tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Roela sovhoos

Roela sovhoos oli sovhoos Rakvere rajoonis Viru-Jaagupi külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Roelas. Sovhoosi pindala oli 4200 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Linnukasvatuse Valitsuse majand.
Ajalugu.
Riigimõisast sovhoosiks.
Roela sovhoos moodustati Roela riigimõisa baasil 1944. aastal. Majandi üldpindala oli siis 153 hektarit. Riigimõisa direktori ajutine kohusetäitja oli August Paas. Ajavahemikul 1945–1955 vahetusid direktorid üsna tihti, ametis jõudsid olla Karl Aari, Joosep Amer, Nikolai Hongenen, ... Jansen, Eduard Alba, Heino Parkja. Aastatel 1955–1979 juhtis sovhoosi Taimo Uuetalu. 
Hiljem liidetud majandid ja tootmisüksused.
1956. aastal liideti Roela sovhoosiga “Murrangu” kolhoos ja V. Kingissepa nimeline kolhoos. 
Nende majandite eellugu:
1956. aastal oli Roela sovhoosi pindala 4210 ha, sellest haritavat maad 2700 ha. Töötajaid oli 350.
1969. aastal liideti Roela sovhoosiga Rakvere haudejaam.
1977. aastal omandas Roela sovhoos Tartu haudejaama.
Tootmise areng.
Roela sovhoosi peamised tootmissuunad oli tõulinnu- ja tõuveisekasvatus. 
Veisekasvatus.
Roela sovhoos oli spetsialiseerunud eesti punast tõugu veisekarja kasvatusele. Karja suurus oli 1700 pead, neist 550 lüpsilehma. Eesti mustakirju tõukarjale üleminekuga alustati 1990. aastal.
Taimekasvatus.
Taimekasvatuse põhiline ülesanne oli kindlustada veisekasvatuse söödabaas. Peale heintaimede toodeti majandis üle 2000 tonni teravilja aastas.
1993. aasta põllumajandusreform.
Reformieelset Roela sovhoosi iseloomustavad 1992. aasta majandusnäitajad: maad 3496 ha, 37 traktorit, 46 autot, 7 kombaini, 964 veist, 40 120 lindu, piima toodeti 1589 tonni, teravilja ligikaudu 89 tonni, kartuleid 32 tonni. Sovhoosil oli põhivara enam kui 3,4 miljoni krooni eest, kasum 140 000 krooni. 
1993. aasta põllumajandusreformi järel moodustati järgmised Roela sovhoosist välja kasvanud või selle piirkonnas tegutsevad ettevõtted: 
Roela Varahoidja, OÜ Roela PM, AS Roela Linnukasvatus, AS Ehel, AS Roela Ehitus, AS RVF, ME Roela Soojus, MTÜ Roela Rahva Maja.
Sõmerpalu sovhoos

Sõmerpalu sovhoos oli sovhoos Võru rajoonis Sõmerpalu külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Sõmerpalus. Sovhoosi pindala oli 6200 ha (seisuga 1978).
Aastatel 1945–1950 oli sovhoosi direktor Aleksander Mette, hiljem Vello Saarman.
Sõmerpalu sovhoos oli spetsialiseerunud linaseemnekasvatusele.
Dmitri Dmitrijev (balletitantsija)

Dmitri Nikolajevitš Dmitrijev (vene keeles Дмитрий Николаевич Дмитриев; sündinud 8. aprillil 1971 Honuus Moma rajoonis Jakuudi ANSV-s) on Sahha balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.
Pärast Novosibirski riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1989. aastal asus ta balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse. Alates 1998. aastast töötab ta ühtlasi klassikalikse balleti pedagoogina Jakutski koreograafiakoolis. 
2007. aastal lõpetas ta Moskva Riikliku Koreograafia Akadeemia koreograafia pedagoogika erialal.
Isiklikku.
Tema abikaasa on balletipedagoog Darija Dmitrijeva. Dmitri Dmitrijevi vanaema on legendaarne eveenitar Dolguntša ja ema Svetlana Dmitrijeva on eveeni etnofolklooriansambli "Dolguntša" looja.
Tartu Näidissovhoos

Tartu Näidissovhoos oli näidissovhoos Tartu rajoonis Tähtvere külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Ilmatsalus. Sovhoosi pindala oli 8500 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.
Tartu katsesohvoos oli kunstliku seemenduse jaam, puuvilja ja marjade sordikatsepunkt Lõuna-Eestis; puu- ja teraviljaseemnekasvatuse sordikatsepunkt, erialaks oli veiste tõuaretus.
Viljandi näidissovhoos

Tööpunalipu ordeniga Viljandi näidissovhoos oli näidissovhoos Viljandi rajoonis Pärsti külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Pinskal. Sovhoosi pindala oli 16 100 ha (seisuga 1978). Sovhoos oli Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudi majand.
Waratah

Waratah oli Ühendkuningriigi reisiaurik, mis opereeris Euroopa ja Austraalia vahel 1900. aastate esimesel kümnendil.
26. juulil 1909 väljus 150 m pikkune Waratah pardal 211 reisijat/meeskonnaliiget ning 10 000 t kaupa Durbani sadamast, ega jõudnud 
ettenähtud ajal (29. juulil) sihtsadamasse Kaplinna. Laeva leidmiseks korraldati ulatuslik otsimisoperatsioon, mis ei andnud vähimaidki tulemusi.
Kummaline oli see, et merest ei leitud vrakitükke, päästevahendeid ega hukkunute surnukehasid.
15. detsembril 1909 kuulutas Inglise kindlustusselts Lloyd reisiauriku Waratah teadmata kadunuks.
Suure tõenäosusega läks laev tohutu tormi ajal ootamatult põhja. Reisiauriku Waratah kadumine on tänaseni üks suurimaid mõistatusi meresõidu ajaloos.
Naljalisa (1911 Narva)

Naljalisa : ""Meie Elu" hinnata kaasanne" oli huumoriajaleht, mis ilmus 1911. aastal Narvas ajakirja Meie Elu lisana. 
Väljaandja oli Jaan Offril ja vastutav toimetaja Kristjan Kaarna. 
Naljalisa trükiti Tallinnas M. Antje trükikojas.
Tarussa rajoon

Tarussa rajoon (vene keeles "Тарусский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Tarussa linn.
Rajoon piirneb põhjas Žukovi rajooniga, kirdes Moskva oblastiga, idas ja kagus Tula oblastiga, edelas Ferzikovo rajooniga ning läänes Malojaroslavetsi rajooniga.
Rajooni pindala on 715 km². Elanike arv oli 2012. aastal 15 338, 2009. aastal 14 998 ja 2002. aastal 15 680.
Tarussa rajoonis on 95 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Tarussa linna) ja kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Tarusa.
Ultra Music Festival

Ultra Music Festival on elektroonilise muusika festival, mis toimub Ameerika Ühendriikides Florida osariigis Miamis iga aasta märtsis. 
Festivali asutasid 1999. aastal Russel Fairbisch ja Alex Omes. 
Ultra Music Festivalil on viimastel aastatel osalenud üle 150 000 inimese.
Ferzikovo rajoon

