ja WSOP finaallauda, Moscow Millionsi ja Betfairi Aasia pokkeriturnee võit.
Tony G on vastuoluline pokkerimängija, kes on ühelt poolt tuntud oma agressiivse mängu ning sageli ka verbaalse vägivalla poolest kaasmängijate suhtes; teisalt on ta annetanud väga suuri summasid oma võitudest heategevuseks, aidanud paljusid noori mängijaid ning teinud tohutut tööd pokkeri populariseerimisel maailma erinevais paigus, sealhulgas Eestis.
Tony G on maailma suurima pokkeriportaali PokerNews ning Eestis litsentseeritud kihlveokontori Tonybet omanik. 
TonyBet oli 2010. aastal Leedu korvpallikoondise peasponsor. 2012. aasta jaanuaris valiti Guoga Leedu äriväljaande Ekonomik korraldatud hääletusel riigi parimaks ärimeheks. 2014. aasta mais pääses Guoga Leedu liberaalide teise numbrina Euroopa Parlamenti.
Jaanus Piirsalu

Jaanus Piirsalu (sündinud 27. juulil 1973) on eesti ajakirjanik. 
Haridus.
Ta on lõpetanud 1991. aastal Tallinna 20. Keskkooli ja 1999. aastal Tartu Ülikooli, kus õppis sotsiaalteaduskonnas ajakirjandust.
Töökäik.
Ta töötas 1997. aastast Eesti Päevalehes eri ametites. 2007. aastal saatis Eesti Päevaleht ta korrespondendiks Moskvasse. Ta oli tollal ainus Moskvas alaliselt töötav Eesti ajakirjanik, kes oli Venemaa välisministeeriumilt saanud aastase tööloa. Eesti Päevalehes töötas Piirsalu 15 aastat, viimati 4,5 aastat Moskva korrespondendina.
Pärast lapsepuhkust ja paariaastast tegutsemist vabakutselise ajakirjanikuna asus Piirsalu 2014. aastal tööle Postimehe toimetusse.
2016. aasta suvel käis ta Uurali mäestiku põhjatipu lähedal, otse polaarjoonel asuvas söekaevanduste linnas Vorkutas.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks poega. 2007. aastast elab pere Luksemburgis. Piirsalu juhendamisel valmib ebaregulaarselt ilmuv Luksemburgi eesti laste ajaleht Mõnikord. 2012. aastal oli ta lapsehoolduspuhkusel Strasbourgis.
Rame laht

Rame laht on Puhtulaiu ja Pivarootsi poolsaare vahel olev laht Pärnu maakonna lääneosas Lääneranna vallas Virtsu lähedal.
Laht piirneb põhjas Mõisalahega, neid kahte eraldab Rapla-Virtsu raudtee tarvis ehitatud raudteetamm. Lahe põhjakaldale ulatub Laelatu puisniit. Laht jääb Puhtu-Laelatu looduskaitsealale. Lahesuu lõuna-kaguossa jäävad Ahessäär ja Kibissäär (laiud) ning Araani säär (Pivarootsi poolsaare neem). Lahesuu lõuna-edelaossa jääb Laususäär (laid).
Keskkonnaregistri järgi koosneb laht kolmest osast:
Rame laht kokku 7,14 km².
Rame lahe keskkonnaregistri kood on VEE3426010.
Laelatu puisniit

Laelatu puisniit on puisniit Virtsu lähedal Laelatul.
Laelatu puisniit on olnud niidetavana (ja servades karjatatavana) kasutusel sajandeid. Et Laelatu asub Lääne-Eestis, kus maapind aastas kuni poolteist millimeetrit kerkib, on meri sealt aastasadade jooksul taandunud. Laelatu kõrgemad kohad võisid mere alt laidudena vabaneda umbes 2000 aasta eest. On võimalik, et laiud võeti suviste karjamaadena kohe kasutusele, mistõttu võis Laelatul juba algusest kujuneda puisniit ning õiget metsa pole seal võib-olla kunagi olnudki.
Laelatu puisniidul on teadaolevalt nii Eesti kui kogu Põhja-Euroopa kõige liigirikkam taimekooslus. Kui arvestada maailma väikesemõõtkavaliste (kuni 1 m2) alade soontaimede absoluutset liikide arvu, siis jääb Laelatu puisniit 2. kohale (kuni 76 liiki ruutmeetril), jäädes alla vaid Argentina madala rohuga kuivale mägikarjamaale, kus on loendatud kuni 89 taimeliiki ruutmeetril. Laelatul on leitud kasvamas 546 liiki soontaimi; muuhulgas kasvab seal 2/3 kodumaistest orhideeliikidest.
Laelatu puisniit on pikka aega olnud botaaniliseks ja ökoloogiliseks uurimisalaks, seal paikneb Laelatu bioloogiajaam. 
Laelatu puisniit asub Puhtu-Laelatu looduskaitseala põhjaosas ja sinna pääseb mööda aastatel 1931–1968 tegutsenud Rapla–Virtsu raudteetammi kulgevat teed.
Moritz Hermann von Jacobi

Moritz Hermann von Jacobi (ka Jacoby; vene keeles Борис Семёнович (Морис-Герман) Якоби; 21. september 1801 Potsdam – 10. märts 1874 Peterburi) oli saksa päritolu vene füüsik ja arhitekt.
Ta õppis Göttingenis ja Königsbergis ehituskunsti.
Ta oli Tartu Ülikooli professor aastatel 1835–1840, 1835–1837 ühtlasi Tartu ülikooli arhitekt. Alates aastast 1837 oli Jacobi Peterburi Teaduste Akadeemia uurimiskomisjoni liige, aastast 1840 akadeemia adjunkt, 1847 akadeemik.
1836. aastal sai von Jacobi projekti järgi praeguse kuju Inglisild, silla algvariant valmis 1816. aastal Johann Wilhelm Krause projekti järgi.
Teadustöö.
Jacobi uuris elektromagnetismi, eriti masinaehituse seisukohalt. Ta oli galvanoplastika leiutaja. Samuti uuris ta elektrimootoreid ja traadiga telegraafi.
1834 hakkas ta tegelema elektrimootoritega, et uurida elektromagnetjõu kasutamist liikuvatel seadmetel. Ta uuris elektromagnetjõudu mootorites ja elektrigeneraatorites. Mootori originaal pole säilinud kuid sellest on tehtud rekonstruktsioon.
Jacobi sõnastas maksimaalse võimsuse teoreemi: "Maksimaalne võimsus edastatakse siis, kui vooluallika sisetakistus võrdub koormuse takistusega, eeldades, et välistakistust saab muuta ja vooluallika sisetakistus on konstantne." Ta avastas selle, uurides aku poolt elektrimootorile edastatavat võimsust. Jacobi mõõtis mootori väljundparameetreid, määrates tsingi koguse, mida aku tarvitas.
Nikolai I eraldatud vahendite abil ehitas Jacobi 1839. aastal 28 jala pikkuse elektrimootoriga paadi, mis töötas akudega. Paat kandis 14 inimest mööda Neevat vastuvoolu kiirusega 5 km/h.
Ta töötas ka elektrilise telegraafi arendamise kallal. 1842–1845 ehitas ta telegraafiliini Peterburi ja Tsarskoje Selo vahele, kasutades maa-alust kaablit.
1867 esindas ta Venemaad Pariisi maailmanäituse ajal peetud mõõtühikute komisjonis. Ta oli kindel meetrisüsteemi pooldaja.
Tondi sõjaväelinnak

