tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Saab Arena

Saab Arena (2004–2014 Cloetta Center) on mitmeotstarbeline areen Rootsis Linköpingi linnas. See avati 2004. aasta septembris ning mahutab spordiüritustel kuni 8500 ja kontsertidel kuni 11 500 pealtvaatajat. Avamise järel sai sellest SHL-i jäähokiklubi Linköping HC uus kodujäähall, asendades senise Stångebro jäähalli.
Areenil on kuuel korral toimunud Melodifestivalen: 2005., 2008., 2011., 2017., 2020. ja 2023. aastal. Saab Arenal on esinenud ka mitmed tuntud muusikud ja ansamblid, sealhulgas Ghost, Deep Purple, Europe, John Fogerty, Toto, W.A.S.P. ja Whitesnake.
Tartu Riikliku Ülikooli koosseis 1982

Juubeliaastal oli Tartu Riiklikus Ülikoolis 9 teaduskonda 85 kateedriga, 6 üleülikoolilist kateedrit, 8 probleemlaboratooriumi, 5 rahvamajandusharude poolt finantseeritavat laboratooriumi, üld- ja molekulaarpatoloogia instituut, arstide, stomatoloogide ja farmatseutide täiendamise ja spetsialiseerimise teaduskond ning kehalise kasvatuse õppejõudude kvalifikatsiooni tõstmise teaduskond. Koosseisulisi õppejõude oli 788, teaduste doktoreid 108, teaduste kandidaate 457, akadeemikuid ja korrespondentliikmeid 12, professoreid 104, dotsente 276. Andmed on antud 1982. aasta oktoobri seisuga.
Narva linna aukodanik

Narva linna aukodanik on Narva linna aunimetus, mis antakse erilise auavaldusena inimesele, kes on andnud silmapaistva panuse linna majanduse, hariduse, kultuuri, tervishoiu ja spordi arendamiseks aga samuti vanalinna taastamiseks.
Julius Madisson

Julius Martin Madisson (23. august 1898 Sooru vald – 10. juuni 1969 Tartu) oli eesti ajaloolane.
Ta õppis 1917–1918 Tartu Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonnas ja 1919–1925 (lõpetas) filosoofiateaduskonnas, "mag. phil." (1946 ajalookandidaat).
Kooliõpetaja Tapal ja Valgas, 1921–1944 Tartu õhtu-ühisgümnaasiumi ajaloo, majandusteaduse ja filosoofia õpetaja. 1940–1941 ja 1944–1969 Tartu Riikliku Ülikooli ajaloo-keeleteaduskonna õppejõud (alates 1947. aastast dotsent), 1945–1951 üldajaloo kateedri juhataja.
Valge-irvnokk

Valge-irvnokk ("Anastomus oscitans") on toonekurglaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Välimus.
Valge-irvnokk on 81 cm pikk. Tiiva pikkus on 392–408 mm, saba 183–217 mm.
Nokk on 160 mm pikk. Lind ei saa nokka täielikult sulgeda, sest noka alumine pool on kaarjas. Kahe nokapoole vahele jääb 5,9 mm ruumi. Paljudel isenditel on alumise nokapoole ots veidi paremale kõver. Arvatavasti aitab see neil tigusid kodadest kätte saada.
Sulestik on peamiselt valge. Pesitsusaja alguses lumivalge, veidi peale munemist muutuvad valged suled hallikaks. Selg, tiivad ja saba on mustad. Silmad on valged, hallid või helepruunid. Silma ümbrus ja valjasriba on mustad. Jalad on roosad. Sarnaneb välimuselt valge-toonekurega, kuid ära tuntav noka kuju järgi.
Levik.
Elavad Indias, Sri Lankal, Tais ja Indohiinas.
Elavad jõgede ja järvede ääres, padurates ning riisipõldudel. Võivad pesitseda inimasustuse lähedal.
Toitumine.
Toituvad tigudest, konnadest, krabidest ja suurtest putukatest.
Otsivad toitu 10–50 cm kõrguses vees.
Pesitsemine.
Pesitsevad kolooniates, vahel koos teiste liikidega. Ühe puu otsas võib olla 30 pesa. Pesa on ehitatud okstest ja vooderdatud lehtedega.
Põhja-Indias pesitsevad juulist septembrini, Lõuna-Indias novembrist märtsini, Sri Lankal detsembrist aprillini. Kurnas on 2–4 muna mõõtmetega 57,9 × 41,2 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 27–30 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 35–36 päeva vanuselt.
Eluiga.
Valge-irvnokk võib elada 7-aastaseks.
Looduslikud vaenlased.
Valge-irvnoka mune ja poegi söövad varaanid, varesed ja röövlinnud.
Teadur

Teadur on teadustöötaja, kes osaleb teadusteema või uurimisprojekti täitmises. Kõrgharidusseadus § 33 lg 4 järgi on teadur "üldjuhul doktorikraadi nõudega akadeemilise töötaja ametikoht, millel töötava isiku peamised tööülesanded on seotud teadus- ja arendustegevusega, seejuures nooremteadur osaleb teadustöös juhendaja juhendamisel."
2025. aasta Jaapani Nõunikekoja valimised

2025. aasta Jaapani Nõunikekoja valimised toimusid Jaapanis 20. juulil 2025. Jaapani parlamendi ülemkotta valiti selle 248-st liikmest 124. Saadikute ametiaeg kestab kuus aastat.
Valimiste ajaks oli peaminister Shigeru Ishiba ametis olnud umbes 10 kuud. Tema ametiaeg algas pärast Liberaaldemokraatliku Partei presidendi valimisi septembris 2024. Peaministriks saades kuulutas Ishiba välja erakorralised valimised, millega Liberaaldemokraatlik Partei (LDP) kaotas esimest korda aastast 2009 parlamendi alamkojas enamuse. Novembrist 2024 oli Ishiba vähemusvalitsuse juht ning opositsiooni toeta oli tal keeruline oma poliitikat ellu viia. Rahva toetus Ishibale langes, seda mõjutas üldine rahulolematus LDP-ga ja Ishibat ning mitut LDP parlamendiliiget puudutanud kinkekaartide skandaal. Samal ajal proovisid opositsiooniparteid Ishiba kukutamiseks ühist meelt leida, eriti aktiivselt tegutsesid selle nimel Jaapani Konstitutsiooniline Demokraatlik Partei ja Jaapani Innovatsiooni Partei. Valimiskampaania algas 3. juulil, kandidaate esitati kokku 518. Valimiste põhiküsimused olid elukalliduse tõus ja sisseränne.
Sarnaselt 2024. aasta valimistele kaotas LDP-Komeito koalitsioon kohti ning enamuse. LDP kogus ajalooliselt madala häältesaagi, 21,6%. Koalitsiooni kaotusele aitas kaasa rahva toetus väikestele piirkondlikele erakondadele. Oma saadikute arvu kasvatasid eriti paremtsentristlik Demokraatlik Rahvapartei (kellest sai Nõunikekoja suuruselt kolmas ning kogu parlamendi suuruselt neljas erakond) ja parempopulistlik immigratsioonivastane erakond Sanseitō. Parlamenti pääses rekordarv naisi. Pärast valimisi nõudsid mõned LDP poliitikud Ishiba tagasiastumist.
Allika Inkeri Moser

Allika Inkeri Moser (sündinud 27. märtsil 2008) on Eesti teivashüppaja. Aastal 2025 püstitas ta U18 vanuseklassi teivashüppe maailmarekordi 4,52. Ta võitis aastatel 2024 ja 2025 Eesti talvistel meistrivõistlustel kergejõustikus teivashüppe ala.
Lamu