Ferzikovo rajoon (vene keeles "Ферзиковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti kirdeosas. Rajooni keskus on Ferzikovo asula.
Rajoon piirneb põhjas Malojaroslavetsi rajooniga, kirdes Tarussa rajooniga, idas ja lõunas Tula oblastiga, edelas Peremõšli rajooniga ja läänes Kaluga lähiümbrusega.
Rajooni pindala on 1249,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 273, 2009. aastal 16 272 ja 2002. aastal 15 804.
Ferzikovo rajoonis on 155 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Kalužka.
Palk (noodikiri)

Palk (inglise keeles "beam") on noodikirjas horisontaalne joon, mis ühendab kahte või enamat helivältust. Palke kasutatakse helivältuste rühmitamiseks löökide alusel. Suurim helivältus, mille puhul palki kasutatakse, on kaheksandiknoot.
Pealistikuste palkide arv tähistab ühendatavat helivältust:
Agnes Obel

Agnes Caroline Thaarup Obel (sündinud 28. oktoobril 1980 Kopenhaagenis) on Taani muusik ja laulukirjutaja. 
Tema esimene album "Philharmonics" avaldati 4. oktoobril 2010. aastal. Agnes Obel võitis Taani muusikaauhindadel viis auhinda. Tema kolmas album "Citizen of Glass" võitis IMPALA 2016. aasta albumi auhinna. 
Agnes Obel ja tema noorem vend Holger kasvasid üles omapärases keskkonnas. Tema isal oli kolm last teisest abielust. Agnese isale meeldis koguda imelikke asju ja instrumente. Ema Katja Obel oli muusik ja jurist. Ta mängis sageli klaveril Bartókit ja Chopini. Agnes Obel õppis noorelt klaverit mängima. Ta on selle kohta öelnud: "Mul oli klaveriõpetaja, kes ütles, et ma ei pea mängima seda, mis mulle ei meeldi. Nii ma mängisingi palasid, mis mulle meeldisid. Ma ei olnud kunagi sunnitud mängima midagi muud."
Dokumendihaldurite Ühing

Dokumendihaldurite Ühing (lühend: DHÜ) on dokumendihaldusega tegelevaid inimesi ühendav organisatsioon, mille liikmeid ühendab huvi dokumendihalduse valdkonna ning selle edendamise vastu. Ühing asutati 12. juunil 2004. aastal Viljandis.
Visioon.
Dokumendihaldurite Ühingu visioon on olla juhtiv dokumendihalduse alal tegutsevate inimeste ühendus Eestis. Selle saavutamiseks soovib ühing teha koostööd sarnaseid eesmärke taotlevate isikute ja organisatsioonidega Eestis ja mujal maailmas ning korraldada dokumendihaldurite omavahelist kutsealast suhtlemist ja koostööd.
Missioon.
Ühingu missioon on väärtustada dokumendihalduri kutset ning teadvustada hästi toimiva dokumendihalduse vajalikkusest tööandjaid, spetsialiste ja laiemat üldsust. Missiooni täitmiseks soovib ühing erinevaid kanaleid kasutades korraldada dokumendihalduse alase info võimalikult head kättesaadavust, levitada erialaseid teadmisi ja kogemusi, nõustada ning jagada asjatundlikke soovitusi.
Eesmärgid.
Dokumendihaldurite Ühingu eesmärgid on järgmised:
Pati

Pati on paikkond Pärnu maakonnas Saarde vallas Leipste küla alal. Varem oli see ka küla staatuses, kandes eri aegadel nimesid Mõisaküla ja Pati-Mõisaküla.
Trimmer (laevandus)

Trimmer oli (on) aurulaeva laevameeskonna masinameeskonna lihtliige, kes abistas kütjat.
Kirjeldus.
Trimmeri töö oli kühveldada punkrist sütt kütjale ette, viia välja tahked põlemisjäägid ja kütust, ballasti või lasti ümber paigutades laeva tasakaalustada. Trimmer oli aurulaeva masinameeskonna madalaima kvalifikatsiooniga ja vastutusega liige. Temast aste kõrgemal oli kütja. Väiksemal aurulaeval täitis kütja ka trimmeri ülesandeid. Trimmeri töö nõudis märkimisväärset füüsilist vastupidavust. Esines juhuseid, kus trimmerina alustanud meremees tõusis lõpuks aurulaeva mehaanikuks. 
Kuna tänapäeval on aurulaevu jäänud väheks (peamiselt vaid muuseumlaevad või ajaloolised laevad), ei ole ka enam praktiliselt jäänud trimmereid. Aurulaeva kütmine ja söe ette vedamine on tänapäeval pigem elamustegevus, kui palgatöö.
Peremõšli rajoon

Peremõšli rajoon (vene keeles "Перемышльский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti idaosas. Rajooni keskus on Peremõšli asula.
Rajoon piirneb põhjas Ferzikovo rajooniga, kagus Tula oblastiga, edelas Kozelski rajooniga, läänes Babõnino rajooniga ja loodes Kaluga lähiümbrusega.
Rajooni pindala on 1156 km². Elanike arv oli 2012. aastal 13 694, 2009. aastal 11 898 ja 2002. aastal 13 952.
Peremõšli rajoonis on 146 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Oka ja Žizdra.
Vana Meie Mats (1930)

Vana Meie Mats ": pilke ja nalja kuukiri" oli huumoriajakiri, mis ilmus 1930. aasta detsembris Viljandis. 
Ajakirja väljaandja, vastutav ja tegevtoimetaja oli August Jänes. 
Ajakirja trükiti Viljandis Johan Nurmbergi trükikojas. Ajakirja ilmus vaid 1 number.
Päästearmee

Päästearmee on sõjaväesarnaselt korraldatud evangeelne kirik ja ülemaailmne heategevusorganisatsioon.
Päästearmee kasvas välja metodismist, selle asutasid 1865. aastal William Booth (esimene Päästearmee kindral) ja tema abikaasa Catherine Booth.
Alates 2013. aastast juhib Päästearmeed kindral André Cox. 
Päästearmee Eestis.
L. Bakul tegi esimese katse Eestis Päästearmee meetodil töötama Paides, aga ta ei saavutanud suurt edu.
Uus katse tehti 1927. aastal, seekord saadi organisatsioon toimima. Päästearmee loeb enda alustuskuupäevaks Eestis 1927. aasta 31. detsembrit, ametlikult registreeriti ühing „Päästearmee" Eesti siseministeeriumis esimest korda 22. novembril 1928. aastal. Tööruumid renditi meremeeste misjoni majas. Organisatsiooni tööle saamiseks toodi liikmeid kohale Lätist ja Rootsist, kus Päästearmee juba kanda oli kinnitanud. Juhatajaks Eestis ja Lätis oli Karl Johanson. Ametlik häälekandja Eestis oli ajakiri „Sõjahüüd," mis ilmus esialgu L. Bakuli, hiljem Lilly Lutheri toimetusel.
Sisekaitseülema otsusega suleti ühing 4. juulist 1940. aastal, põhjendusega, et Päästearmee tegelaskonna enamiku moodustasid välismaalased.
Eestis taastati iseseisvudes Päästearmee tegevus. Praegune eesti regionaalkomandör on major David Kotrikadze. Eestis on Päästearmeel Jõhvi korpus, Narva korpus, Tallinna Kopli korpus, Tartu korpus ja Võru korpus.
Marija Saidõkulova

