tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tarmo All

Tarmo All (sündinud 1. detsembril 1969) on eesti geoloog, Tallinna Tehnikaülikooli Geoloogia Instituudi teadur.
Aastatel 1987–1993 õppis ta Tartu Ülikooli geoloogia instituudis geoloogilise kaardistamise erialal, 1993–1995 oli TÜ geoloogia instituudi magistrant ja alates 1996 doktorant.
Tarmo All on alates 1996. aastast Eesti Geoloogia Seltsi liige, aastatel 1999–2002 oli ta EGS juhatuse aseesimees ja 2002–2006 EGS juhatuse esimees. 
Tarmo All on alates aastast 2002 IASPEI korrespondentliige, alates 2003 Eesti Geofüüsikakomitee liige ja alates 2005 Eesti Geoloogia Rahvuskomitee liige.
Tarmo All töötas septembrist 1995 kuni märtsini 2010 Eesti Geoloogiakeskuses Geofüüsika ja mere- ja keskkonnageoloogia osakonna juhatajana, märtsist 2010 kuni septembrini 2013 Keskkonnaministeeriumi maapõue osakonna juhatajana. Alates septembrist 2013 on ta ametis Maailma Energeetikanõukogu Eesti Rahvuskomitee juures. Alates 2014. aasta novembrist asus tööle Eesti Energia geoloogia ja regulaatorsuhete valdkonnajuhina, alates 2015 septembrist maavarade arendusjuhina ning alates 2022 aprillist ringmajanduse arendusjuhina. Aastal 2024 alustas tööd Tallinna Tehnikaülikoolis nooremteadur-doktorandina ning Eesti Geoloogiateenistuses maapõueenergeetika nõunikuna. Tema peamised tegevusvaldkonnad on geofüüsika, geoloogiline kaardistamine, seismiline seire, maavarade uuring, maapõue kasutamise ja kaitse alaste strateegiliste planeerimisdokumentide väljatöötamise koordineerimine ning valdkonna seadusloomega tegelemine.
Pakkfail

DOSis, OS/2s ja Microsoft Windowsis on pakkfail ("batch file") tekstifail, mis sisaldab käskude jada, mille täidab käsurea interpretaator. Täitmise ajal operatsioonisüsteemi kest ("shell") loeb käske pakkfailist tavaliselt rida-realt. Enamasti kirjutatakse pakkfaile selleks, et tüütuid või lihtsalt korduma kippuvaid tegevusi automatiseerida. Pakkfaile kasutavad tihti süsteemiadministraatorid. UNIXi-laadsetes operatsioonisüsteemides on sarnase funktsiooniga kestaskriptid.
DOSi batch failide nimelaiendiks on .bat. Erinevad keskkonnad võivad tunnistada erinevaid nimelaiendeid. Näiteks Windows NT ja OS/2 tunnistavad .cmd või .bat nimelaiendit. 4DOSis ja 4NTs on kasutusel .btm. Windows 95 ja 98 lubavad ainult .bat kasutamist.
"Tere, Maailm!".
"Tere, Maailm!" programm näeb pakkfailis välja järgmine:
 @echo off
 title Tere, Maailm!
 echo Tere, Maailm!
 echo.
 pause
Esimene rida lülitab süsteemsed teated välja, et väljastataks ainult seda, mis ette nähtud. Teine rida seab käsuga "title" dialoogiakna pealkirjaks "Tere, Maailm!". Kolmas rida väljastab sõnumi "Tere, Maailm!". Neljas rida ehk käsk "echo." väljastab tühja rea. Viimane rida ehk käsk "pause" peatab programmi täitmise ja jääb kasutajalt klahvivajutust ootama.
Eksobaas

Eksobaas on eksosfääri alaosa. See paikneb kõrgusel 400–800 km.
See on atmosfääri ülaosa, kus gaaside aatomite kokkupõrked hoiavad neid Maa atmosfääris ja need ei lenda atmosfäärist välja maailmaruumi. Eksobaasist kõrgemal ei takista miski piisava kiirusega osakesel kosmosesse lennata.
Eksobaasi temperatuuriks hinnatakse umbes 1000 K, mis vastab vesiniku aatomite kiirusele umbes 5 km/s. See on väiksem teisest kosmilisest kiirusest sellel kõrgusel (10,8 km/s). Mõne aatomi kiirus võib selle siiski ületada ning need lahkuvad atmosfäärist.
Joni Nyman

Joni Kalevi Nyman (sündinud 5. septembril 1962 Poris) on Soome poksija.
Nyman on kuukordne Soome meister – kergekaalus (kuni 60 kg) 1980. aastal, I kergekeskkaalus (kuni 63,5 kg) 1981 ja 1982. aastal ning II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) aastatel 1984, 1986 ja 1988.
Nyman võitis 1984. aasta Los Angelese olümpiamängudel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg) pronksmedali. Ta osales ka 1988. aasta Seouli olümpiamängudel II kergekeskkaalus (kuni 67 kg), kuid kaotas oma kohtumise veerandfinaalis ja jäi medalist ilma.
Nyman sai hõbemedali 26. Euroopa meistrivõistlustel 1985. aastal (Budapestis) II kergekeskkaalus (kuni 67 kg).
Nyman jätkas novembris 1988 oma karjääri elukutselisena. Ta lõpetas elukutselisena aprillis 1998, kuid tuli 4. aprillil 2005 veel uuesti ringi ja võitis ka selle kohtumise. Ta pidas kokku 22 kohtumist, millest võitis 15 (neist 4 nokaudiga) kohtumist, kaotas 6 (neist 4 nokaudiga) kohtumist ja üks kohtumine jäi viiki.
Kaarlo Väkevä