Lamu on linn Keenias Lamu maakonnas.
Lamu asub India ookeani rannikul Lamu saarel Lamu saarestikus, umbes 340 km Mombasast kirdes.
Ajalugu.
Lamu on üks Ida-Aafrika vanimaid linnu, on Keenia vanim pidevalt asustatud linn ja üks Ida-Aafrika ranniku lähedal asuvatest algsetest suahiili asulatest, mis arvatakse rajatud 1370. aastal.
Lamu majandus põhines odaval orjatööjõul. Selle õitseaeg elava sadamalinnana oli 16. sajandi algul, sadama kaudu veeti elevandiluud, ninasarviku sarvi, kilpkonnakilpe ja mangroovipuitu.
Alates 1506. aastast võttis Ida-Aafrika rannikulinnad üle Portugal. Lamu kaotas oma vahendajarolli ja linn kahanes. Omaani sultanaadi abiga tõrjuti portugallased 17. sajandi lõpuks Ida-Aafrika suahiili linnadest välja.
Britid sundisid Sansibari sultanaati 1873. aastal orjusest loobuma. Lamu oli sel ajal Sansibarist osa ja pärast seda sadamategevus vähenes.
Tervel Lamu saarel on kokku ainult viis autot: veeauto, prügiauto, tuletõrjeauto ja kaks kiirabiautot, üks inimestele ja teine eeslitele. Kitsaste tänavate tõttu on peamine veoloom eesel.
Vaatamisväärsused.
Lamu linn on kuulus oma majade keerukalt nikerdatud uste poolest.
Lamu vanalinn.
Lamu vanalinn on alates 2001. aasast UNESCO maailmapärandi nimekirjas.
Eeslid.
Lamus on üle 3000 eesli. Eeslid transpordivad linna kitsastel tänavatel kõike vajalikku. Linna tuntud vaatamisväärsus on ka eeslite varjupaik, mis avati 1987. aastal. Ka linna üks kahest kiirabiautost on üks olnud mõeldud eeslitele.
Kinga Gajewska

Kinga Magdalena Gajewska (sündinud 22. juulil 1990 Varssavis) on Poola poliitik, politoloog ja jurist. Ta kuulub erakonda Kodanikuplatvorm.
Kinga Gajewska sai Varssavi ülikoolist magistrikraadi politoloogia alal 2014. aastal ja doktorikraadi politoloogia alal 2017. aastal. Magistrikraadi õigusteaduse alal omandas ta Varssavi ülikoolis 2018. aastal.
2008. aastal astus ta erakonna Kodanikuplatvorm liikmeks. Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kuid ei osutunud valituks.
Ta valiti Poola Seimi liikmeks 2015., 2019. ja 2023. aastal. Seimis on ta hariduse, teaduse ja noorte komitee liige ja tulevikuhariduse parlamendirühma juhataja.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 2016–2017 abielus Piotr Płochockiga.
Kinga Gajewska on alates 2018. aastast abielus poliitik Arkadiusz Myrchaga, neil on kolm last.
Partners Group

Partners Group Holding AG on Šveitsis registreeritud investeerimisettevõte. Firma aktsiad on noteeritud Šveitsi börsil SIX Swiss Exchange. Partners Groupi piirkondlikud peakontorid asuvad Baar-Zugis (Šveitsis), Denveris (USA-s) ja Singapuris.
Tegevus Eestis.
2021. aastal ostis Partners Group 800 miljoni euro eest Fortumi Baltimaade kaugkütteärid. Omandatud Eesti kaugküttevõrgud koondati firmasse Gren Eesti.
Dorpat (ratasaurik)

Dorpat ehk Nanny oli 1857. aastal Tartu laevaparki lisatud ratasaurik.
Jõelaeva kavandamisel arvestati madalaveelisi olusid Emajõel. Tartust ühendati siseveetranspordiga reisijate- ja kaubavedu nii Peipsi-Pihkva järve kui ka Võrtsjärvega.
Dimitǎr Glavčev

Dimitǎr Borisov Glavčev (bulgaaria keeles "Димитър Борисов Главчев"; sündinud 15. augustil 1963 Sofias) on Bulgaaria poliitik. Ta oli 9. aprillist 2024 kuni 16. jaanuarini 2025 Bulgaaria peaminister. Ta on olnud aastal 2017 Bulgaaria parlamendi spiiker.
Ta lõpetas aastal 1981 vene keele kallakuga Mihhail Kalinini nimelise Keskkooli. Aastal 1987 lõpetas ta Karl Marxi nimelise Rahvusliku ja Maailma Majanduse Ülikooli ökonomist-raamatupidaja kvalifikatsiooniga. Teise kõghariduse sai ta samast kõrgkoolist erialal "rahvusvahelised majandussuhted".
Ta töötas umbes 30 aastat kutselise raamatupidajana, millest 20 aastat sõltumatu audiitorina.
Ta valiti 2009. aastal Rahvuskogu GERB parlamendirühma liikmena. Ta teenis veel viis ametiaega parlamendiliikmena, lahkudes ametist aastal 2021 Rahvuskogust (ei kandideerinud).
Parlamendiliikme ametiajal töötas ta eelarve- ja rahanduskomisjonis. Selles ametis aitas ta 2010. aastal välja töötada Auditikoja seadust.
Aastal 2011 määrati ta GERB parlamendirühma aseesimeheks.
Aastatel 2014–2017 oli ta Bulgaaria parlamendi asespiiker, juhatades istungeid spiiker Cecka Cačeva äraolekul.
Ta oli Bulgaaria parlamendi spiiker 18. aprillist 2017 kuni 17. novembrini 2017. Ta astus tagasi 17. novembril 2017 pärast skandaali Bulgaaria Sotsialistliku Partei esimehe Kornelia Ninova saalist eemaldamisega Bojko Borisovi "solvamise" eest.
Ta oli 9. aprillist 2024 kuni 16. jaanuarini 2025 Bulgaaria peaminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja kahe lapse isa.
Kornelia Ninova

Kornelia Petrova Ninova (bulgaaria keeles Корнелия Петрова Нинова; sündinud 16. jaanuaril 1969 Krušovicas Vraca piirkonnas) on Bulgaaria jurist ja poliitik, ta on Bulgaaria Sotsialistliku Partei liige. Ta oli 13. detsembrist 2021 kuni 2. augustini 2022 Bulgaaria justiitsminister.
Ta sündis aastal Krušovitsas Mizija vallas Vraca piirkonnas. Ta on lõpetanud Sofia ülikooli õigusteaduskonna.
Keila Korvpallikool

Keila Korvpallikool on korvpallimeeskond, mis asub Keilas. Meeskond mängib Eesti-Läti Korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas (KML). Nende koduareeniks on Keila Tervisekeskus.
Ajalugu.
Keila Korvpallikool asutati 2010. aastal. Keila esindusmeeskond liitus Eesti-Läti Korvpalliliigaga hooajaks 2022/2023. 
Keila KK eraldus Keila Basketist 2024. aastal ning jätkas eraldi oma litsentsi all Eesti-Läti korvpalliliigas ja Korvpalli Meistriliigas.
Everglades

Everglades ('Igilagendikud'; ingliskeelse hüüdnimega "River of Grass" ehk "Rohust jõgi") on üleujutunud looduslike rohumaade piirkond Florida poolsaarel, mida iseloomustavad eelkõige mõõkrohused preeriad ning küpressi- ja mangroovipuudega rabad.
Neotroopisesse jääv poolsaare lõunapoolne territoorium moodustab suure valgala. Orlando lähistelt algava Kissimmee jõe kaudu lähtuvad poolsaare kesksed veed madalasse Okeechobee järve. Sademeterohkel aastaajal väljuvad sellest läbi rohuküllaste lagendike aeglaselt lõunasse voolavad veemassid. Need suubuvad üle lubjakiviste pervede Florida lahte, Whitewateri lahte ja Ponce de Leoni lahte.
Ilmastikud on piirkonnas eripalgelised, alates sagedastest üleujutustest märjal hooajal kuni põudade ja põlenguteni kuival hooajal. 20. sajandi kestel kannatas piirkond elupaikade märkimisväärset hääbumist kui ka keskkonnakahjusid. Evergladesi rahvuspark loodi aastal 1947, kaasajal tegeletakse piirkonna säilitamise ja taastamistega.
Epp Kangilaski