Marija Vassiljevna Saidõkulova, sünninimi Marija Kolmogorova, (vene keeles Мария Васильевна Сайдыкулова; sündinud 5. jaanuaril 1955Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on jakuudi balletitantsija ja ballettmeister, Sahha teeneline kunstnik.
Ta on 1997. aastast Sivtsev-Omollooni nimelise riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballettmeister. 
Arktika Riiklikus Kunstide ja Kultuuri Instituudi teatrikunstikateedri õppejõuna õpetab takoreograafilise kompositsiooni aluseid, koreograafia meisterlikkust ja balletiteatri näitlejameisterlikkust. 
Haridus- ja töökäik.
Ta on lõpetanud Novosibirski riikliku koreograafiakooli (alustas seal õpinguid 1965. aastal). 1975. aastal asus ta balletiartistina tööle Jakutski muusikateatrisse (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater).
Ta lõpetas 1997. aastal Moskvas GITIS-e režiiteaduskonna ballettmeistriosakonna. Samast aastast on ta riikliku ooperi- ja balletiteatri peaballettmeister.
Isiklikku.
Tema abikaasa Essen Saidõkulov on endine balletitantsija, kes 1980. aastatel tuli tööle Jakutski muusikateatrisse. Praegu on ta ettevõtja ja kirgiisi diasporaa esimees Sahhas.Nende tütar Sardana Saidõkulova lõpetas 2006. aastal Jakutski koreograafiakooli ning töötab Riiklikus ooperi- ja balletiteatris balletisolistina.
Gulnara Dulova

Gulnara Vassiljeva Dulova (vene keeles Гульнара Васильевна Дулова; sündinud 14. novembril 1965) on jakuudi balletitantsija ja balletipedagoog, Sahha rahvakunstnik.
Ta on Jakutski koreograafiakooli pedagoog. 2013. aasta oktoobrist 2014. aasta novembrini töötas ta pedagoogina Jaapanis Toyotas asuvas balletikoolis.
Haridustee ja töökäik.
Pärast Ulan-Udes Burjaatia riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1984. aastal asus ta balletisolistina tööle Jakutski muusikateatrisse (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater).
Tihhon

Tihhon on kreekapärane mehenimi. Seda nime on kandnud ka mitmed vaimulikud:
Anatoli Ulturgašev

Anatoli Pavlovitš Ulturgašev (jakuudi keeles Анатолий Павлович Ултургашев; sündinud 20. aprillil 1950 Askizi rajoonis Hakassi autonoomses oblastis) on hakassi rahvusest Sahha balletitantsija ja balletipedagoog, Vene NFSV teeneline kunstnik.
Ta oli 1980. aastate Jakuudi ANSV tuntumaid balletitantsijaid, Jakuudi Muusikateatri juhtiv solist. Praegu on ta Jakutski koreograafiakooli pedagoog. 
Haridustee ja töökäik.
Pärast Novosibirski riikliku koreograafiakooli lõpetamist 1968. aastal asus Anatoli Ulturgašev balletisolistina tööle Jakuudi Muusika- ja Draamateatrisse. 1971. aastal asutati Jakuudi Muusikateater (praegu Sivtsev-Omollooni nimeline riiklik ooperi- ja balletiteater) ja ta sai selle solistiks.
Isiklikku.
Balletitantsijad on ka tema lapsed – Sajan Ulturgašev (töötab Cambridge'is koreograafiakooli õppejõuna) ja Galina Ulturgaševa (töötab Riiklikus ooperi- ja balletiteatris).
Volga-Balti veetee

Volga–Balti veetee (vene keeles Волго-Балтийский водный путь; 1810–1963 kandis nime Maria veetee, vene keeles Мариинская водная система) on kanalitest, jõgedest ja järvedest koosnev veetee Loode-Venemaal, mis ühendab Volga jõestikku Läänemerega ja Valge mere – Läänemere kanali kaudu Valge merega. Veetee pikkus on umbes 1100 km.
Veetee üks ots saab alguse Rõbinski veehoidlast (Volga jõel) ja kulgeb Tšerepovetsi veehoidlani, sealt Šeksna jõe, Beloje järve, Kovža jõe, Maria ehk Volga–Balti kanali ja Võtegra jõe alamjooksu kaudu Oneega järveni ja sealt edasi Sviri jõe, Laadoga ümbersõidukanali ja Neeva jõe kaudu Läänemereni.
Veetee ehitati aastatel 1799–1810, rekonstrueeriti 1890–1896 ja pärast põhjalikke rekonstrueerimistöid 1964 sai nüüdisaegse nime Volga-Balti veetee.
Hvastovitši rajoon

Hvastovitši rajoon (vene keeles "Хвастовичский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Hvastovitši asula.
Rajoon piirneb põhjas Duminitši rajooniga, kirdes Uljanovo rajooniga, kagus Orjoli oblastiga, edelas Brjanski oblastiga ja kirdes Žizdra rajooniga.
Rajooni pindala on 1413 km². Elanike arv oli 2012. aastal 10 628, 2009. aastal 10 977 ja 2002. aastal 12 677.
Hvastovitši rajoonis on 93 asulat, mis kuuluvad viieteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Resseta.
Rändurid