Kaarlo Olavi Väkevä (rootsipäraselt Carlo Väckevä; 2. märts 1909 Pietarsaari – 27. märts 1932 Ålborg, Taani) oli Rootsi ja Soome poksija.
Väkevä osales Rootsi riiki esindades neli korda maavõistlustel, kus ta võitis kaks ja kaotas kaks kohtumist aastatel 1927–1928. 
Ta oli kokku kolmekordne Soome meister – kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1929. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1930–1931 . 
Ta osales neli korda Eesti-Soome maavõistlustel, kus võitis oma kohtumised aastatel 1928, 1929 ja 1930 ning kaotas oma kohtumise aastal 1931.
Väkevä osales sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale pronksmedalivõitjale Harold Devine'ile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Väkevä sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 3. Euroopa meistrivõistlustel (Budapest, 1930) pronksmedali.
Väkevä võistles sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 27. märtsil 1932 Ålborgis Taanis. Ta kaotas oma kohtumise punktidega, jõudis oma vastast veel võidu puhul õnnitleda ja vajus siis teadvusetult põrandale. Ta suri teadvusele tulemata haiglas. Surma tõenäoline põhjus oli suurtest kaalulangetusest (kolme aastaga ~10 kg) tingitud muutused organismis.
Homsed uudised

"Homsed uudised" (ingl "Early Edition") on Ameerika Ühendriikide ulmeline telesari, mis jooksis kanalil CBS 28. septembrist 1996 kuni 27. maini 2000. Eestis on sarja näidanud TV3.
Sarja peategelast Gary Hobsonit, kes homset ajalehte saab, mängib näitleja Kyle Chandler. Sarja idee autorid on Ian Abrams, Patrick Q. Page ja Vik Rubenfeld. 
Tegevustik.
Tegevus toimub Chicago linnas, Illinoisi osariigis, kus üks mees saab salapärastel põhjustel igal hommikul järgmise päeva ajalehe Chicago Sun-Times, mis on tegelikult veel ilmumata. Mees hoiab ajalehe abil ära selles kajastatud õnnetused, mis sel päeval juhtuma hakkavad.
Njandžad

Njandžad on rahvas Ida-Aafrikas peamiselt Malawis, Mosambiigis, Sambias ja Tansaanias. 
Nad kõnelevad njandža ehk malavi keelt.
Maanteepervar

"Maanteepervar" on ansambli Punkentsefaliit 2006. aastal ilmunud demoalbum.
Kármáni joon

Kármáni joon on Maa atmosfääris meretasemest 100 km kõrgusel asuv tinglik piir, millest kõrgemal algab Rahvusvahelise Lennuspordiföderatsiooni määrangu järgi kosmos.
Joon sai nime Ungari päritolu Ameerika Ühendriikide inseneri ja füüsiku Theodore von Kármáni (1881–1963) järgi. Ta tegi kindlaks, et sellel kõrgusel on Maa atmosfäär nii hõre, et aerodünaamika seaduste alusel lendamine umbes sellest kõrgusest alates lõpeb, sest vajalik kiirus lennuki tõstejõu saavutamiseks õhus ületab esimese kosmilise kiiruse. Esimese kosmilise kiiruse saavutamisel pole aerodünaamiline tõstejõud enam vajalik, sellel kiirusel jääb keha Maa orbiidile tiirlema.
Liina Tennosaar

Liina Tennosaar (sündinud 23. mail 1965 Tallinnas) on eesti näitleja. 
Haridus.
Ta lõpetas 1982. aastal Tallinna Kaugõppekeskkooli ning 1986. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (12. lend). 
Töökäik.
Aastatel 1986–1988 töötas ta Vanemuise teatris, 1988–1993 Endla teatris, 1994–1996 Vene teatris ja 1996–2001 Vanalinnastuudios. Alates 2001. aastast on ta vabakutseline näitleja ja mänginud külalisena nii Vanemuise teatri, Endla teatri, Rahvusooperi Estonia, Emajõe Suveteatri kui ka mitmete etendusasutuste lavastuses. Tennosaar on draamanäitleja, kuid on osalenud ka muusikalides. 
Teatrirolle.
Tennosaare väljapaistvamad tööd draamalaval on olnud Epu osa Priit Pedajase lavastuses "Epp Pillarpardi Punjaba potitehas", leedi Macduff "Macbethis", Agnes "Lõikuspeo tantsudes", proua Itami roll Merle Karusoo lavastuses "Täieline Eesti vabariik" jt. Tennosaare tähelepanuväärsed rollid on olnud ka nii Maureen kui ka Mag näidendi "Mägede iluduskuninganna" eri lavastustes enam kui paarikümneaastase vahega Vanemuise laval.
Isiklikku.
Liina Tennosaare isa oli Kalmer Tennosaar, ema Sirje Tennosaar. 
Liina Tennosaar on olnud abielus näitleja ja laulja Heino Seljamaaga, kellega neil on ühine poeg Jass Seljamaa ning näitleja Sten Zuppinguga, kellega neil on ühine tütar Epp. Alates 2008. aastast elab Liina Tennosaar koos näitleja Egon Nuteriga.
Jose Tuominen

Jose Tuominen (sündinud 16. aprillil 1963 Neivas Huila departemangus Colombias) on Soome poksija.
Tuominen on kahekordne Soome meister kergekaalus (kuni 60 kg) aastatel 1982–1983.
Tuominen sai pronksmedali 26. Euroopa meistrivõistlustel 1985. aastal (Budapestis) kergekaalus (kuni 60 kg).
Tuominen poksis novembrist 1988 kuni septembrini 1998 elukutselisena. Ta pidas kokku 14 kohtumist, millest võitis 8 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 5 kohtumist ning üks kohtumine jäi viiki.
Ilkka Koski