Tondi sõjaväelinnak on Tallinnas Tondi, Järve ja Mustamäe asumis paiknevad militaarehitised, moodustades ühe osa Peeter Suure merekindluse rajatistest. Tuntumad on Tondi tänava äärsed merekindluse suurtükiväe kasarmud. Sõjaväelinnaku kogupind moodustab üle 44 hektari, mis koosneb umbes 30 munitsipaalomanduses olevast kinnistust.
Paljud hooned on aastaid tühjana seisnud ja üldseisukord on avariiline. Linnaku taastamine ja renoveerimine algas 2004. aastal.
Ajalugu.
Tondi sõjaväelinnak rajati Peeter Suure merekindluse teeninduspersonali jaoks. Ehitamine algas juba 1910. aastal. Suurema hoo võttis see pärast 1912. aastat, kui Tondi tänava äärde alustati punastest tellistest kasarmute ehitamist. 1915–1916 rajati linnakusse mitmesuguseid objekte. 
1917. aastal paigutati Tondi sõjaväelinnakusse Eesti rahvusväeosa 1. Eesti jalaväepolk, 24.– 26. maini 1917 viidi 1. Eesti Jalaväepolgu formeerimine üle Rakverre.
Pärast 1918. aastat võeti sõjaväelinnak Sõjaministeeriumi valdusse. Mais 1920. aastal kolis Tondi kasarmutesse Sõjakool, mis 1923. aasta septembris lõpetas tegevuse iseseisva õppeasutusena ja liitus Sõjaväe Ühendatud Õppeasutustega, mis asutati Tondi sõjaväelinnaku baasil.
Aastatel 1945–1994 asus kogu kompleksis taas sõjaväelinnak koos autobaasi ja tankipolguga. Sellel perioodil ehitati territooriumile NSV Liidu relvajõudude maavägede Balti sõjaväeringkonna 144. Jelnja-Saraatovi nimelise kaardiväe motolaskurdiviisi ja 254. kaardiväe Aleksandr Matrossovi nimelise laskurpolgu mitmeid abi- ja majandushooneid. Vene Föderatsiooni relvajõud andsid üle Kaitseministeeriumi haldusse sõjaväelinnaku 1994. aastal.
Tänapäev.
Sõjaväelinnaku kordategemist alustati alles 2004. aastal. Maa-ala detailplaneering nägi ette esmalt kasarmute katuste ja fassaadide renoveerimist ning Tondi, Sammu ja Rivi tänava vahelise ala väljaehitamist. 
Tondi tänava hooneid jagavad omavahel AS Pro Kapital Eesti ja AS Audentes. Viimane rajas sinna oma uue õppekeskuse. 
Detailplaneering hõlmab ka Tammsaare tee ääre hoonestamist Järve asumi poolel. Turvafirma G4S (endine ESS) hoone lähedusse tulevad kortermajad ja büroohooned. 
Arhitektuur.
Teisi rajatisi.
1934. aastal rajati kasarmute juurde kaitseväe lasketiir. Tulejoonel sai seista 44 meest väikesekaliibriliste spordipüssidega.
Endine laohoone asub J. Sütiste tee 17, Põhja-Eesti Regionaalhaigla vastas. 
Raudtee.
Peeter Suure merekindluse jaoks rajati mitmeid kitsarööpmelise raudtee harusid laiusega 750 mm. Mustamäe laskemoonaladudesse (säilinud hoone J. Sütiste tee 17) suundus liin suunal Liiva–Vääna, mis kulges üle Rahumäe viadukti. Rahumäe kalmistu taga asunud jaama kolmnurgast algas alla laskuv raudteeharu.
Sigimine

Sigimine ehk tokogoonia on eluprotsess, mille käigus toimub organismide enesetootmine (paljunemine). Mõistet "sigimine" võidakse käsitleda laiemas või kitsamas mõttes: esimesel juhul on see nii-öelda paljunemine kitsamas mõttes, ehk mida jagatakse suguliseks ja suguta sigimiseks; sigimine kitsamas mõttes on aga organismide suguline sigimine.
George Rene Francis

George Rene Francis (6. juuni 1896 – 27. detsember 2008) oli USA ülipikaealine, kes oma surma eel oli rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kinnitatud andmetel vanuselt teine elusolev mees maailmas, seda küll koos temaga samal päeval sündinud inglase Henry Allinghamiga.
Francis töötas suure osa oma elust autotööstuses, kuid teenis leiba ka habemeajajana. Nooruses tegeles ta ka poksiga, kuid tema poksijakarjäär katkes. Francis suri Sacramento hooldekodus südamepuudulikkusesse.
Francis oli ka Ameerika Ühendriikide vanim elusolev mees, tema surma järel on selleks Walter Breuning.
Vegetatiivne sigimine

Vegetatiivne sigimine on suguta sigimisviis, kus uus organism saab alguse ühest vanemorganismist, sageli tema (keha)osa(de)st. Vegetatiivne sigimine on suguta sigimise üks kahest peamisest tüübist (teine on eoseline sigimine). 
Vegetatiivne sigimine esineb nii ainuraksetel kui ka hulkraksetel organismidel. 
Ainuraksetel (arhedel, bakteritel jt) avaldub see rakujagunemisega (sealhulgas pooldumise, pungumise ja hulgijagunemisega). Hulkraksetele organismidel (sh taimedel, loomadel) avaldub vegetatiive sigimine ühe vanemorganismi mittegeneratiivse(te) ehk somatogeense(te) (keha)osa(de) eraldumisel, millest areneb uus organism (järglane). Ka hulkraksetele organismidel esineb pungumist (näiteks käsnad, hüdrad) ja pooldumist (ripsussid). Taimede puhul võib mittegeneratiivseks kehaosaks olla mugul, eriline sigikehake jt. Vegetatiivse sigimise erijuhtudeks on loomariigis rõngussidel esinev para- ja arhitoomia.
Eoseline sigimine

Eoseline sigimine ehk sporogoonia on suguta sigimisviis, mis toimub eriliste paljunemisrakkude ehk eoste abil. 
Eoseline sigimine esineb mõningatel protistidel (eosloomad) ning kõikidel taimedel ja seentel.
Planetoloogia