Epp Kangilaski ( 23. juuli 1941 Viljandi – 20. november 2019) oli eesti etnograaf.
Tema viimane töökoht oli Eesti Ajaloomuuseumi kunstikogu hoidja.
Isiklikku.
Tema isa oli maalikunstnik Juhan Kangilaski ja ema näitleja Mari Kangilaski ning tema vend kunstiteadlane Jaak Kangilaski.
Nasser Djiga

Yacouba Nasser Djiga (sündinud 15. novembril 2002 Bobo-Dioulassos) on Burkina Faso jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Šotimaa kõrgliigaklubis Rangers ja Burkina Faso jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Burkina Faso klubis Vitesse, mille põhimeeskonnas debüteeris ta 2019. aastal.
2021. aasta suvel liitus ta Šveitsi kõrgliigaklubiga FC Basel. Hooajal 2022/23 oli ta Baselist laenul Prantsusmaa esiliigaklubis Nîmes. 2023. aasta septembris läks ta laenule Serbia kõrgliigaklubisse Belgradi FK Crvena Zvezda, kellega sõlmis 2024. aasta mais püsiva lepingu.
2025. aasta veebruaris sõlmis ta kuni 2030. aastani kehtiva lepingu Inglismaa kõrgliigaklubiga Wolverhampton Wanderers. Wolverhamptoni meeskonnas debüteeris ta 22. veebruaril 2025 mängus AFC Bournemouthi vastu. Ülejäänud hooajal Djiga end Wolverhamptoni põhikoosseisu ei murdnud ning 2025. aasta juulis läks ta üheks hooajaks laenule Rangersisse.
Burkina Faso jalgpallikoondises debüteeris Djiga 24. märtsil 2022 sõprusmängus Kosovo vastu. Ta kuulus Burkina Faso koondisse 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel
Herman Anker Bernhoft

Herman Anker Bernhoft (1. oktoober 1869 Barcelona – 15. detsember 1958 Kopenhaagen) oli Taani diplomaat.
Ta oli 1908–1910 Taani saadik Viinis ja Roomas, 1913–1932 Pariisis, Madridis ja Lissabonis ning 1939–1945 uuesti Pariisis. 1941. aastal naasis ta Saksamaa poolt okupeeritud Taani, kuid tema volitused lõppesid alles 1945. aastal.
XXI üldtantsupidu

XXI üldtantsupidu toimus Tallinnas Kalevi keskstaadionil 3.–4. juulil 2025.
Tantsupeo teema oli "Iseoma" ja peo pealavastaja oli Helena-Mariana Reimann.
Eesti jagati kaheksaks piirkonnaks ning kokku lubati tantsupeole 10 972 tantsijat.
Anti kolm etendust:
Venemaa naiste jäähokikoondis

Venemaa naiste jäähokikoondis esindab Venemaad Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) naiste maailmameistrivõistlustel. Koondist juhib Venemaa Jäähokiliit. Pärast 2022. aasta Venemaa sissetungi Ukrainasse peatas Rahvusvaheline Jäähokiföderatsioon Venemaa osalemise kõigil võistlustasanditel.
Le Mati karikas

Le Mati karikas, graveeritud nimega "Svenska Ishockey-Pokalen", on Rootsi jäähokimeistrivõistluste võidutrofee. See on rändkarikas, mis antakse valdusse praegustele meistritele kuni järgmise meistri väljakuulutamiseni.
Le Mati karikas on Rootsi vanim professionaalse spordiauhind. Alates 1976. aastast antakse karikas SHL-i meistrile.
Lõunaänn

Lõunaänn ("Stercorarius antarcticus") on änlaste sugukonda kuuluv linnuliik.
Välimus.
Lõunaänn on 52–64 cm pikk. Tiibade siruulatus on 126–160 cm. Kaalub 1200–2100 g.
Sulestik on pruun. Noorlinnud on tumedamat värvi.
Alamliigid.
Liigil on kolm alamliiki:
Elupaik.
Elavad merel ning lähisantarktilistel saartel, kus elab pingviine ja urgudes pesitsevaid merelinde. Tavaliselt pesitsevad saartel, kus pole inimasustust.
Toitumine.
Toituvad vaalalindudest, tormilindudest, tormipääsudest ja pingviinidest.
Pesitsemine.
Pesitsevad hajusates kolooniates. Pesa asub maapinnal.
Emalinnud munevad septembri keskpaigast detsembrini. Kurnas on kaks muna mõõtmetega 74 × 52 mm. Mune hauvad mõlemad vanemad 30 päeva. Pojad saavad lennuvõimeliseks 60 päeva vanuselt. Vanalinnud toidavad poegi veel 70 päeva peale lennuvõimestumist.
Eluiga.
Lõunaännid elavad 20–30-aastaseks.
Änlased

Änlased ("Stercorariidae") on kurvitsaliste seltsi kuuluv lindude sugukond.
Sugukonna ainus perekond on änn ("Stercorarius"), kuhu kuulub seitse liiki.
Lamu fort

Lamu fort (suahiili keeles "Boma la Lamu") on kindlusehitis (fort) Lamu linnas Keenia kirdeosas.
Fort ehitati aastatel 1813–1821 Omaani sultani juhtimisel. Tollal oli see baas, kust omaanlased kindlustasid oma kontrolli Ida-Aafrika ranniku üle, kuid hiljem kaotas linn oma majandusliku tähtsuse. Briti koloniaalperioodil ja pärast Keenia iseseisvumist kasutati forti vanglana. Tänapäeval asub seal keskkonnamuuseum ja raamatukogu ning seal peetakse sageli kogukonnaüritusi.
Ajalugu.
Fordi ehitust alustati Pate sultan Fumomadi valitsemisjärgul. Tema surma tõttu 1809. aastal ehitus seiskus. 1812. aastal saavutas Lamu ootamatu võidu Shela lahingus Pate ja Mombasa vägede üle. Jätkuv oht ajendas Lamu linna paluma Omaanilt abi. Väidetavalt alustas sultan Sayyid Said bin Sultan (valitses 1804–1856) uuesti ehitust 1813. aastal, mis lõppes umbes 1821. aastal. Sultan saatis umbes 1814. aastal Lamule kuberneri ja asutas belutši sõduritest koosneva garnisoni. Fordi pakutav turvalisus soodustas aga 19. sajandil selle ümber ehitustegevust, sealhulgas tänaseni osaliselt säilinud poeridade ehitamist.
Lamu tähtsus Lamu saarestikus kasvas fordi ehitamisele järgnenud aastatel Pate fordi arvelt. Sultan kasutas Lamu forti baasina Mombasas asuvate mässuliste alistamiseks ja Ida-Aafrika ranniku üle kontrolli saavutamiseks. Ta viis oma sultanaadi pealinna Sansibarile. Kuna Lamu strateegiline tähtsus sellega kadus, langes ka majanduslik tähtsus peagi võrreldes Mombasa ja Sansibariga.
Briti koloniaalvalitsus muutis Lamu fordi 1910. aastal vanglaks. Pärast Keenia iseseisvumist 1963. aasta lõpus kasutati forti vanglana kuni 1984. aastani. Seejärel anti see Keenia Rahvusmuuseumidele, kes muutsid fordi Rootsi Rahvusvahelise Arengukoostöö Agentuuri abiga muuseumiks. Lamu fort kuulutati 15. mail 1984 mälestiseks. Fort avati külastajatele 1986. aastal.
Ehitis.
Fort ehitati vana kivilinna Lamu kagunurka Pwani mošee kõrvale, mis on Lamu vanim teadaolev mošee ja mis on pärit 14. sajandist. Fort asus algselt rannajoonel, mis kulges mööda linna peatänavat. Tänapäeval asub fort linna keskosas umbes 70 meetrit rannajoonest Fort on nelinurkne (ruudulähedane) kiviehitis, mille loode- ja kagunurgas on eenduvad ümarad suurtükitornid. Madal ja võimas ehitis on kontrastiks linna teiste hoonete elegantse suahiili arhitektuuriga. 
Tänapäeval asub fordis muuseum, mille esimesel korrusel on peamiselt keskkonnateemaline näitus. Kohalik kogukond kasutab sisehoovi koosolekute, pulmade ja avalike etenduste pidamiseks. Teisel korrusel on kontorid, laborid ja töökoda ning konverentsiruum. Fordis asub 1978. aastal Lamu muuseumi osana asutatud raamatukogu, kus on ka suur kogu teatmeteostest Lamu kohta. Fordi müüridelt avaneb populaarne panoraamvaade linnale. 
Kolmemõõtmeline mudel.
Zamani projekt dokumenteerib kultuuripärandit kolmemõõtmeliselt, mis põhineb maapealsel laserskaneerimisel. Lamu fordi kolmemõõtmeline skaneerimine viidi läbi 2006. aastal. Mudeleid, plaane ja pilte saab vaadata siit.
Prantsusmaa naiste jäähokikoondis