Ilkka Rikhard Koski (10. juuni 1928 Jyväskylä – 28. veebruar 1993 Helsingi) oli Soome poksija.
Koski oli kokku seitsmekordne Soome meister raskekaalus (üle 81 kg) aastatel 1951–1956 ja 1958.
Koski sai raskekaalus (üle 81 kg) 1952. aasta Helsingi olümpiamängudel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Ingemar Johanssonile (Rootsi) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning osales 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 1. ringis hilisemale pronksmedalivõitjale Giacomo Bozzanole (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Koski osales ühe korra raskekaalus (üle 81 kg) Euroopa koondises maavõistlusel USA Kuldkinda-turniiri võitjate meeskondadega. Ta kaotas oma kohtumise Chicagos 1954. aasta mais.
Koski poksis juunist 1958 kuni augustini 1962 elukutselisena. Ta pidas 9 kohtumist, millest võitis 7 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas ühe kohtumise (nokaudiga) ning üks kohtumine jäi viiki.
Marcello Lippi

Marcello Lippi (sündinud 12. aprillil 1948) on Itaalia jalgpallitreener, maailmameister ja endine mängija. Itaalia jalgpallikoondise peatreener oli ta 16. juulist 2004 kuni 12. juulini 2006 ja 26. juunist 2008 kuni 27. juunini 2010.
Mängijana Lippi tuntust ei kogunud. Ta mängis enamiku ajast UC Sampdorias.
Lippi on treenerina juhendanud mitut Serie A klubi, teiste seas Milano Internazionalet ja Torino Juventust.
Tema juhendamisel tuli Itaalia koondis 2006. aastal maailmameistriks.
Aastatel 1997, 1998 ja 2003 valiti Lippi Serie A parimaks treeneriks ning 2007. aastal maailma parimaks treeneriks.
Pärast maailmameistriks tulekut loobus Lippi Itaalia koondise juhatamisest ja koondise peatreeneriks sai Roberto Donadoni. Kuid 2008. aasta EM-il langes Itaalia välja veerandfinaalis ja Lippi kutsuti koondise tüüri juurde tagasi. Koondise valikul tugines Lippi nendele mängijatele, kes olid kuulunud juba maailmameistriks tulnud meeskonda. 2010. aasta MM-il lõpetas Itaalia alagrupis viimasena ja Lippi astus ametist tagasi.
2016. aastast on ta olnud Hiina jalgpallikoondise peatreener.
Maydell

Maydell, varem ka Maydel ja Maidel (vene keeles "Майдель") on Eestimaa põlisaadli suguvõsa.
Suguvõsa Taani-Norra ja Saksamaa haru kasutas nimekuju Meidell.
Ajalugu.
Päritolu küsimus.
Suguvõsa täpne päritolu on jäänud ebaselgeks. Perekonnalegendi kohaselt pärineb nende nimi ja vapp juba Saksa kuninga Heinrich I Linnupüüdja (916−936) ajast. Väidetavalt saabusid Maydellid Eestimaale ristisõdijatena 1219. aastal Taani kuninga Valdemar II ristiretke ajal. Teistel andmetel said nad oma nime Lüganuse kihelkonnas asunud ja neile kuulunud Maidla küla järgi, mida kirjalikes allikates on esmamainitud 1241. aastal ("Maydalæ"). Sellest on tulenenud hüpotees, et Maydellid võisid põlvneda mõnest eesti ülikust.
Taani päritolu ajaloolane Paul Johansen (1901−1965) tõi rea argumente selle kaitseks, et Maydellid olid eesti päritoluga. Tema teesid on järgmised:
Maydellide võrdlemisi suurt maavaldust seletab Johansen sellega, et see soetati tänu abielusidemetele.
Baltisakslane Otto Magnus von Stackelberg nende väidetega ei nõustu ja esitab oma vastuargumendid:
Aadlitiitlid.
1854., 1855. ja 1862. aastal said Maydellid senati ukaasiga parunitiitli.
Maydellid rüütelkonna matriklis.
1693. aastal introdutseeriti vabahärra Georg Johan von Maydell (1648 − maeti 1709) Rootsi rüütelkonda; see haru kustus meesliinis 1814. aastal. 1. jaanuaril 1731 introdutseeriti Maidla-Sompa liinist põlvnenud Georg Johann von Maydell (suri 1737), kelle liin kustus tema poja surmaga 1754. aastal. Eestimaal võeti kogu suguvõsa rüütelkonna matriklisse 1746. aastal. 16. juunil 1729 võeti Piltene rüütelkonna matriklisse Johann Diedrich von Maydell (1695−1776). 21. septembril 1827 immatrikuleeriti Kuramaal Johann Ernst von Maydell (1790−1828) ja 1. mail 1845 Georg Gustav Daniel von Maydell (1791–1876). Liivimaal immatrikuleeriti suguvõsa erinevad liinid kokku üheksal korral.
Maydelli suguvõsa vapp.
Maydellide vapp on kõnelev vapp. Sellel on kujutatud kolme kalaga äraspalki. On arvatud, et see on Maidla küla läbinud Purtse jõe sümboliks. Selles elanud kalad olid maidlad ehk ründid ("Gobio fluvitalis"). Vappi on peetud tõendiks suguvõsa eesti päritolu kohta. Vapideviisiks on ladinakeelne "Fidem genusque servamus", mis tähendab "Me säilitame usu ja (saksa) päritolu".
Arnold Adams