Planetoloogia ehk astrogeoloogia ehk planetaargeoloogia on teadusharu, mis uurib planeete, komeete, asteroide ja teisi sarnaseid taevakehi.
Tavaliselt peetakse planetoloogia all silmas väljaspool Maad asuvate teiste Päikesesüsteemi taevakehade uurimist. Planetoloogia tekkis siis, kui Maa uurimisel kogutud teadmisi ja tehnikat hakati kasutama teiste taevakehade uurimiseks. Seega on planetoloogia justkui maateaduste laiendus väljapoole Maad. Planetoloogiat peetaksegi maateaduste alldistsipliiniks, kuigi loogiliselt võttes võiks olla ka vastupidi.
Põhimõtteliselt ei piirdu planetoloogia uurimisväli vaid Päikesesüsteemiga, kuid väljaspool Päikesesüsteemi asuvate planetaarsete taevakehade ehk eksoplaneetide kohta on teadmised suure kauguse tõttu seni väga kehvad ning uurimine raskendatud.
Algselt nimetati planetoloogiaks Kuu ja teiste lähemate planeetide ning nende kuude pinnavormide uurimist.
1962. aastal defineeris soome geokeemik Kalervo Rankama planetoloogia kui universaalse teadusharu, mis uurib planeetide, nende looduslike kaaslaste ja teiste sarnaste taevakehade konfiguratsiooni, aineringeid ja sellega kaasnevaid energiamuundumisi Päikesesüsteemis ning võimalikes teistes planetaarsetes süsteemides. Sellega üritas Rankama lõpetada segaduse, mis saatis termineid "astrogeoloogia" ja "planetaargeoloogia", pakkudes nende asemele uue termini "planetoloogia".
Sellegipoolest käsitletakse planetoloogiat mõnikord eraldi astrogeoloogiast ehk planetaargeoloogiast. Sellise käsitluse korral mõistetakse planetoloogiat laiema teadusharuna, mis käsitleb ka teemasid, mis otseselt geoloogia alla ei kuulu. Piir planetoloogia ja planetaargeoloogia vahel on siiski niivõrd ähmane ja uurimisväli suures osas kattuv, et sageli peetakse neid sünonüümideks.
Malta Eurovisiooni lauluvõistlusel

Malta osales esimest korda Eurovisiooni lauluvõistlusel 1971. aastal. Joe Grech laulis siis maltakeelset laulu "Marija L-Maltija" ning jäi viimaseks. Ka aasta hiljem pidi Malta leppima viimase kohaga, kui riiki esindasid Helen &amp; Joseph lauluga "L-Imhabba". Need kaks laulu on olnud Eurovisioonil ainsad maltakeelsed laulud. Pärast 1975. aasta lauluvõistlust Malta jäi võistlusest 15 aastaks eemale. 
1980. aastatel oli Malta huvitatud naasmisest võistlusse, kuid sel ajal oli maksimaalne osalejate arv 22, seega polnud Maltal võimalik naasta. 1991. aastal, kui Holland eemaldus, naasis Malta lauluvõistlusele. Roomas esindas Maltat Paul Giordimaina &amp; Georgina, kes lauluga "Could It be" saavutasid 6. koha. 
Malta on saavutanud lauluvõistlusel kahel korral 3. koha. 1992. aastal esindas Maltat Mary Spiteri lauluga "Little Child". 1998. aastal Birminghamis esindas Maltat Chiara lauluga "The One That I Love". Malta on jäänud kahel korral ka teisele kohale. 2002. aastal Tallinnas viis Ira Losco Malta teisele kohale lauluga "7th Wonder". Kolm aastat hiljem esindas Maltat taas Chiara, kes oli Malta varem juba viinud kolmandale kohale. 2005. aastal laulis Chiara võistlusel laulu "Angel". 
Vaid aasta hiljem tabas Maltat tagasilöök. 2006. aastal Ateenas toimunud lauluvõistlusel jäi Malta viimasele kohale. Maltat esindas Fabrizio Faniello lauluga "I Do". 
2007. ja 2008. aastal Maltal ei õnnestunud pääseda poolfinaalist finaali, jäädes vastavalt 25. ja 14. kohale. 
Hoolimata viimaste aastate kasinatest tulemustest on Malta kõige edukam riik nende riikide seas, kes pole kunagi lauluvõistlust võitnud. 
Maltat esindab lauluvõistlusel Malta ringhääling Public Broadcasting Services (PBS).
Hääletamise ajalugu.
1971.–2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistluste finaalides on Malta "andnud" kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
1971.–2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistluste finaalides on Malta "saanud" kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Enn Tosso

Enn Tosso (sündinud 28. veebruaril 1976 Tallinnas) on Eesti ajakirjanik.
Aastatel 2002–2010 töötas ta Äripäeva ajakirjanikuna. Tosso on kirjutanud tuhandeid lühiuudiseid uudisteportaalidele aripaev.ee, delfi.ee ja postimees.ee. 2017 lõi oma ettevõtte OÜ Kirjaabi.
Saiakopli mõis

Saiakopli mõis (saksa keeles "Neuhof") oli rüütlimõis Ambla kihelkonnas Järvamaal. Tänapäeval jäävad kunagise mõisa maad Tapa valda Lääne-Viru maakonnas.
Ajalugu ja mõisaomanikud.
Saiakopli mõis eraldati 1787. aastal Nõmmküla mõisast. Mõis kuulus Jacob Johann von Helwigile, 1816. aastal ostis mõisa Peter von Reimers. 1827. aastal läks mõis Julie von Rautenschildti valdusse. 1837. aastal müüs ta mõisa edasi doktor Gustav Hieronymus Ehrenbuschile. 
1884. aastal omandas mõisa Jakob Kurberg. Mõisa viimased võõrandamiseelsed omanikud enne 1919. aasta võõrandamist olid Arwed ja Ewald Kurberg, kellele kuulus ka naabermõis Moe mõis koos Moe viinavabrikuga.
Mõisakompleks.
Tõenäoliselt 19. sajandi keskel rajatud Saiakopli mõisa härrastemaja oli hilisklassitsistlikus stiilis kivihoone. Ehitis oli peamiselt ühekorruseline, välja arvatud keskosa, mis oli kahekorruseline ning mida kaunistasid kaaraknad ja segmentkaarne frontoon. 
1960. aastatel ehitati hoone ümber täiskahekorruseliseks ehitiseks. Muuhulgas muudeti akende kuju ja korruste kõrgust. Ka hoone segmentfrontoon asendati lameda kolmnurkfrontooniga. Hoones asus Eesti NSV ajal Nõmmküla sovhoosi keskus.
Kompositsioonimeetod

Kompositsioonimeetod (saksa keeles "Kompositionsmethode") ehk kompositsioonitehnika (inglise keeles "music composition technique") on muusikas õpetus, kunst ja oskus muusikaliste objektide muutmiseks, organiseerimiseks ja seostamiseks. Helilooja ehk komponist loob heliteose ehk kompositsiooni ühe või mitme kompositsioonimeetodi abil.
Nii nagu muutub muusika, muutuvad ka kompositsioonimeetodid. Kui näiteks 19. sajandi helilooja tegeles selliste mõistetega nagu duur-moll-süsteem, tonaalsus või muusika taktilis-meetriline jaotus, siis 20. sajandi heliloojad on tegelnud näiteks elektrooniliste tämbrite, müra, muusika seriaalse organiseerimise, muusikaliste parameetrite või minevikumuusika dekonstrueerimisega.
Muusika kompositsioonimeetodi ülesandeks on üldiselt tagada muusika käsitöönduslik kvaliteet, detailide ja terviku sobivus, aga ka muusika "tõesus", läbipaistvus, defineeritavus ühiskonna jaoks. Kompositsioonimeetodi sellist rolli on ka kritiseeritud. Näiteks Arnold Schönberg on pidanud uudsest kompositsioonimeetodist tähtsamaks uudset kõla: "Ein neuer Klang ist ein unwillkürlich gefundenes Symbol, das den neuen Menschen ankündigt [---]" (Uudne kõla on tahtmatult avastatud sümbol, mis kuulutab ette uut inimest [---])
Suguline sigimine