Rändurid (inglise keeles "Travellers" või "pavees", halvustavalt ka "tinkers" ja "pikeys"; iiri keeles "an lucht siúil", norra keeles "skøyere" ja "reisende", rootsi keeles "resandefolket ") on Lääne-Euroopas (eelkõige Briti saartel ja Skandinaavias) leiduv rändleva eluviisiga rahvarühm või rahvarühmade kogum, kes ei ole mustlased, kuid mõne allika hinnangul võivad olla nendega suguluses. Rändurid kõnelevad enamasti kohalikke keeli mustlaskeele mõjutustega.
Iirimaa rändurid.
Briti saarte rändurid elavad peamiselt Iirimaal, ehkki suurel hulgal ka Suurbritannias ja sealt väljarännanuna Ameerika Ühendriikides. Peamiselt kõnelevad nad omaenda šelta keelt, vähemal määral teisi segakeeli. Rändurite päritolu on vaieldav. Pikk võitlus nende kui rahva õiguste eest Iirimaal päädis valitsuse ametliku tunnustusega 2017. aastal.
2006. aasta rahvaloenduse andmeil oli Iirimaa rändureid Iiri Vabariigis 22 369. Hinnanguliselt lisandus neile 1700–2000 Põhja-Iirimaal.
Šotimaa rändurid.
Šoti rändurite päritolu ja võimaliku segunemisastme asjus mustlastega on eri autorid väga erinevatel seisukohtadel. Üldiselt näib mustlaste mõju olevat väiksem Šoti mägismaal. Eesti keeleandmebaas LINGUAE nimetab šoti rändurikeeleks nii mägismaal kõneldavat šoti keele põhist ja iiri rändurikeelega suguluses olevat keelt ("Beurla reagaird") kui ka madalmaal räägitavat inglise keele šoti murde põhist keelt ("Scottish cant"), neid samastades ja kirjeldades kui segakeelt, "milles on Elizabethi-aegse argoo ja mustlaskeele mõjutusi". Mägismaa rändureid nimetatakse šoti keeles "Ceàrdannan" ("meistrimehed") või "luchd siubhail" ("rändrahvas"), nad on lähedalt seotud paiksete šotlastega ning kannavad sageli klanninimesid nagu Macfie või MacPhee, Stewart, MacDonald, Cameron, Williamson ja Macmillan. Traditsiooniliselt elasid nad telkides ning tegutsesid plekkseppade, hobuseparisnike või pärlipüüdjatena, kuid 1950. aastatest on enamik asunud elama majades või alalistes telkimiskohtades. Väidetavalt olevat olnud šoti majandusteadlane Adam Smith lapsepõlves lühikest aega rändurite poolt röövitud.
Norra rändurid.
Lisaks kohalikule mustlaste harule elavad Norras ka põlismaised rändurid, norra keeles "skøyer" või "fant", omanimetusega "reisende". 19. sajandi Norra sotsioloogi Eilert Sundti iseloomustuse kohaselt rändasid Norra põlismaised rändurid lühemaid vahemaid kui mustlased. Norra (ja taani) rändurikeelt nimetatakse ka rodi keeleks.
Ljudinovo rajoon

Ljudinovo rajoon (vene keeles "Людиновский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti edelaosas. Rajooni keskus on Ljudinovo linn.
Rajoon piirneb põhjas Kirovi rajooniga, idas Duminitši rajooniga, lõunas Žizdra rajooniga, idas Brjanski oblastiga ja loodes Kuibõševski rajooniga.
Rajooni pindala on 955 km². Elanike arv oli 2020. aastal 41 258, 2012. aastal 44 549, 2009. aastal 45 891 ja 2002. aastal 4864.
Ljudinovo rajoonis on 65 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Ljudinovo linna) ja viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Bolva ja Nepolot.
Kuibõševski rajoon (Kaluga oblast)

Kuibõševski rajoon (vene keeles "Куйбышевский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Betlitsa asula.
Rajoon piirneb põhjas Spass-Demenski rajooniga, idas Kirovi rajooniga, kagus Ljudinovo rajooniga, lõunas Brjanski oblastiga ja läänes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1243 km². Elanike arv oli 2012. aastal 7663, 2009. aastal 8233 ja 2002. aastal 9700.
Kuibõševski rajoonis on 134 asulat, mis kuuluvad viie külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Desna, Snopot, Vetma, Hatoža ja Šuitsa.
Linnutee tuuled

"Linnutee tuuled" on 1977. aastal valminud Lennart Mere kultuuriantropoloogiline dokumentaalfilm soome-ugri ja samojeedi rahvaste igapäevaelust, etnograafiast, folkloorist ja traditsioonilisest kultuurist.
Film valmis koostöös Mainos-TV ja Magyar Televízióiga (Ungari televisioon), olles esimene Tallinnfilmi rahvusvaheline koostööprojekt. Filmivõtted toimusid Põhja-Soomes, Lapimaal, Vepsamaal, Vadjamaal, Mordvas, Handi-Mansimaal, Ungaris, Taimõri poolsaarel, Setumaal, Neenetsimaal, Saaremaal ja Muhu saarel.
2009. aastal taastati film digitaalselt projekti "Eesti film 100" raames, tähistamaks ühtlasi ka Lennart Mere 80. sünniaastapäeva. 2014. aastal taastati filmi täiendavalt. Filmi originaalmaterjale säilitab Eesti Filmiarhiiv.
1986. aastal ilmus filmi järg "Kaleva hääled".
Anija kolhoos

Anija kolhoos oli kolhoos Harju rajoonis Anija külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Anijal.
Kolhoos loodi 1948. aasta 25. augustil. 1956. aastast alates oli kolhoosi esimees Artur Sarap, sotsialistliku töö kangelane ja Lenini ordeni kavaler.
1976. aasta 2. veebruaril otsustas Anija kolhoosi üldkoosolek ühineda Kehra sovhoosiga ja moodustada Kehra sovhoosi Anija osakonna, juhatajaks Villem Ellus. Üle anti 362 lehma, 562 noorlooma, 1170 siga, 37 hobust, 23 traktorit, 11 veoautot, 2 autobussi, 3 teraviljakombaini, 2 sõiduautot.
Aravete kolhoos

Aravete kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Ambla külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Aravetel. Kolhoosi pindala oli umbes 13 000 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv oli 804 (seisuga 1977).
Järva-Jaani kolhoos

Järva-Jaani kolhoos oli kolhoos Paide rajoonis Järva-Jaani külanõukogus. Kolhoosi keskus asus Järva-Jaanis. Kolhoosi pindala oli umbes 11 000 ha. Kolhoosi keskmine töötajate arv oli 667 (seisuga 1977).
Koeru sovhoos

Koeru sovhoos oli sovhoos Paide rajoonis Koeru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Vaos. Sovhoosi pindala oli 6000 ha (seisuga 1978).
Valga sovhoos

Valga sovhoos oli sovhoos Valga rajoonis Õru külanõukogus. Sovhoosi keskus asus Õrus. Sovhoosi pindala oli 7800 ha. Sovhoosi keskmine töötajate arv oli 310 (seisuga 1977).
Viktor Kingissepa nimeline kolhoos

Viktor Kingissepa nimelisi kolhoose (sageli kirjutati keelekujuga V. Kingissepa nimeline kolhoos) oli Eestis mitu tükki:
Juri Grigorovitš

 
Juri Nikolajevitš Grigorovitš (vene keeles Юрий Николаевич Григорович; 2. jaanuar 1927 Leningrad – 19. mai 2025 Moskva) oli vene koreograaf ja ballettmeister. 
Pärast Leningradi Koreograafiakooli lõpetamist 1946. aastal sai Juri Grigorovitšist Kirovi-nimelises Leningradi Akadeemilises Ooperi- ja Balletiteatri balletisolist. Oma esimesed lavastajatööd tegi ta Gorki-nimelises Kultuuripalees 1947. aastal. 1961. aastal sai ta Kirovi teatri ballettmeistriks ja 1964. aastal Moskva Suure Teatri peaballettmeistriks. 
1965. aastal lõpetas ta GITIS-e. 
Ta tegutses alates 1974. aastast ka õppejõuna – aastatel 1974–1988 oli ta professor Leningradi Riikliku Konservatooriumi režiiteaduskonna ballettmeistriosakonnas ja 1988. aastast juhtis ta Moskva Riikliku Koreograafia Instituudi koreograafiakateedrit.
Suures Teatris töötas ta peaballettmeistrina üle 30 aasta (kuni 1995. aastani). Aastatel 1995–2001 töötas ta ballettmeistrina mitmes teatris, ka välismaal. 2001. aastaks taastus tal koostöö Moskva Suure Teatriga, 2008. aastal sai ta selle balletitrupi koosseisuliseks koreograafiks.
Ta oli mitme rahvusvahelise ja üleliidulise balletikonkursi žürii esimees. Üks neid konkursse, mille žüriid ta juhtis, on 2006. aastal tema eestvedamisel loodud rahvusvaheline konkurss "Maailma noor ballett".
Isiklikku.
Tema abikaasa oli baleriin Natalja Bessmertnova (eluaastad 1941–2008).
Pärnu Kalur