Arnold Adams (20. märts 1922 Tori vald Pärnumaa – 1. veebruar 1994 Tallinn) oli tsensuuri ülem Eesti NSV-s aastatel 1959–1983.
Arnold Adams mobiliseeriti Nõukogude armeesse. Pärast demobilisatsiooni oli ta NLKP liikmena Vändra MTJ-i politruk, käis Vabariiklikus Parteikoolis ning oli seejärel pikemat aega EKP Otepää rajoonikomitee esimene sekretär. Aastatel 1955–1958 õppis ta kõrgemas parteikoolis. 
Tsensuuriuurija Kaljo-Olev Veskimägi nendib, et A. Adamsist "on järele jäänud küllalt palju pabereid, mis näitavad teda range tsensorina. Aga imelikul kombel temaga kokku puutunud raamatutoimetajad räägivad temast hästi. Temaga olevat "saanud rääkida". Ja kui asi talle selgeks tehtud, võis ta ka nõusse jääda. Tal olnud vastutustunnet ja oma rollist arusaamist. Ent samas olnud jäik küsimustes, mille õigsuses oli veendunud".
Kim Il-sŏngi Ülikool

Kim Il-sŏngi Ülikool on ülikool Põhja-Korea pealinnas Pyongyangis. See on Põhja-Korea esimene ülikool, asutatud 1. oktoobril 1946.
1978. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1978. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 16. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 2.–5. märtsil Austrias Hochfilzenis.
Tulemused.
Mehed.
10 km sprint.
Kuupäev: 4. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 88 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1977: Aleksandr Tihhonov
&lt;br&gt;&lt;br&gt;
20 km eraldistardist sõit.
Kuupäev: 2. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 88 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1977: Heikki Ikola
4x7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 5. märts
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23 võistkonda
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1977: &lt;br&gt; Aleksandr Jelizarov,&lt;br&gt;Aleksander Ušakov,&lt;br&gt;Nikolai Kruglov, &lt;br&gt;Aleksandr Tihhonov
Kasutajaliides

Kasutajaliides (inglise "user interface", lühendatult UI) on ühenduslüli kasutaja ja arvutiprogrammi vahel. Kasutajaliides teeb programmi funktsionaalsuse kasutajale kättesaadavaks.
Põhiliselt eristatakse graafilisi ja käskjuhitavaid kasutajaliideseid. Graafiline kasutajaliides on enamasti menüüpõhine süsteem, kus kasutaja saab menüüdest toiminguid valida. Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks on käsurida, mille korral on kindlaks määratud käskude kogum. Programmiga suhtlemiseks peab kasutaja sisestama käske.
Lisaks leidub veel mitut liiki kasutajaliideseid, näiteks hääljuhitav, liigutustega juhitav ja puutetundlik kasutajaliides, kuid need ei ole nii laialt levinud kui graafiline ja käskjuhitav kasutajaliides.
Kasutajaliideste näiteid.
Graafilise kasutajaliidese näiteks sobivad Microsoft Windows ja iPhone.
Käskjuhitava kasutajaliidese näiteks sobivad Bash, Windows Powershell ja tekstiredaktor ed.
1979. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1979. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 17. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 15.–18. veebruarini Saksa FV-s Ruhpoldingis.
Tulemused.
10 km sprint.
Kuupäev: 31. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 84 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1978: Frank Ullrich
20 km eraldistart.
Kuupäev: 28. jaanuar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 82 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1978: Odd Lirhus
4 x 7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 2. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 20 võistkonda
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1978:&lt;br&gt;Manfred Beer,&lt;br&gt;Klaus Siebert,&lt;br&gt;Frank Ullrich,&lt;br&gt;Eberhard Rösch
1981. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1981. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 18. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 12.–15. veebruarini Lahtis Soomes.
Tulemused.
10 km sprint.
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 80 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1979: Frank Ullrich
20 km eraldistart.
Kuupäev: 12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 78 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1979: Klaus Siebert
4 x 7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 15. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 20 võistkonda
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1979: &lt;br&gt;Manfred Beer,&lt;br&gt;Klaus Siebert,&lt;br&gt;Frank Ullrich,&lt;br&gt;Eberhard Rösch
Medalid.
 Korraldajariik
Pilak

Pilak (ka tulekäpp, tuleraud (läänemurdes ja keskmurdes); peerupiht (Pärnumaal ja Viljandimaal); piiruraud (saarte murdes) oli rauast, harvemini puust klamber põlevate peergude hoidmiseks. Oli tuntud igal pool, kus kasutati peeruvalgustust. 
Kirjeldus.
Pilakud olid ühe- või kahepoolsete huultega, ellipsikujulised või kapsaraua- ehk S-kujulised raudklambrid, mis olid rehetoas kinnitatud pilakujala (mis oli teisaldatav), ahjumüüri või seina külge ning ka koldekivide vahele. Pilakuid kasutati eesti talumajades kuni petrooleumilambi kasutuselevõtuni 19. sajandi keskpaigas. Pilakul ja pilakujalal oli tihti ühine nimetus, lisaks oli neil ka palju kohalikke nimetusi.
1982. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused

1982. aasta laskesuusatamise maailmameistrivõistlused olid 19. maailmameistrivõistlused laskesuusatamises, mis toimusid 10.–14. veebruarini Minskis Nõukogude Liidus.
Tulemused.
10 km sprint.
Kuupäev: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 70 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1981: Frank Ullrich
20 km eraldistart.
Kuupäev: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 67 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1981: Heikki Ikola
4 x 7,5 km teatesõit.
Kuupäev: 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17 võistkonda
&lt;br&gt;Riike: 
&lt;br&gt;Maailmameister 1981: &lt;br&gt;Mathias Jung,&lt;br&gt;Matthias Jacob,&lt;br&gt;Frank Ullrich,&lt;br&gt;Eberhard Rösch
Medalid.
 Korraldajariik
Jari Isometsä