Suguline ehk seksuaalne sigimine on paljunemise vorm, kus erinevalt suguta sigimisest toimub eelnevalt sugurakkude meioos, ploidsuse vähenemine ja üldjuhul viljastumine. Sugulise sigimise erijuhuks on partenogenees, kus viljastumist ei toimu.
Punavetikad

Punavetikad ("Rhodophyceae") on ainuke punavetiktaimede hõimkonda kuuluv vetikate klass. 
Suur osa punavetikaid on hulkraksed. Neid võib leida nii mage- kui merevees. Punavetikaid on erinevate allikate järgi teada 4000 kuni 10 000 liiki. 
Läänemeres elutseb madala soolsuse tõttu vaid ligi 160 punavetikaliiki.
Mitmed punavetikaliigid omavad töönduslikku tähtsust. Neis leiduvaid pigmente kasutatakse meditsiinidiagnostikas, molekulaarbioloogias ja toiduainetööstuses ning geelistuvaid polüsahhariide nii mikrobioloogias kui ka farmaatsia- ja kosmeetikatööstuses.
Runge-Kutta meetodid

Runge-Kutta meetodid on arvutusmatemaatikas algoritmide pere harilike diferentsiaalvõrrandite (ja harilike diferentsiaalvõrrandite süsteemide) ilmutatud või ilmutamata ligikaudse lahendi numbriliseks leidmiseks algtingimustega ülesande korral. Nad põhinevad iteratsioonil. 
Meetodi algse kuju töötas välja saksa matemaatik Carl Runge 1895 ning seda üldistas Martin Wilhelm Kutta 1901.
Klassikaline 4. järku Runge-Kutta meetod.
4. järku klassikaline Runge-Kutta meetod on nii laialt levinud, et seda nimetatakse sageli lihtsalt Runge-Kutta meetodiks. 
Olgu meil Cauchy ülesanne formula_1. Siis funktsiooni väärtus järgmises punktis arvutatakse järgmise valemi järgi:
formula_2
kus
formula_3
formula_4
formula_5
formula_6
formula_7 — võrgu sammu suurus formula_8 järgi.
See meetod on 4. järku, st viga igal sammul on formula_9 ja summaarne viga integreerimise lõppintervallil on formula_10.
Otsesed Runge-Kutta meetodid.
Otseste Runge-Kutta meetodite pere on 4. järku Runge-Kutta meetodi üldistus. See on antud valemitega
formula_11
kus
formula_12
formula_13
formula_14
formula_15
formula_16
Konkreetse meetodi määravad arv formula_17 ning koefitsiendid formula_18 ja formula_19. Need koefitsiendid paigutatakse sageli tabelisse
Runge-Kutta meetodi koefitsiendid peavad rahuldama tingimusi formula_20 (formula_21). Kui me tahame, et meetod oleks formula_22-järku, siis tuleb tagada ka tingimus formula_23, kus formula_24 on Runge-Kutta meetodil saadud lähendus. Pärast mitmekordset diferentseerimist muutub see tingimus polünomiaalvõrrandite süsteemiks, mille lahendid on meetodi koefitsiendid.
Jagunemine

Jagunemine on bioloogias rakkude või nende sisestruktuuride (rakutuuma, mitokondrite jt) jaotumine kaheks (pooldumine) või rohkemaks osaks. Sageli peetakse jagunemise all silmas raku kui terviku jagunemist (rakujagunemine). Rakujagunemine võib toimuda pungumise, pooldumise, sissesoondumise, mitoosi, meioosi jne teel.
Raku sees oleva tsütoplasma jagunemist nimetatakse tsütokineesiks.
Valdai kõrgustik

Valdai kõrgustik (vene keeles "Валдайская возвышенность", "Валдай") on ulatuslik kõrgustik Ida-Euroopa lauskmaa loodeosas Tveri oblasti lääneosas ja Novgorodi oblasti lõunaosas. Laiemas mõttes Valdai kõrgustiku koosseisu kuuluvad ka Tihvini ja Vepsa kõrgustik Leningradi ja Pihkva oblastis ning mõned teised kõrgustikud Tveri ja Smolenski oblastis. Keskmine kõrgus on 150-250 m, kõrgeim tipp 346,9 m.
Valdai kõrgustiku pealiskord koosneb karboni ajastu lubjakivist, merglist ja savist, ta on kaetud mandrijää ning liustikujõgede ja jääjärvede setetega. Loodenõlv on järsk, kagunõlv on lame. Pinnamood on künklik, peamised pinnavormid on moreentasandikud. Esineb palju järvi, sealhulgas Ülemvolga järvestik (Peno järv, Vselugi järv, Volgo järv jt), Seligeri järv ja teised. Valdai kõrgustik on tugevalt soostunud. Kõrgustiku kaguosaga külgneb Valdai jääaja lõunapiir. 
Kõige kõrgem punkt on 346,9 meetri kõrgune küngas Tsna ülemjooksul, mille mitteametlik nimi on Verhuška Valdaja. Ta asub Tveri oblasti Võšni Volotšoki rajoonis Potšinoki külast 2,5 km kagu suunas punktis koordinaatidega .
Valdai kõrgustik on Volga jõgikonna ja Läänemere vesikonna veelahe. Kõrgustikul saavad alguse Volga, Daugava, Dnepr, Lovat, Msta, Pola, Mologa ja teised jõed.
Ostaškov

Ostaškov on linn Venemaa Tveri oblastis, Ostaškovi rajooni keskus. Asub Seligeri järve kaldal.
Ostaškovi on esmamainitud 14. sajandil. Linnaõigused sai 1770. aastal.
Linna läbib Bologoje ja Velikije Luki vaheline raudtee.
Linnas asub 1689. aastal ehitatud Ülestõusmise kirik, 1697. aastal ehitatud Püha Kolmainu kirik ning Issanda Muutmise kiriku barokne kellatorn (ehitatud 1787–1789).
Merle Parts

Merle Parts (sünninimi Merle Mahlapuu; sündinud 26. novembril 1967) on eesti kohtunik.
1994. aastal sooritas ta kohtunikueksami. Ta töötab kohtunikuna Harju Maakohtus.
31. märtsil 2002 sai ta Aatriumi parklas toimunud tulistamise käigus kuulist haavata.
2012. aastal pälvis ta Politsei- ja Piirivalveameti teenetemärgi.
Isiklikku.
Abielust Juhan Partsiga on kaks last: Toomas-Hendrik ja Pille-Riin .
Praeguse abikaasa Priit Tikerpega on Merle Partsil poeg Hans-Gustav.
Surnud 31. detsembril

