Jüri Antsmaa

Jüri Antsmaa (aastani 1935 Jüri Hansmann; 28. oktoober 1891 Olustvere vald – 21. aprillil 1942 Sevurallag, Sverdlovski oblast) oli eesti õpetaja, koolidirektor ja ühiskonnategelane.
Elulugu ja perekond.
Jüri Antsmaa sündis Viljandimaal Olustvere vallas Aimla külas kolmelapselises taluperes. Tema isa Jaan oli väiketalunik. Ettevalmistuse õpetajakutseks sai ta Paide linnakooli pedagoogilistel kursustel.
1912.–1913. aastal töötas ta Holstre vallas Pirmastu vallakoolis, 1913. aastast Tarvastu kihelkonnakoolis.
1919.–1920. aastal osales ta vabadussõjas 3. diviisi lipnikuna.
17. mail 1922 abiellus ta Marie Antsmaaga (neiupõlves Kinger; 05.02.1896–21.06.1944). Abikaasa Marie oli Tarvastu vallast pärit väiketalupidaja tütar. Marie töötas kassapidajana Tarvastu Ühispangas Mustlas. Marie oli Tarvastu perenaiste seltsi juhatuse liige ja kuulus Naiskodukaitse Tarvastu jaoskonna juhatusse.Marie küüditati 1941. aastal koos kolme lapsega Tomski oblastisse. Asumisel olles käis ta väljasaadetuna loata külas kasukaid õmblemas, et lapsi toita. Selle kuriteo eest saadeti ta 1943. aastal vangilaagrisse. Ta vabanes sealt 1944. aastal ja suri vabanenuna teel laste juurde. Poeg Arno mattis ema väljasaadetuna Griškino haigla kalmistule. 
Jüri ja Marie Antsmaa peres oli kolm last. 10.04.1923 sündis esimene poeg Arno. Arno õpingud Tartu Pedagoogilises koolis jäid pooleli, sest 14.06.1941 küüditati ta koos perega. Ta suri 08.02.1945 väljasaadetuna Tomski oblastis. Ka tütar Helgi (16.04.1927–26.08.1980) ja poeg Jaano (20.11.1930–27.12.2003) küüditati koos perega. 1946. aastal jõudis Jaano tagasi kodumaale ja 1947. aastal pääses tagasi ka Helgi. 25.03.1949 küüditati Helgi ja Jaano uuesti Siberisse. 1954. aastal tulid õde ja vend koju tagasi, kus neid ootas vanaema.
14.06.1941 küüditati Jüri Antsmaa koos perekonnaga. Kogunemiskohas lahutati Jüri perekonnast ja saadeti vangina Sverdlovski oblasti Sosva vangilaagrisse, kus algasid ülekuulamised. 21. märtsil 1942 mõisteti talle kõrgeim karistusmäär – mahalaskmine. NKVD toimikus süüdistati teda selles, et ta oli olnud 1925. aastal Kaitseliidu juht ja 1940. aastal Isamaaliidu abisekretär. Surmaotsus viidi täide 21.04.1942. 
Jüri Antsmaa ja tema Siberisse maetud perekonna mälestuskivi asub Tarvastu kalmistul.
Töö õpetajana.
Jüri Antsmaa alustas õpetajatööd Pirmastu vallakoolis, kus ta töötas aastatel 1912–1913. 
Aastatel 1913–1931 töötas ta Tarvastu kihelkonnakoolis ning 1931–1941 oli Antsmaa Mustla alevi algkooli juhataja.
Tarvastu kihelkonnakooli õpetajana sai Jüri Antsmaa üldtuntuks ja omandas nii hea maine, et kui otsustati avada kuueklassiline Mustla alevi algkool, valiti ta selle kooli esimeseks juhatajaks. Koos Jüri Antsmaaga töötasid Mustla alevi algkoolis õpetajad Õie Aru, Herman Pani (1938. aastani) ja Ants Ruut (1938–1940).
Kool alustas tegutsemist 1931. aastal Posti tänava üürimajades 4 ja 44, 1934. aastal viidi kool täielikult üle Posti 44 majja. 
Kool saavutas kiiresti hea maine ega jäänud alla kuulsale Tarvastu koolile. Tänu Jüri Antsmaa ettevõtmisele oli kool selle aja kohta vajalike õppevahenditega suurepäraselt varustatud. Vaatamata ruuminappusele olid koolil olemas nii raamatukogu kui ka vahendid poistele käsitöö õpetamiseks.