Jari Olavi Isometsä (sündinud 11. septembril 1968 Alatornios) on Soome endine murdmaasuusataja. 
Jari Isometsä võistles tippsportlasena aastatel 1990–2006 kolmedel olümpiamängudel ja sai kolm pronksmedalit. Kõik need medalid tulid 4x10 km teatesuusatamises. Maailmameistrivõistlustelt on Isometsä võitnud ühe hõbemedali ja kolm pronksi. 
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Jari Isometsä osales 113 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile&lt;br&gt; 23. korral, millest neli korda kõige kõrgemale astmele.
Individuaalarvestuses sai Isometsä Soome meistrivõistlustelt aastatel 1988–2006 36 medalit: seitse kulda, 18 hõbedat ja 11 pronksi. Teatevõistlustelt sai ta 6 kuldmedalit, 5 hõbedat ja 3 pronksi.
Dopinguskandaal.
Isometsä oli osaline Lahti 2001. aasta maailmameistrivõistluste dopinguskandaalis. Tema oli esimene Soome kuuest suusatajast, kes jäid vahele dopingu kasutamisel. Isometsä üritas algul teiste vahelejäänute kaitsmise eesmärgil võtta kogu süü endale. Ta sai kaheaastase võistluskeelu (22. veebruar 2001 – 21. veebruar 2003) ja jäi ilma 20 km tagaajamissõidus saadud hõbemedalist. Jari Isometsä on kirjutanud koos Jari Porttilaga raamatu "Karpaasin käry", mis räägib dopinguskandaali tagamaadest Lahti MM-il.
Karjääri lõpp.
2003. aastast kuulus Isometsä taas Soome koondisse. Kuid Soome olümpiakomitee ei võtnud teda olümpiamängude koondisse 2006. aasta Torino taliolümpiamängudeks, misjärel teatas Isometsä sportlaskarjääri lõpetamisest.
Isiklikku.
Isometsä on abielus Johanna Isometsäga (sündides Björn). Neil on kaks last: poeg Eetu ja tütar Aada.
Isometsä kandideeris 2007. aasta parlamendivalimistel Eduskunda Keskusta ridades Uusimaa maakonnas, kuid ei osutunud valituks. Jari Isometsä sai 6600 eurot valimistoetust ühingult Kehittyvien maakuntien Suomi. 2009. aastast töötas Isometsä jalgpalliklubis FC Honka müügiagendina. 2011. aastast on ta Meri-Teijo Golf Oy tegevdirektor.
Tingimuslause

Tingimuslause on põhiliselt programmeerimises kasutatav juhtkonstruktsioon, mis suunab programmi täitmist. Vabas vormis võib lihtsaimat tingimuslauset esitada "kui &lt;"tingimus"&gt;, siis &lt;"väide"&gt;". See tähendab, et kui &lt;tingimus&gt; on täidetud, siis &lt;väide&gt; kehtib.
Kahene valik programmeerimises.
Kahest valikut nimetatakse tihti ka if-lauseks, sest tavaliselt on tingimuslause programmeerimises esitatav kujul
 if &lt;tingimus&gt; then &lt;tegevus&gt;
või veidi keerulisem ja pisut rohkem võimalusi pakkuv variant
 if &lt;tingimus&gt; then &lt;tegevus1&gt; else &lt;tegevus2&gt;
Esimeses variandis kontrollitakse tingimuse täidetust ja kui tingimus osutub tõeseks, siis järgnev tegevus täidetakse. Alternatiivset tegevust ei kirjeldata ning kui tingimus on väär, siis ei ole vaja mingit tegevust täita ning saab jätkata programmi järgmiste lausetega. Teises variandis täidetakse tingimuse tõesuse korral &lt;tegevus1&gt;, aga kui tingimus on väär, siis &lt;tegevus2&gt;.
Mitmene valik programmeerimises.
Mitmene valik on kasulik juhul, kui tingimusel on rohkem kui kaks väärtust. Mitmene valik on esitatav järgnevalt:
Sellisel juhul leitakse tingimuse väärtus. Kui see on &lt;väärtus1&gt;, siis täidetakse &lt;tegevus1&gt;, kui &lt;väärtus2&gt;, siis &lt;tegevus2&gt; ja nii edasi. Kui tingimuse ei ühti ühegi etteantud väärtusega, siis täidetakse &lt;vaikimisi_tegevus&gt;. Nii nagu kaheses valikus võib else-osa kirjutamata jätta, nii ka mitmeses valikus võib vaikimisi tegevuse kirjutamata jätta, sel juhul vastab sellele tühi tegevus.
Notepad