"Siin loetletakse 31. detsembril surnud tuntud inimesi.
Railaadsed

Railaadsed ehk raid ("Batoidea", "Batomorpha", "Batoidei") on kalade ülemselts kõhrkalade klassi varilõpuseste alamklassist. Nad paigutatakse veel rühmadesse "Euselachii" ja "Neoselachii". 
Välimus.
Neil on dorsoventraalselt väga lame keha ja suured rinnauimed, mis on aluselt pea ja kehaga kokku kasvanud. 
Suu, ninaavad ja viis paari lõpusepilusid asetsevad lamedal enamasti heledal alapoolel, mida nimetatakse ka inglinäoks. 
Saba on enamasti piitsjalt väljaveninud. 
Ülapool on kohastunud elupaigaga ning varieerub liivakarva teralisest mustani. Ülapoolel on silmad ja avad, mille kaudu hingamiseks vajalik vesi siseneb. 
Pärakuuim puudub. 
Paljud raid on kaetud ogadega.
Elupaigad ja käitumine.
Raid on põhjakalad. Nad lebavad tihti liikumatuna veekogu põhjas. 
Enamik raisid on merekalad, mõned liigid elavad magevees (Kesk- ja Lõuna-Ameerika jõgede jõerailased ning mõned Austraalia saagrai liigid). 
Toitumine.
Enamik railaadsetest toitub bentosest (karpidest, vähkidest ja okasnahksetest). Raid võivad süüa ka kalu.
Näited.
Kõige tuntum rai on hiid-sarvikrai.
Euroopat ümbritsevates meredes elavad railaste sugukond kuuluvad harilik rai ("Dipturus batis"), ogarai, marmorrai, tähtrai, montagui rai ja kägurai.
Kõige suuremad raid on kotkasrailased (siruulatus kuni 2,5 m, pikkus kuni 5 m) ja astelrailased (laius kuni 2,1 m, pikkus kuni 5,5 m).
Elektrirailastel on muundunud lihastest moodustatud elektrielund, mille abil nad saakloomi 60–230-voldiste ja üle 30-ampriste elektrilahendustega halvavad. 
Raid toiduna.
Osa raisid on püügikalad.
Portugali köök tunneb raitiibu. 
Süstemaatika.
Raisid on umbes 625 liiki.
Raide süstemaatika on väga vaieldav ja pidevalt muudetav. 
Joseph S. Nelsoni raamatu "Fishes of the World" 4. trükis (2006) on järgmine süsteem:
"Eesti entsüklopeedia" 8. köites (1995) on järgmine süstemaatika:
Evolutsioon.
Raid ilmusid Hilis-Juuras. Nende kõrgaeg oli Hilis-Kriidis.
Aleksander Raid

Aleksander Raid (kuni 22. veebruarini 1936 Janson, 2. jaanuar 1913 Gattšina, Peterburi kubermang – 13. august 1983 Tartu) oli eesti tõlkija ja keeleteadlane.
Elulugu.
Ta lõpetas 1932. aastal Tallinna Linna Poeglaste Humanitaargümnaasiumi, 1944. aastal Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna ja 1946. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna.
Looming.
Ta tõlkis alates 1930. aastatest eesti keelde ilukirjandust slaavi keeltest. 
Sõnaraamatud.
Koos Savvati Smirnoviga koostas ta tšehhi-eesti sõnaraamatu. Ta on koostanud ka poola-eesti sõnaraamatu, mida pole välja antud.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli kunstiajaloolane Niina Raid.
Tema poeg on kartograaf Tõnu Raid ja pojapoeg on Juku-Kalle Raid. 
Ta on luuletaja Indrek Hirve vaimne isa ja eeskuju.
Kaljo Raid

Kaljo Raid (4. märts 1921 Tallinn – 21. jaanuar 2005) oli eesti helilooja ja baptisti vaimulik. 
Aastast 1954 oli ta Toronto eesti baptistikoguduse pastor.
Niina Raid

Niina Raid (kuni 1935 Nepomnjaštši või Nepomnjaštšaja; kuni 1938 Neeme; 25. jaanuar 1917 – 26. november 2001) oli eesti kunstiajaloolane. 
Ta uuris põhiliselt Tartu arhitektuuriajalugu.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli tõlkija Aleksander Raid ja poeg on kartograaf Tõnu Raid.
Raidkiri

Raidkiri ehk epigraaf ehk inskriptsioon on tekst, mis on jäädvustatud (kõvale) materjalile, mille esmane otstarve ei ole kirjalike tekstide kandjaks olemine. 
Antiikaja raidkirju uurib epigraafika.
Rein Raie

Rein Raie (sündinud 24. jaanuaril 1941) on eesti kirurg traumatoloogia ja ortopeedia alal.
Ta on teinud üle 2400 lülisambaoperatsiooni ning olnud Seppo kliiniku direktor.
Elulugu.
Rein Raie on tööliste poeg. Lõpetas 1959 Tallinna 2. Keskkooli, 1965 Tartu Ülikooli arstiteaduskonna spordimeditsiini osakonna ja 1970 Moskvas Traumatoloogia-Ortopeedia Keskinstituudi aspirantuuri, meditsiinikandidaat (1970, samas); väitekiri "Восстановление опозиции большого пальца кисти", meditsiinidoktor (1982, Kaasani Riiklik Arstide Täiendusinstituut), väitekiri "Хирургическое лечение сколиоза у детеи и подростков". Oli 1965–1972 Tallinna Keskhaigla kirurg, 1972–1986 G. Turneri nim Leningradi Laste Ortopeedia Instituudis lülisamba patoloogia osakonna teaduslik juhendaja, 1986–1994 A. Seppo nim Traumatoloogia ja Ortopeedia Keskuse direktor, aastast 1989 professor. 1995–2000 Tallinna Keskhaigla traumatoloog-ortopeed ja Raie &amp; Kask Ortopeedia OÜ juhatuse liige, aastast 2005 Ortopeedia Arstid OÜ-s. Arendanud lülisamba ortopeedilist kirurgiat. 
Läti Traumatoloogide-Ortopeedide Seltsi auliige. Rahvusvahelise ja Euroopa Traumatoloogide-Ortopeedide Föderatsiooni ja Seltsi Eesti delegaat.
Teadustöö.
Uurimisvaldkonnad: lülisamba patoloogia ja käekirurgia, laste ortopeedia. U 120 teaduspublikatsiooni, sh 2 monograafiat.
Madis Jürgen

Madis Jürgen (sündinud 9. juunil 1962) on eesti ajakirjanik.
Elulugu.
Madis Jürgen on lõpetanud 1980. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1986. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Ta töötas aastatel 1986–1989 ajakirjas Kultuur ja Elu, tegi Eesti Televisioonis aimesaatesarja "Miljon miksi", oli 1989–1991 ajalehe Eesti Elu peatoimetaja, 1991–1992 oli ajalehe Eesti Ekspress peatoimetaja, 1993–1995 ajakirja Magneet peatoimetaja ja alates 1996. aastast Eesti Ekspressi ajakirjanik. Tuntud on tema ajakirjanduslikud osaluseksperimendid.
Ta töötas 2022. aasta veebruarist ajakirjanikuna ajalehes Maaleht, 2024. aastal ta koondati.
Arlington