Jüri Antsmaa õpetas 1.–6. klassis matemaatikat. Lisaks õpetas ta geograafiat, ajalugu ning poistele puutööd ja raamatuköitmist. Õpetajana oli ta tasakaalukas ja humoorikas. Teda peeti võimekaks matemaatikaõpetajaks, sest ta aitas õpilastel laduda matemaatikas nii tugeva aluspõhja, et sellega saadi hästi hakkama ka gümnaasiumis.
Jüri Antsmaa rajas Mustla koolis noorkotkaste ja kodutütarde organisatsiooni ja kandis nende eest hoolt, kuni Nõukogude okupatsioon need 1940. aastal likvideeris. Tema eestvedamisel oli rajamisel ka skautlus.
A. Lättemäe kodu-uurimismaterjalidest leiti, et 1923. aastal oli Jüri Antsmaa Tarvastu Õpetajate Ühingu liige koos tuntud õpetajatega, nagu David Birkenthal, Ado-Adamson-Aalde, Jaan Muni, Andres Lättemäe, Ado Rennit, Hendrik Adamson, Ivar Suu jt.
Jüri Antsmaa initsiatiivil sai teoks Mustla uue koolimaja ehitamine, mis oli tollel ajal esimene ja ainuke moodne maja Mustlas ja kogu ümbruskonna moodsaim koolimaja keskkütte ja veevärgiga. Tema viimasel tööaastal kolis kool uude majja (praeguse Mustla Keskkooli vana maja).
Jüri Antsmaa kolleeg, Tarvastu Algkooli õpetaja Leida Soots iseloomustas 1935. aastal Jüri Antsmaad järgmiselt: “Mustla linna koolmeistrite pere moodustavad kolm valitsejat eesotsas alati naeratava Jüri Antsmaaga. Otsese koolitöö kõrvalt harrastab “vägede ülemjuhataja” ametit kaitseliidu Tarvastu malevkonna päälikuna. Peab korras meeste väe ja kui vaja muutub pilviseks, lööb välku ja müristab ka kaitseliidu naispere äikeserikkas taevas, kuni paistma lööb päike ja rahu.”
Ühiskondlik tegevus.
Jüri Antsmaa paistis silma aktiivse tegevusega mitmetes organisatsioonides ja seltsides.
Ta oli Mustla alevi ja hiljem Mustla linna volikogu liige ning tegeles sealse elu probleemidega. 1925. aasta jaanuaris astus ta [kaitseliit]] u ja oli seal kuni esimese juunini 1932. Alates 3. veebruarist 1934 oli ta Tarvastu malevkonna pealik, seejärel propagandapealik. Tema teenete kirjelduses on märgitud, et ta suutis malevkonda juhtida ja lagunemast hoida, kuni selleks veel võimalus oli, ja täitis eeskujulikult talle antud ülesandeid.
3.–25. aprillini 1935 oli ta Isamaaliidu Mustla osakonna kirjatoimetaja. 3.-5. aprill 1940 valiti ta samasse juhtkonda abisekretäriks.
1933.–1935. aastal oli Jüri Antsmaa Tarvastu-Mustla Vabatahtliku Tuletõrje Ühingu esimees ning alates 1929. aastast kuni 1940. aastani Tarvastu avaliku raamatukogu juhataja.
Jüri Antsmaa oli kaitseliidu kohalik organisaator. 1935. aasta riigikantselei fondi säilikus on Jüri Antsmaa Teenetemärkide Komiteele märgitud kui malevkonna pealik, kes on esitatud Kotkaristi V klassi teenetemärgi annetamiseks.
1937. aasta 27. augusti Sakalas on kirjas: “Kaitseliidul on endine Haridusseltsi raamatukogu, orkester, laulukoor ja ka sportiv noorus on tema juurde moodustanud oma spordiklubi. Kaitseliidu tegevust juhib Tarvastu malevkonna päälikuna Mustla Algkooli juhataja Jüri Antsmaa. Et kaitseliit on omandanud nii suure tähtsuse Mustla ja Tarvastu seltskondlikus elus, on tema teene.”
Jüri Antsmaa võitles vabadussõjas pataljoni komandörina ning jutustas sellest vahel ka oma õpilastele. 
Jüri Antsmaa oli andekas kõnemees. Ta aitas organiseerida vabadussõjas langenud tarvastlaste mälestussamba rajamist Mustlas ja pidas selle avamisel kõne.