Notepad on lihtne tekstiredaktor, mis on tavaliselt kaasas Microsoft Windowsi operatsioonisüsteemidega.
Omadused.
Notepad võimaldab kirjutada lihttekstis dokumente. Vaikimisi on salvestatava faili nimelaiend .txt. Kuna aga Notepad toetab ainult lihtteksti, saab Notepadi kasutades kirjutada ka HTML-, XML- või mistahes muid faile. Notepad ei lisa omalt poolt segavaid mittekuvatavaid märgiseid.
Notepad ei võimalda kasutada erinevaid kirjastiile, tekstivärve ega muud vormindust. Isegi paks, kursiivis ja allajoonitud kiri on Notepadis võimatud, rääkimata teksti paremale, vasakule või keskele joondamisest.
Notepad ei kuva õigesti Maci ja UNIXi stiilis tekstidokumentide reavahetust.
Notepadis kirjutatud faile saab salvestada Unicode, ANSI, UTF-8 ja "Unicode big endian" vormingus. 
Notepad võimaldab sisestada automaatselt süsteemiaega ("kellaaeg kuupäev") kujul hh:mm dd:MM:YYYY, kus hh tähistab tunde, mm minuteid, dd kuupäeva, MM kuud ja YYYY aastat.
Notepad toetab lihtsamaid lihttekstiga tehavaid tegevusi nagu lõikamine, kopeerimine, kleepimine, kustutamine, otsimine, asendamine, tekstis teatud kohani liikumine ja kogu teksti aktiivseks tegemine. Samuti on võimalik viimase tegevuse tagasivõtmine ("undo"), kuid puuduseks on see, et tagasi saab võtta ainult kõige viimase tegevuse ja mitte rohkem.
Notepadi käivitamine.
Notepadi avamiseks piisab sellest, kui Start-menüüs valida Run (Windowsi klahvi olemasolul klahvikombinatsioon Win+R) ja sisestada avanenud dialoogiaknasse "notepad". Selle tulemusel käivitatakse fail notepad.exe.
Pisut keerulisem on Notepadi leida Start-menüüst alates otsides. Notepad peaks asuma kaustas ""Accessories".
Lehekülje eelhäälestus.
Notepad võimaldab valida lehekülje suurust (näiteks A4, A3, B1, B2), seada lehekülg kas horisontaalseks või vertikaalseks ning valida sobivad äärised, samuti otsustada, mida kirjutada päisesse ja jalusesse. Vaikimisi on päises failinimi ja jaluses leheküljenumber koos märksõnaga "Page" (ingl. k 'lehekülg').
Võimalikud makrod, mida päises ja jaluses kasutada saab, on järgmised :
Näiteks kood &amp;l &amp;d &amp;r Mina paigutab vasakusse serva kuupäeva ja paremasse märksõna "Mina".
Notepadi isikupärastamine.
Notepadi saab teatud määral isikupärastada. Nimelt saab muuta tekstiredaktoris kuvatava kirja laadi. Siiski tuleb tähele panna, et muutused on seotud tekstiredaktori enda ja mitte konkreetse tekstifailiga.
Notepadi isikupärastamiseks tuleb valida ""Format"-menüüst "Font"". Avanenud dialoogiaknas saab valida Notepadis kuvatava teksti kirja laadi, paksu kirja, kursiivi ja kirja suuruse.
Tarmo Uusivirta

Tarmo Tapani Uusivirta (hüüdnimi Tare; 5. veebruar 1957 Säynätsalo – 13. detsember 1999 Jyväskylä) oli Soome poksija.
Uusivirta oli viiekordne Soome meister keskkaalus (kuni 75 kg) aastatel 1977–1979 ja 1981–1982.
Uusivirta võitis 23. Euroopa meistrivõistluste kuldmedali keskkaalus (kuni 75 kg) 1979. aastal (Kölnis). Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) hõbemedali 2. maailmameistrivõistlustel 1978. aastal (Belgradis) ja 3. maailmameistrivõistlustel 1982. aastal (Münchenis). 
Uusivirta poksis juunist 1982 kuni aprillini 1992 elukutselisena. Ta pidas kokku 31 kohtumist, millest võitis 24 (neist 16 nokaudiga), kaotas 4 (neist 2 nokaudiga) kohtumist ja 3 kohtumist jäi viiki. 
Uusivirta lõpetas oma elu 43. eluaastal enesetapuga.
Karl Eduard von Eichwald

Karl Eduard von Eichwald (vene keeles Эдуард Иванович Эйхвальд; 15. juuli (vkj. 4. juuli) 1795 Jelgava, Kuramaa kubermang – 16. november (vkj. 4. november) 1876 Peterburi) oli baltisaksa geoloog ja arst. 
Eichwald õppis meditsiini ja loodusteadusi 1814–1817 Berliinis, seejärel Pariisis, viibis Londonis, Šveitsis ja Austrias. 1819 naasis ta Venemaale, kaitses Vilniuse Ülikoolis meditsiinidoktori kraadi ja töötas Skrundas arstina, kuni 1821 asus tööle Tartu ülikoolis zooloogia eradotsendina.
1823 asus ta Kaasani ülikoolis tööle zooloogiateaduskonna juhatajana, õpetades ühtlasi välja ämmaemandaid ja günekolooge. 1826–1827 sooritas ta uurimisreisi Kaukaasiasse ja Kaspia mere äärde, õppides tundma nende paikade faunat, floorat ja geoloogiat. 1829 läks ta üle Vilniuse ülikooli zooloogiateaduskonda. 1837 hakkas ta tööle Vilniuse meditsiini-kirurgiaakadeemia professorina zooloogia, võrdleva anatoomia ja mineraloogia alal ning töötas seal kuni akadeemia likvideerimiseni 1842. 1839–1855 õpetas ta Peterburi Mäeinstituudis paleontoloogiat. Sel ajal õpetas ta ka Nikolajevski inseneriakadeemias mineraloogiat. 1838 käis ta õpetamas ka Eestis. 1846 sai ta Wrocławi ülikooli filosoofia audoktoriks.
Eichwaldi teadustegevus oli väga ulatuslik. Tema tööd käsitlesid meditsiini, zooloogiat, botaanikat, paleontoloogiat, geoloogiat, mineraloogiat, antropoloogiat, etnograafiat ja arheoloogiat.
Eriti suure teadusliku tähtsusega on Eichwaldi tööd Venemaa paleontoloogia vallas. Lisaks hulgale artiklitele ja märkustele tegi ta esimese katse võtta kokku ja kirjeldada kogu Venemaal seni kogutud paleontoloogiline materjal. See ilmus teoses "Палеонтология России", mille 1. köide ilmus 1854 ja teine köide 1861. Hiljem andis ta selle täiendatud prantsuskeelse tõlke "Paleontologie de la Russie" välja 4 köites koos atlasega 1860–1868. Siiski on mõlemas teoses suuri vigu. Osalt tulid need autori iseloomust: vananedes muutus ta väga enesekindlaks, kaldus liialdama, ei armastanud tunnistada oma vigu. Osalt tulid vead uuritavast materjalist, mille olid kogunud sageli kogemusteta inimesed või mis olid Eichwaldi kätte jõudnud teiste ja kolmandate isikute kaudu. Seetõttu, kui Eichwald kirjeldab mingile piirkonnale või ladestule omaseid vorme või tunnuseid, siis pole need kirjeldused sugugi alati usaldusväärsed. Sellegipoolest pole Eichwaldi teos tänapäevani oma tähtsust kaotanud ja tema paleontoloogiakogu asub Peterburi Riiklikus Ülikoolis.
Apatosaurus