Prantsusmaa naiste jäähokikoondis on jäähokikoondis, mis esindab Prantsusmaat naiste jäähokis.
Purepetšade riik

Purepetšade impeerium, tuntud ka oma endonüümi järgi kui Iréchikwa, oli riik Kolumbuse-eelses Mehhikos. Selle territoorium hõlmas ligikaudu tänapäeva Michoacáni osariigi ala ning ulatus osaliselt ka Guanajuato, Guerrero ja Jalisco aladele. Hispaanlaste saabumise ajaks oli see impeerium Mesoameerika suuruselt teine riik, jäädes võimsuselt alla vaid asteekide riigile.
Impeerium loodi 14. sajandi alguses ning kaotas oma iseseisvuse 1530. aastal, mil selle vallutasid hispaanlased. 1543. aastal muudeti see ametlikult Michoacáni kubermanguks. Michoacáni nimi pärineb nahua keelest: "Michuacān" ("mich"– „kala“, -"ua" – „omaja“, -"cān" – „paik“), mis tähendab „kalurite paik“.
Purepetšade riik tugines tributaarriikide võrgustikule, mis aja jooksul tsentraliseerus, koondudes ühe valitseja ehk Irecha juhtimise alla. Impeeriumi pealinn asus Tzintzuntzanis, mis tähendab purepetša keeles „koolibrite paik“ ja paiknes Pátzcuaro järve kaldal. Enne impeeriumi loomist oli piirkonna suurim linn tõenäoliselt Angamuco, mille ulatuslikud varemed avastati alles 2012. aastal.
Purépetšad olid asteekide kaasaegsed ja rivaalid, kelle vastu nad pidasid arvukalt sõdu. Purepetšad olid üks väheseid põlisrahvaid Mehhikos, keda asteegid ei suutnud kunagi vallutada. Nad takistasid asteekide laienemist loodesse, kindlustades ja patrullides oma piire, mis viitab sellele, et riik võis olla Mesoameerika esimene selgelt territoriaalne riik. Tänu oma suhtelisele geograafilisele isoleeritusele erines purepetšade kultuur paljuski teistest Mesoameerika tsivilisatsioonidest. Mesoameerikas olid purepetšad ühed vähestest, kes kasutasid metalli tööriistade ja relvade valmistamiseks.
Gaza Humanitarian Foundation

Gaza Humanitarian Foundation (inglise keelest "Gaza Humanitaarfond") on Ameerika Ühendriikide humanitaarabiorganisatsioon, mis on registreeritud Delaware'i osariigis. See asutati veebruaris 2025, et jaotada Gaza humanitaarkriisi leevendamiseks abi. GHF-i toetavad Iisrael ja Ameerika Ühendriigid, see alustas tööd mais 2025, kui levima hakkasid teated, et Hamas segab humanitaarabi jaotamist. Neid teateid on seatud kahtluse alla. ÜRO ja mitmed humanitaarabiorganisatsioonid on GHF-i kritiseerinud, kuna väidetavalt on see sidunud humanitaarabi poliitikaga. Iisraeli võime on süüdistatud GHF-i varjus palestiinlaste küüditamises Gaza sektorist ja nälja kasutamises relvana. ÜRO ja mitmed humanitaarabiorganisatsioonid on koostöö GHF-ga välistanud, kuna väidetavalt on GHF-i meetodid poliitilised ning palestiinlastele ohtlikud ja alandavad. GHF-i endine juht seadis enne ametist lahkumist organisatsiooni erapooletuse küsimärgi alla. 2025. aasta juuli seisuga juhivad Gaza Humanitarian Foundationit endine Ameerika Ühendriikide Välisabiagentuuri juht John Acree ja usutegelane ning ärimees Johnnie Moore Jr.
GHF-i mainet on mõjutanud tapmised nende humanitaarabipunktide läheduses. Seisuga 13. juuli 2025 on ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Ameti (OHCHR) andmetel tapetud GHF-i abipunktide läheduses 674 inimest. Seisuga 1. juuli 2025 on Gaza tervishoiuministeeriumi andmetel 70% kõigist hukkunud humanitaarabisaajatest tapetud just GHF-i punktide juures.
OHCHR-i, Gaza ametnike ja pealtnägijate sõnul on abisaajate tapmise eest vastutav Iisraeli sõjavägi. Ameerika Ühendriikidest pärit GHF-i töötajaid on süüdistatud palestiina tsiviilisikute tulistamises, ekstöötajate sõnul dehumaniseerib GHF abisaajaid ning organisatsioonisiseselt pole töötajate kontrollimiseks tõhusaid meetmeid.
GHF-i abipunktides toimunud rünnakutest pääsenud on nimetanud neid abipunkte surmalõksudeks. Humanitaarabiorganisatsioon Piirideta Arstid nimetas GHF-i abipunkte abiks maskeeritud tapatalguteks. Center for Constitutional Rights ja Amnesty International on hoiatanud, et GHF võib olla vastutav inimsusevastastele kuritegudele kaasa aitamise eest.
Cecka Cačeva

Cecka Cačeva Dangovska (bulgaaria keeles Цецка Цачева Данговска; sündinud 24. mail 1958 Draganas Loveči piirkonnas) on Bulgaaria poliitik ja jurist. Ta on parempoolse konservatiivse erakonna "GERB" liige ning oli Bulgaaria justiitsminister 4. maist 2017 kuni 5. aprillini 2019. Varem oli ta kahel korral Bulgaaria Rahvuskogu esimees. Ta oli rahvuskogu esimehe ametikohal esimene naine.
Ta sündis Loveči piirkonnas Dragana külas. Ta lõpetas Plevenis keskkooli ja seejärel juristina Sofia Ülikooli.
Ta töötas advokaadina (ta oli Pleveni advokatuuri liige) ja oli seejärel seitse ja pool aastat (kuni aastani 2007) Pleveni omavalitsuse õigusnõunik.
Kuni 1989. aasta demokraatlike muutusteni oli ta Bulgaaria Kommunistliku Partei liige, kuigi lahkus sellest kohe pärast Bulgaaria Rahvavabariigi langemist. 2007. aastal liitus ta Pleveni omavalitsusvolikoguga Bojko Borisovi partei GERB liikmena. Ta oli GERB-i kandidaat Pleveni linnapea kohale 2007. aastal, kuid saavutas vaid kolmanda koha, kuna "Demokraatlike Jõudude Liidu" esindaja Najden Zelenogorski võitis oma kolmanda ametiaja esimeses voorus. Tsacheva jäi neil valimistel maha ka Bulgaaria Sotsialistliku Partei esindaja Vasil Antonovist.
2009. aasta Bulgaaria parlamendivalimistel juhtis ta GERB-i hääletusnimekirja Pleveni piirkonnas ja oli selles valimisringkonnas ka partei proportsionaalne kandidaat. Ta võitis Pleveni piirkonnas proportsionaalsed valimised 36,92% ehk 54 880 häälega. Pärast partei otsustavat valimisvõitu valiti ta GERB-i kandidaadiks Bulgaaria Rahvusassamblee esimehe kohale ja valiti sellele ametikohale ühehäälselt 227 häälega 240-st ja vastuhääleta.
Teda peeti asepeaminister Simeon Djankovi ümber koondunud reformimeelse grupi liikmeks. Ta tagas mitmete seadusandlike pakettide vastuvõtmise, et vähendada ettevõtete koormust ja vältida pangandussüsteemi kokkuvarisemist.
Ta esitati oma partei kandidaadiks 2016. aasta Bulgaaria presidendivalimistel. Plamen Manušev valiti asepresidendikandidaadiks. Ta kaotas teise vooru endisele õhujõudude ülemale Rumen Radevile. Reaktsioonina astus peaminister Bojko Borisov tagasi.
Isiklikku.
Ta on abielus arhitekt Rumen Dangovskiga ja neil on poeg.
Santekliai