Pärnu Kalur oli Pärnu rajoonis tegutsenud kalurikolhoos. 
Pärnu Kalur moodustati 1969 kahe liitunud kalurikolhoosi (Jahta ja Vaal) baasil. Kolhoosi keskus asus Pärnus. Kolhoosil olid osakonnad Lius, Kihnus, Ruhnus, Treimanis ja Võistes.
Kolhoos haldas Pärnu konservitehast.
Aastast 1969 oli kolhoosi juhatuse esimees Feliks Kangur.
Annikvere külanõukogu

Annikvere külanõukogu oli külanõukogu Vihula vallas ja hiljem Loksa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Haljala külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Annikvere asulas.
Aravete külanõukogu

Aravete külanõukogu oli külanõukogu Albu vallas ja hiljem Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Albu külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aravete asulas.
Mihkel Tiks

Mihkel Tiks (sündinud 11. juunil 1953) on eesti endine korvpallur, ajakirjanik ja kirjanik. 
Rahvarinde asutamiskongressil valiti ta Rahvarinde volikokku.
Ta oli Wellesto asutajaliikmete hulgas.
Roohabekas

Roohabekas ehk roovilbas ("Panurus biarmicus") on habeklaste sugukonda kuuluv linnuliik. 
Lind on Eestis harv kuni väikesearvuline haudelind, samuti talikülaline.
Colby O'Donis

Colby O'Donis (sündinud Colby O'Donis Colón; 14. märts 1989) on Ameerika laulja, laulukirjutaja, näitleja ja produtsent. 
Ta on tuntud külalisartistina Lady Gaga loost "Just Dance", mis oli rohkem kui 11 kuud Billboard Hot 100 edetabelis. Ta on tuntud ka oma esimese singli "What You Got" poolest, mis ilmus tema albumil "Colby O" ja selle laulu külalisesinejaks oli Akon. Laul jõudis edetabelis Hot 100 14. kohale. Hiljem tegi Akon koos temaga laulu "Beautiful", mis jõudis samas edetabelis 19. kohale.
Lapsepõlv ja noorus.
Colby O'Donis Colón on pooleldi Puerto Rico, pooleldi Itaalia verd. Ta sündis New Yorgis Queensis, kuid elas nii Queensis kui ka Florida osariigis. Tema ema Olga on laulja, kes on kroonitud ka Miss Puerto Ricoks New Yorgis. Tema isa Freddy Colón on New Yorgi DJ. Ta sai nime tuletõrjuja Colby O'Donise järgi, kes sai surma, päästes tema isa elu. O'Donisel on üks õde, kes on viis aastat vanem kui tema. Colby on öelnud ka seda, et õde aitas maksta tema tantsu-, klaveri- ja kitarriõppe eest seitse aastat oma palgast. Vanemad said tema talendist aimu, kui ta kolme ja poole aastaselt talendisaates Michael Jacksoni laulu laulis.
Inspiratsioon.
O'Donis kasvas üles, kuulates The Temptationsit, Luther Vandrossi, Michael Jacksonit, Justin Timberlake'i, Usherit ja Mariot.
Hartmuth Lahm

Hartmuth Lahm (kasutatud ka "Hardtmuth Lahm, Hardtmut Lahm, Hottie Lahm, Hotti Lahm, Hotpoint Lahm"; 23. detsember 1912 Tallinn – 28. mai 1981 Sydney, Austraalia) oli eesti kunstnik, illustraator ja karikaturist.
Elulugu.
Lahm sündis Tallinnas juveliiri pojana. 
1929. aastal kolis pere Austraaliasse. Algul oli Hartmuth Lahmil soov leida tööd elektriinsenerina, kuid ta asus õppima kolledži Irish Sydney Technical College in Darlinghurst kunstikoolis. Kursusekaaslased hüüdsid teda algul Hotpointiks, peagi aga lühemalt Hottieks. 
Looming.
Tema esimesed karikatuurid Austraalias avaldas 1930. aasta jaanuaris ajaleht Sydney Mail. 1930. aastatel töötas vabakutselisena ning tegi kaastööd väljaannetele Smith’s Weekly ja Bulletin. 
1934. aastal hakkas tegema kaastööd koomiksiajakirjale Fatty Finni Weekly, kus ta lõi kaks koomiksitegelast: karu Basso ja pingviin Popsy. Kui 1935. aastal ajakiri suleti, siis joonistas mõnda aega hotellide baarides külastajatest šarže, kuid teenitud raha kulus peamiselt pettunud klientidele joogi väljategemisele. 
1937. aastal pöördus ta tagasi Sydneysse, kus hakkas koos Associated Newspapersiga looma koomiksi ja karikaturistide ühendust, mille kaudu varustati karikatuuride ja koomiksitega paljusid väljaandeid. 1937. aastal sündis tema kuulsaim tegelaskuju: koer Snifter, kes üle 30 aasta oli ajakirja Man tagaküljel ja kellest on trükitud spetsiaalseid väljaandeid, et koguda raha sõja jõupingutustele. 
1951–1954 joonistas ta Manile veel muude tegelastega koomikseid, näiteks "Snowy McGann in the Sunday Sun". Lühikest aega tundis huvi ka must-valge fotograafia vastu ja tema fotosid avaldati 1951. aasta augustis ajakirjas The Australasian Photo Review. 1947. aastal kirjutas ja illustreeris lasteraamatu "Paddy Bow Wow" ja illustreeris muidki lasteraamatuid.
Tunnustus.
1950. aasta 2. augustil nimetas ajakiri People teda "üheks Austraalia elavamaks ja originaalsemaks kunstnikuks".
Tema originaalteoseid on säilinud State Library of New South Walesis (Uus-Lõuna-Walesi Riigiraamatukogu), Art Gallery of Western Australias (Lääne-Austraalia kunstigalerii), Austraalia Rahvusraamatukogus, The Cartoon Bunkeris ja Coffs Harbour NSW-s.
Ta suri Sydneys 1981. aastal.
Loone (perekonnanimi)

Loone on eesti perekonnanimi. 
Loone on eestistatud nimi. Nime on antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Paukmoorson, Treimut ja Treumuth.
Nikolai Loone palvel kanti Loone perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 136 all.
Valge (perekonnanimi)