Apatosaurus (ka "brontosaurus" või "elosaurus") oli juura ajastul ajastul elanud sauropoodide hulka kuulunud dinosauruste perekond.
Apatosaurus on üks tuntumaid sauropoode. Seni on teada neli sellesse perekonda kuulunud liiki:
Apatosauruste fossiile ja jalajälgede kivistisi on leitud Põhja-Ameerikast USA Wyomingi, Colorado, Utah' ja Oklahoma osariigist.
Tema pika kaela otsas olev pea ulatus 5 meetri kõrgusele. Ta kaalus peaaegu 30 tonni, rohkem kui 4 elevanti, ega suutnud seetõttu kiiresti joosta. Vaenlaste eest kaitses ta end sabalöökidega. Saba oli väga painduv, sest koosnes koguni 82 lülist.
Apatosaurus oli taimetoitlane. Ta sõi ka veetaimi. Toitu haaras ta lõugadega, neil olid pisikesed teravad hambad.
Nähtavasti veetsid nad palju aega vees nagu tänapäeva jõehobud, sest vee üleslükkejõud vähendas nende tohutut kaalu. Sellele viitab ka asjaolu, et nende hambad olid nõrgavõitu, sobilikud pigem pehme veetaimestiku söömiseks.
Mõned paleontoloogid arvavad, et apatosaurus magas püstijalu ja võis elada väga kaua.
Bluefish

Bluefish on tekstiredaktor, mis on mõeldud peamiselt veebilehtede loomiseks ja programmeerimiseks. Bluefish toetab mitut programmeerimis-, skriptimis- ja märgistuskeelt, näiteks HTML, PHP, C, Java, JavaScript, Java server pages (JSP), SQL, XML, Python, Perl, CSS, ColdFusion, Pascal, R, Octave/Matlab.
Bluefish töötab enamikus POSIX-ühilduvates operatsioonisüsteemides , näiteks FreeBSD, Linux, Mac OS X, OpenBSD ja Solaris, samuti Windowsis (kõik vahendid Windowsis ei tööta). 
Bluefish on avatud lähtekoodiga vaba tarkvara ja kasutab GNU Üldist Avalikku Litsentsi.
Bluefish võimaldab hõlpsalt töötada rohkem kui 500 avatud dokumendiga. Sealjuures on ta väga kiire, avades tuhandeid faile kõigest mõne sekundiga. Teda on testitud rohkem kui 10 000 avatud dokumendiga. Bluefish saab faile avada rekursiivselt, lähtudes failinime ja/või sisu mustritest. 
Bluefishil on piiramatu viimaste muudatuste tagasivõtmise ja jälle edasivõtmise võimalus. Isegi hangumise ja voolukatkestuse korral suudab ta taastada muudatused kõigis muudetud dokumentides. 
Ajalugu.
Bluefishi projektile panid 1997. aastal aluse Olivier Sessink ja Chris Mazuc, kes leidsid, et puudub hea tasuta tekstiredaktor veebiarenduseks. Sessink alustas projekti ProSite ja Mazuc alustas HTML-redaktori arendamist. Mehed nägid üksteise postitusi postiloendites ja otsustasid koostööd tegema hakata: Oliver oli loonud algelise redaktori ja Chris HTML-dialoogid. Koodi ühendades sündis Thtml-nimeline redaktor. 
Hiljem liitus projektiga Neil Miller. Projekti arenedes leiti, et vaja oleks logo. Selleks valiti Neil Milleri disainitud sinine kala, mille järgi võeti kasutusele nimi Bluefish. 
Pärast projekti algfaasi ühinesid sellega teised vabatahtlikud. Neid ühendavad postiloend ja viki bfwiki.
XBRL