Arlington on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis Tarranti maakonnas. 
Linn asutati 1875. aastal ja nimetati Virginia osariigis asuva Arlingtoni järgi. 
Arlington on auto- ja kosmosetööstuse keskus.
Arlington oli 2013. aastani suurim USA linn, millel polnud oma ühistransporti.
Sport.
Linnas tegutseb pesapalliklubi Texas Rangers.
Kärjekann

Kärjekann on kärje õhukeseseinaline kuuetahuline vahakannuke mee või haudme tarvis. See on peamiselt kasutuses kiletiivalistel, näiteks mesilastel.
Silindri põhi on keskelt sügavam ja servast kõrgem. Omavahel ühendatud kärjekannusid nimetatakse kärjeks. Kärjed on kahepoolsed ja kärje kummagi poole kärjekannud on omavahel põhjapidi ühendatud. Seejuures on kärjekannude põhjad omavahel poole kannu laiuse võrra nihkes.
Mesilaste kärjekannud on mesilasvahast tehtud. Nende kärjekannusid on mitut liiki:
Rai

Rai või RAI võib tähendada erinevaid asju
Nektar

Nektar (ka mesineste, mesimahl) on magus vedelik, mis eritub taimede nektarinäärmetest ja millest mesilased valmistavad mett. 
Nektari kogumine.
Õite magus nektar meelitab ligi putukaid. Kuna enamikul taimedel asuvad nektarinäärmed õiepõhjas, puutub nektarijahil putukas vastu õie emakat ja tolmukaid. Tolmuterad kleepuvad putuka keha külge ning kuna putukad külastavad nektari otsinguil mitmeid õisi, kanduvad tolmuterad õielt õiele. Seega aitavad putukate külaskäigud kaasa õite viljastamisele (tolmeldamisele). Nektarist toituvad ka mitmed linnud, tuntuimad neist on kahtlemata koolibrid.
Nektari hulk ja koostis.
Nektari hulk ja koostis sõltub taimede õitsemise ajast, taimede kasvust ja õite asukohast taimel. Seda mõjutavad ka kasvutingimused, õhuniiskus, valgus, temperatuur, mullastik jms. Sõltuvalt mõjuritest võivad nektarid olla väga varieeruva koostisega. Olenevalt taimeliigist ja ilmastikust on nektaris 30–94% vett, 5–20% fruktoosi ja glükoosi, happeid, valke ja mineraalühendeid.
Kirjandus.
Ants Raid

Ants Raid (sündinud 18. aprillil 1941) on eesti arhitekt. 
Ta lõpetas 1968 Eesti Riikliku Kunstiinstituudi. 
Ants Raid osales Pirita purjespordikeskuse projekteerimises.
Jaroslav Raid

Jaroslav Raid (kuni 7. juuli 1937 Jaroslav Tšupilin; 24. mai 1919 Tallinn – 1. november 1984 Tartu) oli Nõukogude sõjaväelane ja parteitegelane ning eesti ajaloolane.
Ta lõpetas 1937. aastal Tallinna Vene Ühisgümnaasiumi. Ta õppis aastatel 1937–1941 Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas metsandust. Akadeemiliselt oli ta korporatsioon Fraternitas Slavia ja Fraternitas Aeterna liige.
Tegevus Nõukogude sõjaväes, komsomolis ja NLKP-s.
1941 hävituspataljoni komissar
Raidla

Raidla on endine küla praeguse Suigu küla territooriumil. Geograafilised koordinaadid on 58°31'20" N, 24°43'06" E.
Aleksander Raidla

Aleksander Raidla (kuni 1935 Aleksander Juhanson; 29. september 1904 Enge vald – 13. jaanuar 1964 Kärde) oli eesti põllumajandusteadlane, rohumaade asjatundja. 
Aastast 1956 juhatas ta Tooma katsebaasi, kus ta kujundas eesti punase veise ühe parema tõukarja.
Eesti NSV teeneline agronoom 1960.
Pühakoda

Pühakoda on mõiste, mis hõlmab Eestis kehtiva tähenduse kohaselt universaalsena kõiki usutunnistuselt, arhitektuurilt ja traditsioonidelt erinevaid kultusfunktsiooniga ehitisi..
Amitoos

Amitoos (ka "lihtpooldumine") on otsene raku- või rakutuuma jagunemine ilma mitoosile omaste protsessideta. Jagunemine toimub enamasti rakutuuma läbinöördumisega, kusjuures ei teki käävi.
Enne amitoosi toimub sageli rakutuuma suurenemine ja kromosoomide arvu kordistumine.
Looduses esineb amitoosi ainuraksetel ja teistel alamatel organismidel.
Pooldumine

Pooldumine on organismide vegetatiivne sigimisviis ja ühtlasi rakujagunemine, mille tagajärjel vastav rakk jaguneb kaheks suhteliselt võrdseks osaks. 
Pooldumine sigimisviisina esineb üherakulistel organismidel (sealhulgas bakteritel, vetikatel) ja mõningail hulkraksel organismil, näiteks teatud ainuõõssetel ja rõngussidel.
Smeegma

Smeegma (ka "smegma", kreeka keeles "smēgma" 'seep') on enamiku imetajate välistel suguelunditel (ld "organa genitalia externa"), nii naise kui ka mehe suguelunditel paiknevate rasunäärmete toodetav sekreet ehk nõre. 
Smeegma liigitatakse: 
Smeegma biokeemilist koostist on kaua uuritud, kuid selle täpset segu pole tuvastatud. Smeegma komplekteerimine sõltub paljudest teguritest, näiteks indiviidi vanusest ja paljust muust. Ollakse seisukohal, et smeegma koosneb neutraalsetest rasvadest, rasvhapetest ja steroolidest ning teistest lipiididest, aga ka epiteelirakkudest. 
Smeegma inimestel.
Mehe smeegma.
Mehel tekib eesnaha alla eesnäärme talitluse tõttu smeegma ehk eesvõie, mida toodavad eesnäärme rasunäärmed ja mille ülesandeks on eesnaha ja peenisepea lubrikatsioon. Igapäevahügieeni eiravate ja nõrgenenud immuunsusega meestel võib smeegma muutuda roiskuvaks võideks, mille halba lehka on tunda juba paari päeva pärast. Mittepesemisel nädala jooksul võib tekkida eesnaha ja sugutiga ühendatud nn ümberpööratavas taskus põletik. 
Diagnoosimisel tasub olla ettevaatlik, sest ka mitmed seennakkused ja bakternakkused jms ning suguhaiguste tekitajad võivad mõjutada nimetatud piirkonna keskkonda nii, et võib erituda tavalisest rohkem ning erineva lõhna ja füüsikaliste parameetritega nõret. Smeegma on normaalne kehaeritis ning võib sisaldada keha talitlusjääke, baktereid ja muid mikroobe. Mõne teoreetiku kohaselt võib see sisaldada ka kantserogeenseid aineid.
Sergei Mamontov