Santekliai (žemaidi "Santeklē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Santekliai asub Venta jõe kallastel. Ta on oma nime saanud sellest, et seal suubub Ventasse Virvyčia jõgi. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks ja Venta jõe org. Ka jääb asula Venta regionaalparki. Osaliselt asub külas Santekliai metsa hariliku männi geneetiline kaitseala. Looduskaitse all on külas kasvavad Santekliai mänd ja Santeklinė mänd. 
Seal asunud Miniauskase mõisast on säilinud allee. Endise kõrtsi kohale on püstitatud tulpkabel. Mõisale kuulunud veski viimaseks rentnikuks oli lätlane Vilius Jungas. Teise maailmasõja järel pandi veskisse turbiin ja dünamo. Veski tähtsusest räägib asjaolu, et seal käis vilja jahvatamas pea kogu Laižuva, Akmenė, Vegeriai ja Viekšniai ümbrukonna rahvas.
Muinsuskaitse all on vana Santekliai külakalmistu. Rahvajuttude kohaselt matnud ümbruskonna rahvas Napoleoni sõdade ajal sinna oma hõbevara.
Ramoniškė

Ramoniškė (žemaidi "Ramuoniškė") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Ramoniškė asub Uogyse jõe kallastel. Ta on oma nime saanud sellest, et seal suubub Ventasse Virvyčia jõgi. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ümbruskond, Purviai mets ja Purviai küla ümbruskond. Ka jääb asula Venta regionaalparki ja Uogyse maastikukaitsealale. Osaliselt asub külas Purviai reservaat. 
Küla nimi tuleneb isikunimest Ramonas.
Seal asunud mõisast on säilinud ait ja laut. Veel üks vana hoone on ühe talu vana ait, mille ust ümbritsev ehisliist on valmistatud tsaariajal. Teise maailmasõja järel tegutsesid küla ümbruse metsades Leedu metsavennad.
Uogiškiai

Uogiškiai (žemaidi "Ougiškē") on küla Leedus Mažeikiai rajoonis Viekšniai vallas.
Uogiškiai asub Venta ja Uogysi jõgede kallastel. Ta on oma nime saanud sellest, et seal voolab Uogysi jõgi, mille kohta arvatakse, et sealsed suured metsad olid omal ajal väga marjarikkad ja marjad andsid siis nime ka jõele. Osaliselt ulatuvad külla Natura 2000 alad Venta ülemjooks, Venta jõe org, Venta ümbruskond, Purviai mets ja Purviai küla ümbruskond. Ka jääb asula Venta regionaalparki. Osaliselt asuvad külas Santekliai metsa hariliku männi geneetiline kaitseala, Uogyse maastikukaitseala ja Purvėnai geomorfoloogiline kaitseala.
Elmar Mandri

Elmar Mandri (kuni 23. juulini 1936 Elmar Jänes; 16. veebruar 1904 Tartu – 15. märts 1978 Stockholm) oli Eesti sõjaväelane (kapten, 1940).
Ta lõpetas 1928 Sõjakooli rahuaegse jalaväe kursuse ja õppis 1924–1933 Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas, mille lõpetas. Ugalensis.
Teenis 1928–1935 6. Üksikus Jalaväepataljonis, 1935–1939 Sõjaväe Kõrgemas Kohtus (käskudetäitja ohvitser, sekretär), alates 29. novembrist 1939 2. jaoskonna sõjaväekohtu uurija, ühtlasi 2. Diviisi Diviisikohtu esimees.
Kārlis Kundziņš

Kārlis Kundziņš (21. aprill/3. mai 1850 Sīpele mõis Dobele kreis Kuramaa kubermang – 18. november 1937 Smiltene) oli läti luterlik vaimulik.
Ta sündis aastal 1850 Sīpele vallas Kārlis Kundziņši ja tema abikaasa Karlīne peres (praeguse haldusjaotuse järele asub sünnikodu Dobele vallas). Ta õppis Jelgava Reaalkoolis (kuni 1865. aastani) ja Jelgava gümnaasiumis (1865–1870). Ta avaldas Läti ajaloo kohta artikleid ajakirjas "Baltijas Vēstnesis". Aastatel 1871–1875 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas, aastatel 1874–1875 juhtis ta Läti üliõpilaste kirjandusõhtuid Tartus. Pärast teoloogiakraadi omandamist 1876. aastal kandideeris ta pastori kohale Dobeles ja Tukumsis, seejärel abipastor Puzes (1879–1880). Pärast seda oli ta Smiltene koguduse õpetaja ja aastast 1920 Valka praostkonna praost ja Läti Ülikooli teoloogiateaduskonna õppejõud. Aastal 1932 pühitses ta Riias Vabadussamba nurgakivi.
Kārlis Kundziņš suri 18. novembril 1937 Smiltenes.
Elite Ice Hockey League

Elite Ice Hockey League (EIHL) on Suurbritannia kõrgeim jäähokiliiga. Liigas mängib 10 klubi.
Mudanepp (perekond)

Mudanepp ("Lymnocryptes") on kurvitslaste sugukonda kuuluv lindude perekond.
Perekonna ainus liik on mudanepp ("Lymnocryptes minimus").
2025. aasta korruptsioonivastased meeleavaldused Ukrainas

2025. aasta korruptsioonivastased meeleavaldused Ukrainas olid meeleavaldused, mis puhkesid 22. juulil 2025 Kiievis, Odessas, Lvivis ja Dnipros. Inimesed kogunesid meelt avaldama seaduse vastu, millega "sisuliselt likvideeriti" kaks Ukraina korruptsioonitõrjeametit. Need olid esimesed valitsusvastased meeleavaldused Ukrainas pärast Venemaa sissetungi Ukrainasse 24. veebruaril 2022.
Ryōsei Akazawa

Ryōsei Akazawa (jaapani keeles 赤沢 亮正, "Akazawa Ryōsei"; sündinud 18. detsembril 1960 Tōkyōs) on Jaapani poliitik, 11. septembrist 2005 parlamendi alamkoja liige ning 1. oktoobrist 2024 Jaapani majandus- ja rahanduspoliitika minister. Ta kuulub Liberaaldemokraatlikusse Parteisse ning on valitud parlamenti Tottori prefektuurist.
Nikkei 225

Nikkei 225 on Tōkyō börsi börsiindeks. Selle valuuta on Jaapani jeen, indeksi komponente vaadatakse üle kaks korda aastas. Indeksisse kuulub 225 suurt ja likviidset Jaapani eraettevõtet. Aastast 2017 arvutatakse indeksi väärtust iga viie sekundi tagant. Tokyo börs hakkas Nikkei indeksit arvutama aastal 1950, kuid aastal 1970 läks üle indeksile TOPIX, mis ei lähtu mitte aktsiate väärtusest, vaid turukapitalisatsioonist. Alates aastast 1970 arvutab Nikkei indeksit ajaleht Nihon Keizai Shimbun.
Yūji Iwasawa