Valge on eesti perekonnanimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Valge 286 mehel ja 324 naisel. Perekonnanimede levikult on Valge meeste seas 158. kohal ja naiste seas 153. kohal. Nimi on levinuim Võru maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 13,14.
Redfoo

Stefan Kendal Gordy, esinejanimega Redfoo, on ameerika muusik, Monotow Recordsi asutaja Barry Gordy noorim poeg. 
Koos oma vennapoja Skyler Husten Gordy ehk Sky Bluga moodustas ta 2006. aastal ansambli LMFAO, mis saavutas 2010. aastate algul ülemaailmse tuntuse.
Austria pinšer

Austria pinšer on Austriast pärinev koeratõug. 
Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Tugeva iseloomuga, elav, tähelepanelik, mänguline ja eriti kiinduv ning sõbralik suhtlemisel lähedaste isikutega."
Kajara

Kajara on eesti perekonnanimi.
Perekonnanimi Kajara on nimede eestistamise käigus 1940. aastal Tartus antud isikutele, kelle perekonnanimi oli varem Blaubirk ja Blaubrik. Valmar Kajara palvel kanti Kajara perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 407 all.
Aavakivi (perekonnanimi)

Aavakivi on eesti perekonnanimi.
Viktooria-Eliisabet Aavakivi palvel kanti Aavakivi perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 107 all.
Nime on kandnud:
Aavelaid

Aavelaid on eesti perekonnanimi.
Nime on eestistamise tagajärjel antud isikutele, kelle perekonnanimi oli enne Knibbis.
Aavo Aavelaiu (endine Alfred Josef Knibbis) palvel kanti Aavelaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 50 all.
Spass-Demenski rajoon

Spass-Demenski rajoon (vene keeles "Спас-Деменский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Spass-Demenski linn.
Rajoon piirneb idas Barjatino rajooniga, kagus Kirovi rajooniga, lõunas Kuibõševski rajooniga ning põhjas ja läänes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1380 km². Elanike arv oli 2020. aastal 7071, 2012. aastal 7999, 2009. aastal 8578 ja 2002. aastal 10 017.
Spass-Demenski rajoonis on 129 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Spass-Demenski linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Demina, Snopot ja Bolva.
Aedna

Aedna on eesti perekonnanimi.
Eestistamisel on perekonnanime Aedna antud isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Adamov, Kiisa, Piebalk ja Tõnisson. Raik Aedna palvel kanti Aedna perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 105 all.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Aedna 7 mehel ja 10 naisel.
Perekonnanime Aedna on kandnud:
Kirovi rajoon (Kaluga oblast)

Kirovi rajoon (vene keeles "Кировский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Kirovi linn.
Rajoon piirneb põhjas Barjatino rajooniga, kirdes Suhhinitši rajooniga, idas Dzeržinski rajooniga, lõunas Ljudinovo rajooniga, läänes Kuibõševski rajooniga ja loodes Spass-Demenski rajooniga.
Rajooni pindala on 1000,4 km². Elanike arv oli 2020. aastal 39 798, 2012. aastal 41 875, 2009. aastal 43 320 ja 2002. aastal 46 011.
Kirovi rajoonis on 82 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kirovi linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš, Užat ja Bolva.
Renat Hon

Renat Hon (vene keeles Ренат Иванович Хон; sündinud 6. augustil 1986) on Sahha balletitantsija ja pedagoog, Sahha teeneline kunstnik.
Ta lõpetas 2004. aastal Jakutski koreograafiakooli ja asus balletisolistina tööle Sivtsev-Omollooni nimelisse riiklikku ooperi- ja balletiteatrisse.
2015. aastast on Renat Hon ühtlasi Aksenija ja Natalja Posselskaja nimelise Jakutski Koreograafia Kolledži õppejõud, esimese kursuse klassikalise balleti pedagoog
Isiklikku.
Tema vend Rustam Hon on estraadilaulja.
Eeva-Aet Jänes

Eeva-Aet Jänes (kunstnikunimega Eva Jänes,
30. mai 1942 Tallinn – 9. september 2024) oli eesti maalikunstnik. 
Eeva-Aet Jänese lapsepõlvelinn oli Paide, kuhu põgeneti sõja eest. Ta õppis Tartu Kunstikoolis (1957–1962), mille lõpetas maali erialal (tollal ametlikult kunstipedagoogika) ning Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudis (1964–1970), saades monumentaalmaalija diplomi. Tema diplomitöö juhendajad olid professor Lepo Mikko ja Valerian Loik ning monumentaalkunstnik Dolores Hoffmann. 
Eeva-Aet Jänesest sai üks väheseid eri tehnikaid kasutav monumentaalkunstnikke Eestis. Tema loomingu hulgas on palju mitmesuguste hoonete monumentaalmaale ja vitraaže. Ta on saanud inspiratsiooni arhitektuursest keskkonnast, tema sütitajaks ning ideede käivitajaks on olnud avar ja võimalusterohke seinapind. 
Tema üks suurejoonelisemaid töid on Rakvere linna lähedal asuva Piira veterinaarravila (tollane Rakvere loomade haiguste tõrje jaam) administratiivhoone fresko. See 1976. aastal valminud hoone on üks väheseid, kus sisekujundus on terviklikult säilinud. Fresko restaureeriti 2024. aastal. 
Kunstnik viljeles ka geomeetrilist abstraktsiooni, mis köitis teda 1980.aastate algupoolest saadik. "See pole vastuolus tema figuratiivse ja iseäranis monumentaal-dekoratiivkunstiga, sest viimanegi eeldab konstruktsiooni selgust, toonide ja vormide harmooniat, ühtlasi nende kontrastide ja dünaamika head tunnetamist." 
Suurema osa elust tegutses Eeva-Aet Jänes vabakutselisena. 
Eeva-Aet Jänes oli Tallinna Jaani kiriku galerii ellukutsuja ning selle kauaaegne galerist. 
Ta on olnud pikaaegne EELK kunsti- ja arhitektuurinõukogu juhataja ning EELK kultuuriväärtuste komisjoni liige, samuti kuulus ta Eesti Kunstnike Liitu ja ka Eesti Maalikunstnike Liitu.
Isiklikku.
Kunstniku ema Alice Jänes oli Paide 1. Keskkooli joonistusõpetaja. Eeva-Aet Jänes oli abielus kunstnik Hillar Jaanusega.
Bokser

Bokser, tuntud ka kui saksa bokser, on Saksamaalt pärinev koeratõug. 
Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Tema pühendumus ja truudus oma peremehe ja kodu suhtes, tema valvsus ja enesekindel julgus on lausa legendaarsed."
Koorküla külanõukogu

Koorküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. Külanõukogu halduskeskus asus Koorküla asulas. Külanõukogu eksisteeris aastatel 1945–1960. 
Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Koorküla valla koosseisus. Aastatel 1950–1959 kuulus külanõukogu Tõrva rajooni, seejärel Valga rajooni.
8. oktoobrist 1960 Koorküla külanõukogu likvideeriti ja selle maad arvati Helme külanõukogu koosseisu.
Endise Koosküla külanõukogu maad asuvad nüüdisaegse haldusjaotuse järgi Tõrva valla lõunaosas.
Aidu külanõukogu