Sergei Mamontov (vene Сергей Иванович Мамонтов; 1. oktoober 1877 Moskva – 30. detsember 1938 Tallinn) oli Venemaa ja hiljem Eesti kontsertmeister ja pedagoog. 
Ta oli Moskva Suure Teatri kontsertmeister. Elas Eestis aastail 1920–1938, töötas kontsertmeistrina Estonia teatris ja õpetas Tallinna Konservatooriumis.
Ründaja

Ründaja on sportmängus mängija, kelle ülesanne on viia pall, hokilitter või muu mänguvahend väravasse, korvi jne. Tal peab olema hea tehnika, kiirus ja löögioskus. Nad on põhilised palli väravasse, korvi jne. saatjad.
Jalgpall.
Ründaja on jalgpallis mängija, kelle ülesanne on pall väravasse toimetada.
Super Aguri F1

Super Aguri F1 on endine Jaapani Vormel 1 meeskond. Selle asutas endine jaapani vormelisõitja Aguri Suzuki. 
Super Aguri osales aastatel 2006–2008 39 võistlusel ning sai kokku neli punkti (aastal 2007). Tiimi esimene võistlus oli 2006. aasta Bahreini Grand Prix ja viimane 2008. aasta Hispaania Grand Prix 27. aprillil 2008. Meeskonna juhid teatasid osalemisest loobumisest 5. mail 2008.
Super Aguri sõitjad on olnud Takuma Satō (2006–2008), Yūji Ide (2006), Sakon Yamamoto (2006), Anthony Davidson (2007–2008) ja Franck Montagny (2006).
Super Aguri oli Honda F1 nii-öelda teine võistkond. Meeskond kasutas Honda mootoreid.
Peter Ernst von Keyserling

Peter Ernst von Keyserling (2. detsember 1773 – 1829) oli baltisaksa riigimees.
Pungumine

Pungumine on organismide vegetatiivne sigimisviis, kus uus organism (järglane) saab alguse vanemorganismi keha väljasopistusest. Selle tagajärjel võib uus organism jääda kas vanemorganismi külge (moodustuvad kolooniad) või eraldub sellest, alustades iseseisvat elu. 
Pungumist esineb nii üherakulistel kui ka hulkraksetel organismidel. Ainuraksetest sigivad nõnda näiteks pärmseened, hulkraksetest aga ainuõõssed, sammalloomad jt.
Surnud 2009

"Sellel leheküljel on loetletud 2009. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi.
Tarmo Rüütli

Tarmo Rüütli (sündinud 11. augustil 1954 Viljandis) on eesti jalgpallitreener ja endine jalgpallur.
Ta on lõpetanud 1973. aastal Tallinna Ehitus- ja Mehaanikatehnikumi ning 2005. aastal treeninguõpetuse ja spordijuhtimise erialal Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Treenerikarjäär.
Ta oli 1999–2000 ja uuesti alates 2008. aasta jaanuarist Eesti jalgpallikoondise peatreener. 2009. aastal oli ta FC Flora peatreener.
Oma esimese koondisemängu peatreenerina tema teisel ametiajal tegi 27. veebruaril 2008 sõpruskohtumises Poola jalgpallikoondise vastu, mis kaotati 2:0. 
Eesti Jalgpalli Liit teatas 13. augustil 2009 ehk päev pärast Eesti esmakordset sõprusmängu Brasiiliaga, et pikendab Rüütli aasta lõpuni kehtinud töölepingut 2011. aastani.
2011. aastal pärast edukat valiksarja pikendati lepingut 2013. aasta lõpuni. Novembris 2013 teatati, et lepingut Rüütliga ei pikendata.
Isiklikku.
Jalgpallur Henri Rüütli on tema poeg. Hilja Rüütli oli tema tädi.
Sündinud 1. mail

"Siin loetletakse 1. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 2. mail

"Siin loetletakse 2. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 3. mail

"Siin loetletakse 3. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 4. mail

"Siin loetletakse 4. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 5. mail

"Siin loetletakse 5. mail sündinud tuntud inimesi ja loomi.
Sündinud 6. mail

"Siin loetletakse 6. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 7. mail

"Siin loetletakse 7. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 8. mail

"Siin loetletakse 8. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 9. mail

"Siin loetletakse 9. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 10. mail

"Siin loetletakse 10. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 11. mail

"Siin loetletakse 11. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 12. mail

"Siin loetletakse 12. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 13. mail

"Siin loetletakse 13. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 14. mail

"Siin loetletakse 14. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 15. mail

"Siin loetletakse 15. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 16. mail

"Siin loetletakse 16. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 17. mail

"Siin loetletakse 17. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 18. mail

"Siin loetletakse 18. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 19. mail

"Siin loetletakse 19. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 20. mail

"Siin loetletakse 20. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 21. mail

"Siin loetletakse 21. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 22. mail

"Siin loetletakse 22. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 23. mail

"Siin loetletakse 23. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 24. mail

"Siin loetletakse 24. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 25. mail

"Siin loetletakse 25. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 26. mail

"Siin loetletakse 26. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 27. mail

"Siin loetletakse 27. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 28. mail

"Siin loetletakse 28. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 29. mail

"Siin loetletakse 29. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 30. mail

"Siin loetletakse 30. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 31. mail

"Siin loetletakse 31. mail sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 1. juunil

"Siin loetletakse 1. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 2. juunil

"Siin loetletakse 2. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 3. juunil

"Siin loetletakse 3. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 4. juunil

"Siin loetletakse 4. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 6. juunil

"Siin loetletakse 6. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 7. juunil

"Siin loetletakse 7. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 8. juunil

"Siin loetletakse 8. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 9. juunil

"Siin loetletakse 9. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 10. juunil

"Siin loetletakse 10. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 11. juunil

"Siin loetletakse 11. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 12. juunil

"Siin loetletakse 12. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 13. juunil

"Siin loetletakse 13. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 14. juunil

"Siin loetletakse 14. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 15. juunil

"Siin loetletakse 15. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 16. juunil

"Siin loetletakse 16. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 17. juunil

"Siin loetletakse 17. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 18. juunil

"Siin loetletakse 18. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 19. juunil

"Siin loetletakse 19. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 20. juunil

"Siin loetletakse 20. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 21. juunil

"Siin loetletakse 21. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 22. juunil

"Siin loetletakse 22. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 23. juunil

"Siin loetletakse 23. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 24. juunil

"Siin loetletakse 24. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 25. juunil

"Siin loetletakse 25. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 26. juunil

"Siin loetletakse 26. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 27. juunil

"Siin loetletakse 27. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 29. juunil

"Siin loetletakse 29. juunil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 30. juunil

"Siin loetletakse 30. juunil sündinud tuntud inimesi.
Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee

Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee (põhimaantee nr 92) on üks Eesti põhimaanteedest. See saab alguse Tartu linna piiril Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa tee 185. kilomeetril. Tee pikkus on 122,8 km, sh 4,8 km pikkune lõik Viljandi linnas (Viljandi linna tänavatena Tartu, Uus, Jakobsoni, Tallinna, Vaksali ja Pärnu maantee). Tee lõpeb Väljakülas Valga–Uulu tee 95. kilomeetril.
Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee loodi 2000. aastate alguses, kui ühendati kaks tugimaanteed: Tartu–Viljandi ja Viljandi – Kilingi-Nõmme tee.
Viljandi linna liikluskorralduse tõttu toimub liiklus Tallinna ja Tartu tänavate vahel Tartu suunal mööda ühesuunalist Jakobsoni tänavat ja Tartu suunalt mööda ühesuunalist Uut tänavat.
Maantee läbib kolme maakonda: Tartu maakonda (Tartu linn, Elva vald), Viljandi maakonda (Viljandi vald, Viljandi linn, Põhja-Sakala vald) ja Pärnu maakonda (Saarde vald).
Sillad Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme teel.
Sildade nimistu pärineb Teeregistri andmebaasist.
Asulad Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme teel.
Tartu linn, Õssu küla, Räni küla, Märja alevik, Haage küla, Pihva küla, Rõhu küla, Teilma küla, Ridaküla, Võsivere küla, Kaimi küla, Mõisanurme küla, Puhja alevik, Tännassilma küla, Sangla küla, Väike-Rakke küla, Suure-Rakke küla, Verevi küla, Vaibla küla, Leie küla, Oiu küla, Valma küla, Ridaküla, Jõeküla, Loime küla, Tänassilma küla, Mähma küla, Tõnuküla, Uusna küla, Vana-Võidu küla, Viiratsi alevik, Viljandi linn, Pinska küla, Päri küla, Raudna küla, Rihkama küla, Puiatu küla, Leemeti küla, Kiini küla, Punaküla, Kõpu alevik, Supsi küla, Kanaküla, Kärsu küla, Väljaküla küla.
Sündinud 1. juulil

"Siin loetletakse 1. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 2. juulil

"Siin loetletakse 2. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 3. juulil

"Siin loetletakse 3. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 4. juulil

"Siin loetletakse 4. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 6. juulil

"Siin loetletakse 6. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 7. juulil

"Siin loetletakse 7. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 8. juulil

"Siin loetletakse 8. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 9. juulil

"Siin loetletakse 9. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 10. juulil

"Siin loetletakse 10. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 11. juulil

"Siin loetletakse 11. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 12. juulil

"Siin loetletakse 12. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 13. juulil

"Siin loetletakse 13. juulil sündinud tuntud inimesi."
Sündinud 14. juulil

"Siin loetletakse 14. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 15. juulil

"Siin loetletakse 15. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 16. juulil

"Siin loetletakse 16. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 17. juulil

"Siin loetletakse 17. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 18. juulil

"Siin loetletakse 18. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 19. juulil

"Siin loetletakse 19. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 20. juulil

"Siin loetletakse 20. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 21. juulil

"Siin loetletakse 21. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 22. juulil

"Siin loetletakse 22. juulil sündinud tuntud inimesi.
Tsna

Tsna on vähemalt 8 jõe nimi, sealhulgas:
Portugal Eurovisiooni lauluvõistlusel

Portugal osales esimest korda Eurovisiooni lauluvõistlusel 1964. aastal.
Esimesel korral esindas Portugali António Calvário lauluga "Oração". Toona jäädi viimaseks. Riik on jäänud veel kahel korral viimasele kohale: 1974. aastal, mil Paulo de Carvalho laulis "E depois do adeus" ja 1997. aastal, mil Célia Lawson esitas "Antes do adeus". Olenemata viimasest kohast on "E depois do adeus" saavutanud tuntust kui üks kahest nelgirevolutsiooni alguse signaalist.
Portugal võitis Eurovisiooni esimest korda alles 2017. aastal ja sellega on Portugal kõige kauem võitu oodanud riik, sest esimest osalemist ning esimest võitu lahutas 53 aastat. Portugalile tõi võidu Salvador Sobral lauluga "Amar pelos dois". Enne seda pärines Portugali parim tulemus 1996. aastast, kui Lúcia Moniz saavutas kuuenda koha lauluga "O meu coração não tem cor".
Alates poolfinaalide kaasamist 2004. aastal Portugal ei pääsenud kordagi finaali kuni 2008. aastani. Belgradis esindas riiki Vânia Fernandes, kes saavutas poolfinaalis teise koha, kuid finaalis pidi leppima 13. kohaga. Pääses finaali ka aastal 2009.
Lauluvõistlust kannab üle Portugalis Rádio e Televisão de Portugal (RTP).
Festival da Canção.
Festival da Canção (tihti nimetatud ka "Festival RTP da Canção") on Portugali riiklik eelvoor Eurovisiooni lauluvõistluseks. Tavaliselt toimub see veebruaris või märtsis. Tegemist on üks pikema Eurovisiooni jaoks laulu valimise protsessiga. Varem on valinud võitja regionaalsed žüriid, kuid viimastel võistlustel on võitja valinud televaatajad. 
Olenemata Portugali kolmest eemaldumisest on lauluvõistlus siiski toimunud. Ainult 2002. aastal lauluvõistlust ei toimunud. 
Hääletamise ajalugu (1975–2015 finaalid).
Portugal on "andnud" kõige rohkem punkte järgmistele riikidele:
Portugal on "saanud" kõige rohkem punkte järgmistelt riikidelt:
Sündinud 23. juulil

"Siin loetletakse 23. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 24. juulil

"Siin loetletakse 24. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 25. juulil

"Siin loetletakse 25. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 26. juulil

"Siin loetletakse 26. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 27. juulil

"Siin loetletakse 27. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 28. juulil

"Siin loetletakse 28. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 29. juulil

"Siin loetletakse 29. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 30. juulil

"Siin loetletakse 30. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 31. juulil

"Siin loetletakse 31. juulil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 1. augustil

"Siin loetletakse 1. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 2. augustil

"Siin loetletakse 2. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 4. augustil

"Siin loetletakse 4. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 5. augustil

"Siin loetletakse 5. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 6. augustil

"Siin loetletakse 6. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 7. augustil

"Siin loetletakse 7. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 8. augustil

"Siin loetletakse 8. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 9. augustil

"Siin loetletakse 9. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 10. augustil

"Siin loetletakse 10. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 12. augustil

"Siin loetletakse 12. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 13. augustil

"Siin loetletakse 13. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 14. augustil

"Siin loetletakse 14. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 15. augustil

"Siin loetletakse 15. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 16. augustil

"Siin loetletakse 16. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 17. augustil

"Siin loetletakse 17. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 19. augustil

"Siin loetletakse 19. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 20. augustil

"Siin loetletakse 20. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 21. augustil

"Siin loetletakse 21. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 22. augustil

"Siin loetletakse 22. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 23. augustil

"Siin loetletakse 23. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 24. augustil

"Siin loetletakse 24. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 25. augustil

"Siin loetletakse 25. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 26. augustil

"Siin loetletakse 26. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 27. augustil

"Siin loetletakse 27. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 29. augustil

"Siin loetletakse 29. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 30. augustil

"Siin loetletakse 30. augustil sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 31. augustil

"Siin loetletakse 31. augustil sündinud tuntud inimesi.