Yūji Iwasawa (jaapani keeles 岩沢雄司, "Iwasawa Yūji"; sündinud 4. juunil 1954 Tōkyōs) on Jaapani jurist. Temast sai aastal 2018 pärast Hisashi Owada erruminekut Rahvusvahelise Kohtu (RK) kohtunik. Enne seda töötas ta Tokyo Ülikoolis rahvusvahelise õiguse professorina. Ta valiti RK kohtunikuna jätkama aastal 2020.&lt;ref name="GA/12285"&gt;&lt;/ref&gt; Iwasawa on olnud ÜRO Inimõiguste Komitee esimees.
Märtsis 2025 valiti ta Rahvusvahelise Kohtu presidendiks. Eelmine president Nawāf Salām jätkas tööd Liibanoni peaministrina.
Mercy Corps

Mercy Corps ('Halastuskorpus') on Ameerika Ühendriikides registreeritud ülemaailmne valitsusväline organisatsioon, mis tegeleb peamiselt humanitaarabi tagamisega majanduslikult, sotsiaalselt, keskkonnaalaselt või poliitiliselt ebastabiilsetes piirkondades. Organisatsiooni enda väitel on aastate jooksul aidatud üle 220 miljoni inimese.
Mercy Corpsi sõnul aitab organisatsioon üles ehitada turvalisi, produktiivseid ja õiglaseid kogukondi ning vähendab seega kannatusi, vaesust ja tagakiusamist. Augustis 2021 oli Mercy Corps tegev 38-s riigis.
Norra Pagulasabi

Norra Pagulasabi (norra keeles "Flyktninghjelpen", inglise keeles "Norwegian Refugee Council" (NRC)) Norra valitsusväline humanitaarabiorganisatsioon, mille eesmärk on kaitsta pagulaste õigusi. Nad kaitsevad vägivalla, keskkonnaolude jms eest välismaale põgenenud või siseriiklikult kodust lahkuma sunnitud inimesi.
Sabir Azəri

Sabir Əli oğlu Azəri (eesti keeles ka Sabir Azäri; 22. märts 1938 Dağ Kəsəmən, Ağstafa, Qazaxi rajoon – 28. jaanuar 2010 Bakuu) oli Aserbaidžaani kirjanik, stsenarist, ajakirjanik ja tõlkija.
Õppis 1956–1961 Aserbaidžaani riiklikus ülikoolis ajakirjandust ja töötas seejärel ajakirjanikuna. Oli 1962–1966 Aserbaidžaani televisiooni ja raadio toimetaja, aastast 1968 ajakirja Ulduz (Täht) proosatoimetuse juhataja (1968–1973), vastutav sekretär (1973–1976) ja peatoimetaja asetäitja (1976–1993). Aserbaidžaani ajakirjanike liidu (aastast 1970) ja kirjanike liidu (aastast 1970) liige. Aastast 1993 oli vabakutseline. 
Alustas kirjutamist üliõpilasena 1959, avaldanud enam kui 20 kogumikku jutte ja jutustusi. Jutustuse „Udu ajub” (1979, e k 1985) tegevus toimub revolutsioonijärgses kauges mägikülas, kus keegi ei saa jääda kõrvalseisjaks uue ja vana vahelises võitluses. Seda on lavastatud ka Aserbaidžaani teatrites. 
Jutustus „Esimene tõuge” (1978, e k 1985) mõtiskleb peremehetunde ja hukutava mõjuga ükskõikse ellusuhtumise üle tänapäevakülas. Eestikeelses raamatus „Igavlev linn” avaldatud kaks jutustust viivad lugeja silmitsi probleemidega, mis tekivad alandavast eneseteostusest lootusetult korrumpeerunud ühiskonnas. Kirjutanud ka romaane („Tupik”, 1984, vn k 1990, saavutas suure populaarsuse), noorsookirjandust (e k kaks juttu „Kajakad kaeblevad” ja „Karagez”) ja filmistsenaariumi („Vana sadam, 1985, jutustuse „Jutustus hallist kaljust" alusel). 
Tema töid on tõlgitud endise NSV Liidu riikide, samuti hispaania, hindi, inglise, poola, saksa, soome ja vene keelde.
Pátzcuaro järv

Pátzcuaro järv (hispaania keeles "Lago de Pátzcuaro") on järv, mis asub Pátzcuaro vallas Michoacáni osariigis, Mehhikos.
Pátzcuaro järv paikneb äravooluta valglas ehk suletud valgala süsteemis, kust vesi ei voola maailmamerre. Järve valgala pindala on 929 km², millest 126,4 km² moodustab veekogu ise. Järv asub 2140 meetri kõrgusel merepinnast. Seda ümbritsevad vulkaanilist päritolu mäed, mille nõlvad on väga järsud. Järve keskmine sügavus on umbes 5 meetrit, maksimaalne sügavus ulatub 11 meetrini. 
Pátzcuaro järve valgala on vulkaanilise tekkega. Ajalooliselt on see kuulunud avatud ja ühendatud hüdroloogilisse süsteemi, mille moodustasid Cuitzeo, Pátzcuaro ja Zirahuéni järved, mis omakorda juhisid vee Lerma jõkke. Tänapäeval on kõik need järved, sealhulgas Pátzcuaro, iseseisvad ja suletud veekogud.
Cuitzeo järv

Cuitzeo järv (hispaania keeles "Lago de Cuitzeo") on järv, mis asub Mehhiko keskosas Michoacáni ja Guanajuato osariigis. Selle pindala varieerub vahemikus 300–400 km², sõltuvalt aastaajast ja veetasemest, ning see on Mehhiko suuruselt teine mageveejärv.
Cuitzeo järv paikneb paikneb äravooluta valglas ehk suletud valgala süsteemis, kust vesi ei voola maailmamerre. Siiski on tõenäoline, et eelajaloolistel aegadel, kui veetase tõusis märkimisväärselt, võis järv aeg-ajalt üle voolata, kuna valgala madalaim serv on vaid 10–20 meetrit järve tänasest kõrgeimast tasemest kõrgemal. Valgala kogupindala on 4026 km², ulatudes valdavalt Michoacáni osariiki, kuid põhjapoolsed alad jäävad Guanajuato osariigi territooriumile. 
Cuitzeo järv on ebakorrapärase kujuga, jagunedes põhja-, lääne- ja idesektoriteks, mida ühendab keskosa soine piirkond, kuhu suubuvad järve peamised magevee sissevoolud. Järvel puudub looduslik äravool, kuid madalaimas kohas on välja kaevatud kanal, mis võimaldab liigset vett juhtida edasi Yuriria järve kaudu Lerma jõkke. See inimtekkeline väljavool piirab järve maksimaalseks kõrguseks 1830 meetrit üle merepinna. Lääneosa on põhja-lõunasuunaliste maanteede rajamisega jagatud kaheks. Selle tulemusena on järve läänepoolsem osa soolasem ning seal elab haruldasi liike.
Hyperion (puu)

Hyperion (puu) on 116,07 m kõrgune (mõõdetud 2019. aastal) ranniksekvoia Ameerika Ühendriikides Californias Redwoodi rahvuspargis ja on kõrgeim teadaolev elus puu maailmas. 
Hyperion avastati ja mõõdeti esimest korda 2006. aastal'. Hyperioni vanuseks peetakse 600 kuni 800 aastat. Puu täpne asukoht ei ole ametlikult avalik ja puu ümbrus on külastajatele suletud, et kaitsta puu kasvukeskkonda.
Hyperion on nimetatud Vana-Kreeka mütoloogia titaani Hyperioni järgi.
Cenote