Aidu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s 1945–1954.
Aidu külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Lustivere vallas. Külanõukogu keskus asus Aidu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aidu külanõukogu 1950 septembris Põltsamaa rajooni koosseisu.
1954 juunis Aidu külanõukogu likvideeriti, selle territooriumist koos likvideeritud Neanurme külanõukogu maadega moodustati Lustivere külanõukogu.
Ao külanõukogu

Ao külanõukogu oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati see Rakke külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Rakke valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Ao asulas.
Emumäe külanõukogu

Emumäe külanõukogu oli külanõukogu Väike-Maarja rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel liideti see Salla külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Salla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Emumäe asulas.
Holstre külanõukogu

Holstre külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1973.
Holstre külanõukogu moodustati 1945 septembris Viljandimaal Holstre vallas. Külanõukogu keskus asus Pirmastu külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Holstre külanõukogu 1950 septembris Viljandi rajooni koosseisu. 
1954 juunis liideti Holstre külanõukoguga likvideeritud Raasilla külanõukogu territoorium. 1954. aasta seisuga tegutsesid Holstre külanõukogu piires kolhoosid "Õitseng", "Ühisjõud", "Koidula" ja "Sädeme" ning Heimtali sovhoosi Muri osakond ja akadeemik Lõssenko nimeline puukool. Külanõukogu keskus asus Kooli külas.
1960. aastal liideti Holstre külanõukoguga Uusna külanõukogust Ugala kolhoosi maakasutuse alad.
1970. aasta seisuga hõlmas Holstre külanõukogu Holstre asunduse ning Kibeküla, Kipi, Kiviküla, Koni, Kooli, Laki, Lepiku, Lolu, Luiga, Matapera, Metsla, Mustapali, Mäeltküla, Nõmme, Paluküla, Pirmastu, Rebase, Saviküla, Tinnikuru, Turva, Tömbi, Vahemetsa, Vardja, Viisu ja Vilimeeste küla.
Holstre külanõukogu likvideeriti 1973. aastal. Selle alad jagati Paistu (62,4 km²), Koidu (36,8 km²) ja Uusna külanõukogu (24,4 km²) vahel.
Kabala külanõukogu

Kabala külanõukogu oli külanõukogu Rakvere rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Rägavere külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Kabala asulas.
Kalmetu külanõukogu

Kalmetu külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960. Külanõukogu halduskeskus asus Kalmetu külas.
Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi 3. septembri 1960. aasta seadlusega liideti Kalmetu ja Valma külanõukogu Tänassilma külanõukoguks, millega mõneks ajaks taastus 1939. aastal asutatud Tänassilma vald maa-alalise tervikuna.
Karksi külanõukogu

Karksi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1973. Külanõukogu moodustati 1954 Sudiste ja Tuhalaane külanõukogu liitmise tulemusena. 1973 külanõukogu likvideeriti ja osa alasid liideti Polli ja osa Halliste külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Karksi asulas.
Kolga-Jaani külanõukogu

Kolga-Jaani külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1991 ja seejärel moodustati külanõukogu territooriumist Kolga-Jaani vald. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. 1954 liideti Kolga-Jaani külanõukoguga Vissuvere külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Kolga-Jaani asulas.
Lilli külanõukogu

Lilli külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
1945 septembris moodustati Viljandimaal Karksi valla territooriumil Äri külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Äri külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Äri külanõukogu 1950 septembris Abja rajooni koosseisu.
1954 juunis nimetati Äri külanõukogu ümber Lilli külanõukoguks. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Edasi" ja "Uue Võidu" kolhoos ning Kõrgemäe sovhoosi Karksi osakond. Külanõukogu keskus jäi Äri külla.
1960 oktoobrist Lilli külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium liideti Polli külanõukoguga.
Lalsi külanõukogu

Lalsi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1976 ja seejärel liideti üks osa Lalsi külanõukogude alasid Kolga-Jaani ja teine osa Uusna külanõukoguga. Külanõukogu moodustati 1945 Võisiku valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Lalsi asulas.
Loodi külanõukogu

Loodi külanõukogu oli külanõukogu Viljandi rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Loodi asulas.
Adavere külanõukogu

Adavere külanõukogu oli külanõukogu aastatel 1945–1954. Külanõukogu halduskeskus asus Adavere alevikus.
Algselt kuulus külanõukogu Põltsamaa valda Viljandimaal, alates 1949. aastast samasse Põltsamaa valda Jõgevamaal ning alates 1950. aastast Põltsamaa rajooni.
Adila külanõukogu

Adila külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Hageri valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Sobli külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Adila külanõukogu 1950 septembris Rapla rajooni koosseisu.
1954 juunis Adila külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Hageri külanõukogu koosseisu.
Aegviidu külanõukogu

Aegviidu külanõukogu oli külanõukogu Tapa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1963 ja seejärel liideti see Anija külanõukoguga. Külanõukogu halduskeskus asus Aegviidu asulas.
Aesoo külanõukogu

Aesoo külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Tori valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Viidika külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aesoo külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides "Punase Tähe", "Sädeme" ja "Tuleviku" kolhoos ning Rahnoja sovhoos. Külanõukogu keskus asus Rahnoja külas. 
1958 septembris viidi külanõukogu halduskeskus Rahnoja külast üle Kavasoo külla. 1959 detsembris viidi külanõukogu halduskeskus Kavasoo külast üle Aesoo külla.
Aesoo külanõukogu likvideeriti 1962. aastal, selle alad jagati Vändra külanõukogu ja Tori külanõukogu vahel.
Ahli külanõukogu

Ahli külanõukogu oli külanõukogu Haapsalu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945 Asuküla valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algul Väike-Ahli külas, hiljem Haapsalus.
Külanõukogus tegutses kaks kolhoosi: Marxi-nimeline kolhoos (keskus Võnnus) ja Kolhoos Valgus (keskus Ahlis).
Aimla külanõukogu

Aimla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSVs aastatel 1945–1954. 
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Viljandimaal Olustvere valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Aimla külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aimla külanõukogu 1950 septembris Suure-Jaani rajooni koosseisu.
1954 juunis Aimla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Olustvere külanõukogu koosseisu.
Alajõe külanõukogu

Alajõe külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Alajõe külanõukogu moodustati 1954 juunis Jõhvi rajoonis varasemate Katase ja Remniku külanõukogu liitmisel. Külanõukogu halduskeskus asus Alajõe külas. 1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogus "Pobeda", "Peipsi Laine" ja "Esimese Mai" kolhoos. 
1967. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 87 km² ja elanike arv 564, rahvuselt valdavalt venelased. Külanõukogusse kuulusid Alajõe, Jõeküla, Karjamaa, Katase, Remniku, Smolnitsa, Vasknarva küla.
Alaküla külanõukogu (Rapla rajoon)