Cenote (hispaania hääldus [seˈnoˌte]) on karstialal erosiooni tagajärjel tekkinud, osaliselt veega täitunud silindri- või kausikujuline lohk. Nimetus on pärit Mehhikost Yucatáni poolsaare muistsete maiade asustuse piirkonnast ja tuleneb maiakeelsest sõnast "dzonot", mis tähendab kaevu.
Yucatani poolsaarel on umbes 7000 "cenote"t, millest mõned on täidetud vihmaveega, mõned mereveega. Mageda veega täidetud "cenote"d olid maiade jaoks olulised veeallikad, kuna karstialal pole teisi veekogusid.
Geoloogia.
Yucatani poolsaarel on palju cenotesid koondunud piirkonda, mille kuju meenutab ringjoone segmenti. See ringjoon ümbritseb kriidiajastu lõpul toimunud asteroidi põrkumisest Maaga tekkinud Chicxulubi kraatrit. Kraater on kaetud paksude lubjakivikihtidega, mis on selgelt nähtavad ainult gravitatsioonimõõtmistel. Kraatri serval on "cenote"d keskmiselt suuremad kui mujal Yucatanis. Need tekkisid pärast merevee taseme langust jääajal, kui veetase "cenote"des langes ja lubjakivi erodeerus. Kui merevee tase pärast jääaja lõppu uuesti tõusis, täitusid "cenote"d veega. See kordus igal järgneval jääajal.
Elustik.
"Cenote"sid asustavat elustikku on uuritud, selgrootutest eriti makrokoorikloomi ja zooplanktonit, samuti elab neis veekogudes mitmeid selgroogseid, nagu iguaanid, kilpkonnad, kärnkonnad ja konnad. "Cenote"de seintel pesitsevad sageli linnud, näiteks pääsukesed, samuti võivad seal varju leida nahkhiired.
Eriti ranniku lähedal asuvates "cenote"des elab hulk kalaliike, nagu mojarrad, gupid, sardiinid, "molly"d ja sägad; mõnes võib leida ka merekalu nagu riffahvenlased, marliinid, atlandi heeringad ja mudilad. Isoleeritumates "cenote"des leidub ainult kahte liiki: säga ja gupi.
"Cenote" maiade usundis.
Muistsed maiad uskusid, et "cenote" on sissepääs allmaailma Xibalbasse, kus elavad jumalad ja kus on koht hingedele pärast surma. Nad heitsid oma jumalate lepitamiseks "cenote"desse ohvriande ja inimesi. Tuntuimate "cenote"de hulka kuulub ilmselt Chichen Itza lähedal asuv püha "cenote", kus nii kirjalikud allikad kui ka arheoloogiline materjal on kinnitanud inimeste ohverdamist põua ajal.
Turism.
Veega täidetud "cenote"d on oma selge vee ja stalaktiitmoodustiste tõttu populaarsed koopasukeldumise kohad.
Dirhem

Dirham, "dirhem" "-" on keskaegne araabia massiühik ja hõbemünt. 
Marokos "(1 dirham = 100 sentiimi)" ja Araabia Ühendemiraatide rahaühik "(1 dirham = 100 filli)".
Kaaluühikuna.
Dirhami kaal oli kogu islami-eelse perioodi vältel umbes 2,97 grammist üle 4 grammini sõltuvalt regioonist.
Tapmised Gaza sektori humanitaarabipunktides aastal 2025

Tapmised Gaza sektori humanitaarabipunktides aastal 2025 on alates maist 2025 toimunud tapmised Gaza sektoris. Vahemikus 27. mai – 24. juuli 2025 on Ameerika Ühendriikide ja Iisraeli poolt toetatud Gaza Humanitarian Foundationi (GHF) humanitaarabipunktidesse abi saama läinud palestiinlastest hukkunud üle ligi 1000 ning tuhandeid on saanud haavata. Süüdistuste järgi on inimesi maha lasknud Iisraeli sõjavägi, GHF-i töötajad ja relvarühmitused. GHF hakkas Gazas tegutsema pärast Iisraeli blokaadi lõdvenemist, esimestest hukkunutest levisid teated juba esimesest päevast. Juulis teatas ÜRO Inimõiguste Ülemvoliniku Amet, et 21. juuli seisuga oli hukkunud 1054 palestiina abivajajat: neist 766 GHF-i punktide läheduses ning 288 muude organisatsioonide, sh ÜRO punktide juures. Varem oli Gaza tervishoiuministeerium öelnud, et 70% abivajajatest hukkub just GHF-i punktide juures.
Ameerika Ühendriikide mittetulundusühenduse Center for Constitutional Rights sõnul võib Gaza Humanitarian Foundation olla vastutav sõjakuritegudele, inimsusevastastele kuritegudele ja genotsiidikuritegudele kaasaaitamise eest. Amnesty Internationali materjalide järgi proovib GHF humanitaarabi lipu all "Iisraeli genotsiidieesmärkidele" kaasa aidata.
Juunis 2025 teatas Iisraeli ajaleht Haaretz, et Iisraeli sõjavägi oli saanud käsu abivajajaid abipunktidest eemal hoida, vajadusel nende pihta tulistades. Peaminister Binyamin Netanyahu ja kaitseminister Yisra'el Kats lükkasid süüdistused tagasi.
Evrima

Evrima (kreeka keeles "avastus") on luksuslik kruiisi-jahtlaev, mida esindab hotelliketi Ritz-Carltoni kaubamärk The Ritz-Carlton Yacht Collection. Megajaht valmis aastal 2022, see ehitati Vigo lähistel Coyas asuvas Barrerase laevatehases. Laeva ristimine leidis aset Lissabonis. See ristleb põhiliselt Atlandil ja Vaiksel ookeanil.
Ilma

Ilma (malta keeles "vesi") on luksuslik kruiisi-jahtlaev, mida esindab hotelliketi Ritz-Carltoni kaubamärk The Ritz-Carlton Yacht Collection. Megajaht valmis aastal 2024, see ehitati Saint-Nazaire'is asuvas laevatehases Chantiers de l'Atlantique. Laeva ristimine leidis aset Fort Lauderdale'is. See ristleb põhiliselt Põhja-Atlandi ookeanil, talviti Kariibi meres ja suviti Vahemerel või Põhja-Euroopas.
Luminara

Luminara on luksuslik kruiisi-jahtlaev, mida esindab hotelliketi Ritz-Carltoni kaubamärk The Ritz-Carlton Yacht Collection. Megajaht valmis aastal 2025, see ehitati Saint-Nazaire'is asuvas laevatehases Chantiers de l'Atlantique.
Nikolaj Denkov

Nikolaj Denkov Denkov (bulgaaria keeles "Николай Денков Денков"; sündinud 3. septembril 1962 Stara Zagoras) on Bulgaaria poliitik. Ta oli 6. juunist 2023 kuni 9. aprillini 2024 Bulgaaria peaminister. Varem oli ta 27. jaanuarist 2017 kuni 4. maini 2017 ja 12. maist 2021 kuni 2. augustini 2022 Bulgaaria haridus- ja teadusminister. Ta on Bulgaaria Teaduste Akadeemia liige ja oli Sofia ülikooli õppejõud.
Ta sündis aastal 1962 Stara Zagoras. Pärast põhikooli lõpetamist kolis ta pealinna Sofiasse, kus lõpetas aastal 1980 gümnaasiumi. Seejärel omandas ta aastal 1983 Sofia Ülikoolis keemia ja farmaatsia magistrikraadi. Aastal 1993 kaitses ta doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi. Aastast 1997 töötas ta dotsendina ja sai aastal 2008 Sofia ülikooli füüsikalise keemia professoriks. Aastatel 2008–2015 oli ta Sofia ülikooli keemia- ja farmaatsiateaduskonna tehnilise keemia osakonna juhataja ja magistrikursuse "Hajutatud süsteemid keemiatehnoloogias" direktor. Ta on töötanud Jaapanis ja Uppsala ülikoolis Rootsis ning vanemteadurina eraettevõtete, näiteks Unileveri (USA) ja Rhône-Poulenc'i (Prantsusmaa), uurimisinstituutides.
12. augustist 2014 kuni 5. aprillini 2016 oli ta Bulgaaria aseteadus- ja haridusminister. 27. jaanuarist 2017 kuni 4. maini 2017 oli ta Bulgaaria haridus- ja teadusminister Ognjan Gerdžikovi valitsuses.
6. juunist 2023 kuni 9. aprillini 2024 oli ta Bulgaaria peaminister.
Angara Airlinesi lend 2311

Angara Airlinesi lend 2311 oli Angara Airlinesi korraldatud riigisisene regulaarlend lend Venemaal Amuuri oblastis Ignatjevo lennujaamast Tõnda lennujaama, mille käigus kukkus lennuk 24. juulil 2025 halva nähtavuse tingimustes teisel maandumiskatsel umbes 15 km kaugusel Tõnda lennujaamast metsa. Kõik 42 reisijat ja 6 meeskonnaliiget hukkusid.
The Torch

The Torch (eesti keele tõlkes "Tõrvik") on 52-korruseline ülikõrge pilvelõhkuja, mida ehitatakse Manhattani saare keskossa New Yorki.
Eighth Avenuel asuv kõrghoone hakkab toimima hotellina. 325,1 meetrit kõrge ja eriilmeliselt ülevalt laieneva kujuga ehitis valmib aastail 2022–2027, kuigi tarindustööd peatati üheks aastaks.
Lisafunktsioonid.
Vabadussamba tõrvikust inspireeritud spiraalsest klaaskonstruktsioonist torn saab hõlmama 360-kraadist vaateplatvormi ning 79 meetrit vabalangevat atraktsiooni. Lisamugavuste hulka kuuluvad VIP-salong, restoran, jaemüügipind ja hotellikülalistele mõeldud basseiniterrass.
Visuaalsus.
Kõrghoone hakkab maamärgina täitma silmapaistvat positsiooni suurlinna siluetis.
Torch Tower

Torch Tower on 62 korrusega ülikõrge pilvelõhkuja, mida ehitatakse Tōkyō raudteejaama lähedale Jaapanisse.
2028 aastal valmivast 385-meetri kõrgusest ehitisest hakkavad avanema suurepärased vaated Tōkyō lahele ja Fuji mäele.
Dirham

Dirham on mitmes riigis kasutatav valuutanimi; näiteks on Araabia Ühendemiraatides ja Marokos käibel eraldiseisvad dirhamid.
Eesti keeles esineb sõna kujudes "dirhem" ja "dirham" – neist esimene on traditsioonilisem ja viitab ajaloolisele mõõtühikule, teine on rahvusvahelises kontekstis levinum tänapäevase valuutana.
Marokos "(1 dirham = 100 sentiimi)" ja Araabia Ühendemiraatide rahaühik "(1 dirham = 100 filli)".
George Kooymans

George Kooymans (sünninimi George Jan Kooymans; 11. märts 1948 Haag, Holland – 22. juuli 2025) oli Hollandi kitarrist, laulja, helilooja ja muusikaprodutsent, keda tuntakse eelkõige Hollandi rockansambli Golden Earring kaasasutaja ja juhtliikmena. 
George Kooymans alustas muusikukarjääri 1961. aastal, kui asutas koos lapsepõlvesõbra Rinus Gerritseniga ansambli, mis kandis algul nime The Hague, hiljem Golden Earrings ning lõpuks lihtsalt Golden Earring. Bändi klassikaline koosseis kujunes 1970. aastatel, kui ansambliga liitusid solist Barry Hay ja trummar Cesar Zuiderwijk. 
Golden Earring saavutas rahvusvahelist edu 1970. aastatel, eriti singliga "Radar Love" (1973), mis tõusis edetabelitesse Ameerika Ühendriikides ja Suurbritannias. Hiljem järgnesid edukad lood nagu "Twilight Zone" (1982) ja "When the Lady Smiles" (1984). Kooymans oli paljude bändi lugude autor või kaasautor, olles loominguliselt juhtiv jõud. 
Lisaks ansamblitegevusele tegutses Kooymans ka produtsendina ning kirjutas muusikat teistele Hollandi artistidele, sealhulgas Earth &amp; Fire'ile, Herman Broodile, Anoukile ja Guus Meeuwisile. Hilisematel aastatel moodustas ta koos Boudewijn de Groot'i ja Henny Vrientesega ansambli Vreemde Kostgangers ning andis koos Ameerika muusiku Frank Carilloga välja ühise albumi. 
2021. aastal lõpetas Golden Earring enam kui 60 aastat kestnud tegevuse, kui Kooymansil diagnoositi amüotroofne lateraalskleroos (ALS), mis takistas tal edaspidi esinemast. 
George Kooymans suri 77-aastaselt 22. juulil 2025 ALS-i tüsistuste tagajärjel. 2026. aasta jaanuariks on planeeritud Rotterdam Ahoy's Golden Earringile pühendatud lahkumiskontsertide sari, mille tulu suunatakse ALS-i teadusuuringute toetuseks. 
Viited.
Hristijan Mickoski

Hristijan Mickoski (makedoonia keeles "Христијан Мицкоски"; sündinud 29. septembril 1977 Skopjes) on Põhja-Makedoonia poliitik ja endine mehaanikainsener, professor ja praegune Kristlik-Demokraatliku Konservatiivse Partei VMRO-DPMNE esimees. Ta on Põhja-Makedoonia peaminister alates 23. juunist 2024. Aastatel 2015–2017 oli ta peaministrite Nikola Gruevski ja Emil Dimitrievi energeetikanõunik.
Ta sündis aastal 1977 Skopjes. Aastatel 2016–2017 oli ta riikliku elektritootmisettevõtte Makedoonia Elektrijaamad direktor. Tal on doktorikraad. Aastal 2011 oli ta külalisprofessor Viini Tehnikaülikoolis. Ta oli dotsent Skopje Püha Kirilli ja Methodiuse ülikooli masinaehituse teaduskonnas, kuid aastal 2019 sai temast korraline professor. Aastatel 2015–2017 oli ta peaministrite Nikola Gruevski ja Emil Dimitrievi energeetikanõunik.
Pärast Nikola Gruevski tagasiastumist sai tast 23. detsembril 2017 Valandovos toimunud partei 16. kongressil natsionalistliku partei VMRO-DPMNE uus juht ja seega riigi opositsiooniliider.
Mõnede parteiliikmete sõnul oli Hristijan Mickoski nooruses Liberaaldemokraatliku Partei kandidaat Skopje Püha Kirilli ja Methodiuse ülikooli üliõpilasliidu presidendiks ning tolleaegse valitseva partei VMRO-DPMNE äge vastane. Teised VMRO-DPMNE liikmed süüdistasid teda selles, et ta ei olnud partei liige kuni 2010. aastani. Ljubčo Georgievski sõnul näitas Mickoski end partei aktivistina esmakordselt 2016. aastal. Mickoski oli varem partei peasekretär alates 2017. aasta juulist.
Tema EL-i ja NATO-meelse orientatsiooni tõepärasust on mõned poliitilised vaatlejad kahtluse alla seadnud. Ta on öelnud, et tema ja tema partei pooldavad Euroopa Liidu ja NATOga liitumist, kuid mitte "alistumise" teel, st lükkavad tagasi Kreekaga allkirjastatud Prespa lepingu, mis lahendas Makedoonia nimevaidluse ja tagas Põhja-Makedoonia liitumise NATOga. Temast ja tema juhitavast parteist said peamised osalejad 2022. aasta juulis Põhja-Makedoonias toimunud protestides Prantsusmaa ettepaneku vastu alustada Põhja-Makedoonia ja ELi läbirääkimisprotsessi. 2022. aasta augustis lubas ta poliitikast igaveseks lahkuda, kui bulgaarlased tunnustatakse riigi põhiseaduses, mis on ELiga peetavate läbirääkimiste raamistikus sisalduv kohustuslik nõue. Septembris tegi ta ettepaneku korraldada referendum, mille kohaselt tühistataks Bulgaaria ja Põhja-Makedoonia vaheline sõprusleping. Tal on tihedad sidemed Ungari peaministri Viktor Orbáni ja Serbia presidendi Aleksandar Vučićiga, kes pakuvad sobivat eeskuju Lääne-Balkani autokraatlike kalduvustega poliitikutele.
Ta on 23. juunist 2024 Põhja-Makedoonia peaminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ja kahe lapse isa. Lisaks emakeelele makedoonia keelele valdab ta veel inglise ja itaalia keelt.
Johannes Tomberg

Johannes Tomberg (10. oktoober 1892 Rääbise vald, Tartumaa – 10. veebruar 1978 Tartu) oli eesti loomaarstiteadlane.