Alaküla külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1960.
Alaküla külanõukogu moodustati 1945 septembris Läänemaal Märjamaa vallas. Külanõukogu keskus asus Haimre asunduses.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Alaküla külanõukogu 1950 septembris Märjamaa rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid Alaküla külanõukogus "Koidu", "Ühisjõu", "Tasuja" ja Mitšurini-nimeline kolhoos. Külanõukogus asus ka Mõisamaa Invaliidide Kodu. Külanõukogu keskus asus Märjamaa alevis.
1960 septembris Alaküla külanõukogu likvideeriti ja selle territoorium arvati Märjamaa külanõukogu koosseisu.
Alansi külanõukogu

Alansi külanõukogu oli külanõukogu Harju rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1960 ja seejärel liideti see Kõue külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Kõue valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alansi asulas.
Alatskivi külanõukogu

Alatskivi külanõukogu oli külanõukogu Tartu rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Alatskivi asulas.
Külanõukogu territooriumil asus Alatskivi aiandussovhoos ja kaks kolhoosi: Kolhoos Kalev ja Koidula-nimeline kolhoos.
Alavere külanõukogu

Alavere külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1954–1963.
Külanõukogu moodustati 1954 juunis Kose rajoonis. Külanõukogu keskus asus Alavere külas. Külanõukogu territooriumil tegutsesid А. A. Ždanovi nimeline, Stalini-nimeline ja "Kuulsuse" kolhoos.
Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Alavere külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.
1963. aastal Alavere külanõukogu likvideeriti, selle alad jagati Anija ja Kose külanõukogu vahel.
Habekolli

Habekolli on Suurbritanniast Šotimaalt pärinev koeratõug.
Albu külanõukogu

Albu külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954. Külanõukogu halduskeskus asus Järva-Madise asulas.
Külanõukogus tegutses viis kolhoosi: Aravete, Kolhoos Kaardiväelane, Kolhoos Sõprus, Tammsaare-nimeline kolhoos ja Kolhoos Ühisjõud.
Iznoski rajoon

Iznoski rajoon (vene keeles "Износковский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Iznoski asula.
Rajoon piirneb põhjas Moskva oblastiga, idas Medõni rajooniga, kagus Dzeržinski rajooniga, lõunas Juhnovi rajooniga ja läänes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1333,8 km². Elanike arv oli 2012. aastal 6794, 2009. aastal 7035 ja 2002. aastal 7868.
Iznoski rajoonis on 123 asulat, mis kuuluvad kümnee külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Izver ja Šanja.
Alliku külanõukogu

Alliku külanõukogu oli külanõukogu Mustvee rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954. Külanõukogu moodustati Saare valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Alliku asulas.
Aluste külanõukogu

Aluste külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1966.
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Pärnumaa Vändra valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus algselt Aluste külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aluste külanõukogu 1950 septembris Vändra rajooni koosseisu.
1954. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu piirides T.D. Lõssenko nimeline ja M. I. Kalinini nimeline kolhoos, Pärnjõe sovhoos ning Vändra Loomasöödabaasi Vaki abimajand. Külanõukogu keskus asus Vaki külas. 
1958 septembris viidi Aluste külanõukogu halduskeskus Vaki külast üle Massu külla.
Seoses Vändra rajooni likvideerimisega 1962. aastal arvati Aluste külanõukogu Pärnu rajooni koosseisu.
Aluste külanõukogu likvideeriti 1966. aastal ja selle alad (koos Rõusa külanõukoguga) liideti Vändra külanõukoguga.
Ambla külanõukogu

Ambla külanõukogu oli külanõukogu Paide rajoonis. Külanõukogu moodustati 1945. Külanõukogu halduskeskus asus Ambla asulas.
Külanõukogus tegutseb Käravete sovhoos ja viis kolhoosi.
Anija külanõukogu

Anija külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s.
Külanõukogu moodustati 1945 augustis Harjumaal Anija vallas. Külanõukogu keskus asus algselt Pirga külas.
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Anija külanõukogu 1950 septembris Kose rajooni koosseisu. 
1954. aasta seisuga tegutsesid Anija külanõukogu piires "Anija Edasi" ja "Edu" kolhoos ning Kehra sovhoos. Külanõukogu halduskeskus asus Kehra alevikus.
Seoses Kose rajooni likvideerimisega liideti Anija külanõukogu 1959 veebruarist Harju rajooniga.
1963 detsembris liideti Anija külanõukoguga osa Rakvere rajooni Vohnja külanõukogu senisest territooriumist, millel asus Pavlovi metsamajandi maakasutus.
1968. aasta seisuga tegutsesid külanõukogu maadel Kehra sovhoos, kolhoos Edu ja Pikva kolhoos.
Anikvere külanõukogu

Anikvere külanõukogu oli külanõukogu Jõgeva rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1964 ja seejärel liideti see Põltsamaa külanõukoguga. Külanõukogu moodustati Põltsamaa valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anikvere asulas.
Anseküla külanõukogu

Anseküla külanõukogu oli külanõukogu Kingissepa rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1945–1954 ja seejärel ühendati Anseküla ja Tiirimetsa külanõukogu Salme külanõukoguks. Külanõukogu moodustati Salme valla territooriumil. Külanõukogu halduskeskus asus Anseküla asulas.
Antsla külanõukogu

Antsla külanõukogu oli külanõukogu Võru rajoonis. Külanõukogu moodustati 1954, kui reorganiseeriti Vana-Antsla külanõukogu. Külanõukogu halduskeskus asus Antsla asulas.
Külanõukogus tegutses Antsla sovhoostehnikum.
Mossalski rajoon

Mossalski rajoon (vene keeles "Мосальский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Kaluga oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Mossalski linn.
Rajoon piirneb kirdes Juhnovi rajooniga, kagus Meštšovski rajooniga, edelas Barjatino rajooniga ja loodes Smolenski oblastiga.
Rajooni pindala on 1320 km². Elanike arv oli 2012. aastal 8865, 2009. aastal 8899 ja 2002. aastal 10 357.
Mossalski rajoonis on 175 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Mossalski linn) ja kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Ressa, Perekša, Svotitsa ja Popolta.
Aravu külanõukogu

Aravu külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s aastatel 1945–1954.
Külanõukogu moodustati 1945 septembris Tartumaal Meeksi vallas. Külanõukogu keskus asus Aravu külas. 
Seoses maakondade ja valdade likvideerimise ning maarajoonide moodustamisega arvati Aravu külanõukogu 1950 septembris Räpina rajooni koosseisu.
Külanõukogu likvideeriti 1954 juunis, selle territoorium liideti Mehikoorma külanõukoguga.
Borderkolli

Borderkolli on Suurbritanniast, Inglismaa ja Šotimaa piirialalt pärinev koeratõug. 
Eesti Kennelliidu avaldatud standardis on koera käitumise/iseloomu kohta muuhulgas kirjas: "Visa, töökas ning hästi juhitav koer. Tähelepanelik, valvas, tundlik ning arukas."