XBRL (inglise keeles "eXtensible Business Reporting Language") on XML-põhine infoedastusplatvorm, mis on mõeldud äri- ja rahandusinfo edastamiseks, töötlemiseks ning analüüsimiseks. See on avatud standard, mille kasutajatelt ei nõuta litsentsitasu.
XBRL-i kasutamisel ja aruannete struktureeritud esitamisel kõige tähtsam leppida kokku ja kinnitada riiklikult tsentraalse majandusaasta aruande taksonoomia. Taksonoomia keskne osa on elementide loend, milles igale näitajale ehk andmeühikule antakse oma märgend (inglise keeles "tag"). Aruannete esitajatele ja nende audiitoritele luuakse keskkond, kus nad saavad aruande koostada, kontrollida, allkirjastada, lisada audiitori arvamuse ja edastada.
Platvormi arendab ligi 250-st ettevõtjast, organisatsioonist ja valitsusasutusest koosnev mittetulundusühendus XBRL International. XBRL-põhist aruandlust on hakatud juurutama Rootsis, Taanis, Hollandis, Itaalias, Suurbritannias ja Belgias. USA finantsjärelevalve SEC ja Suurbritannia maksuamet HMRC on hakanud ettevõtetelt nõudma XBRL-i kasutamist.
XBRL-ile pani aluse Washingtoni osariigis tegutsev audiitor Charles Hoffman. XBRL Internationali rajamises oli oluline roll Ameerika Sertifitseeritud Audiitorite Instituudil (The American Institute of Certified Public Accountants, AICPA).
Krutsifiks

Krutsifiks (ladina keeles "cruci fixus" 'ristilöödu') on ristilöödud Jeesuse kuju. 
Krutsifiks on kristluse üks olulisemaid sümboleid.
Reliikviakrutsifiksid hakkasid levima 7. sajandil, laua- ja altarikrutsifiksid levisid alates 10. sajandist; altari oluliseks osaks kujunes krutsifiks 13. sajandil.
Valimisliit Neljas Jõud

Valimisliit Neljas Jõud oli Eesti Roheliste ja Eesti Rojalistliku Partei valimisliit 1995. aasta 5. märtsi valimistel, kui valiti Riigikogu VIII koosseisu.
Kokku 4377 häält (0,81% kõigist häältest) kogunud valimisliit Neljas Jõud jäi Riigikogust välja, kuna ei ületanud valimiskünnist (5% kõigist häältest).
Üleriigilise valimisnimekirja esikümnesse kuulusid Kalle Kulbok, Jüri Martin, Aadu Must, Jüri Tenson, Mihkel Kraav, Vladimir Viies, Peeter Ernits, Maret Merisaar, Andres Ehin ja Valdur Lahtvee.
Valter Pint

Adolf Valter Pint (10. juuni 1880 Laius-Tähkvere vald (Laiuse kihelkond), Tartumaa – 25. juuli 1934 Tallinn) oli Eesti advokaat ja sõjaväelane (kapten).
Kustav Saar

Kustav Saar (kuni 1935. aastani Gustav Saar; 19. august 1897 Jõgisoo vald, Läänemaa – 13. juuli 1941 Rõbinsk, Jaroslavli oblast, Venemaa) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
Ta teenis Valga Sõjaväeringkonna staabis, arreteeriti NKVD poolt 29. juunil 1941. Suri vangistuses Venemaal.
Otto Nurmberg

Otto Nurmberg VR II/3 (24. aprill 1889 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 25. november 1942 Norillag) oli Eesti sõjaväelane (major).
Ta teenis Vabadussõjas Scouts pataljonis, hiljem 3. üksikus jalaväepataljonis, 7. Jalaväerügemendis ja 2. üksikus jalaväepataljonis. 
Ta arreteeriti NKVD poolt 15. juunil 1941.
Turbopaus

Turbopaus on atmosfäärikiht, millest madalamal on ülekaalus turbulentne segunemine. Turbopausi all paiknevat kihti nimetatakse homosfääriks, ning selle keemiline koostis on muutumatu. Turbopausi kohal paikneb heterosfäär, kus on ülekaalus molekulaarne difusioon ja õhu keemiline koostis kõrgusega muutub.
Turbopaus paikneb mesopausi lähedal mesosfääri ja termosfääri piiril umbes 100 km kõrgusel.
Magnus von Essen

Magnus von Essen on olnud mitme Essenite suguvõsa liikme nimi:
Vanad ja kobedad

 
"Vanad ja kobedad" oli Eesti komöödiasari, mille esmaeeter oli 2000. aastal. Viimane hooaeg oli teleekraanil 2007. aastal. Esimesel ja teisel hooajal oli kokku 13 osa, kolmandal ehk viimasel vaid kaheksa osa. Esimest kahte hooaega näitas Eesti Televisioon, viimast aga TV3. 
Seriaal, mis ei taha olla naljakas, vaid kus lihtsalt ei panda kaamerat kinni, kui juhtumisi midagi naljakat hakkab juhtuma. Läbi põhjaliku filtri ja kultuurilise kontrolli on siia lubatud vaid sellised tegelased, kelles iga eestlane tunneb ära oma naabri. Seega pole kedagi ega midagi välja mõeldud, sellegipoolest ei ole tegu dokumentalistikaga, pigem võiks žanrimääratluseks olla "sotsioloogiline rekonstruktsioon". 
Sarjas on Maie ja Väino rollis Henrik Normann, Silvit ja Valdurit kehastab Madis Milling. Sarja käsikirja kirjutas Peep Pedmanson, kuigi Milling ja Normann olid juba varem raadios "Vanu ja kobedaid" näidelnud. 
2003. aastal esilinastus ka sarjast inspireeritud film "Vanad ja kobedad saavad jalad alla".
Tegevustik.
Sarja tegevus toimub Tallinnas, kus ühes vanas majas elavad Valdur ja Maie. Väino on Valduri suur sõber ning Maie, kes Väinot silmaotsaski ei salli, saab oma muresid kurta sõbranna Silvile. Viimasel hooajal kolib abielupaar Tiskre uuselamurajooni. Samal ajal kui Silvi töötab lillepoes ja Väino otsib tööd, vahetavad Maie ja Valdur oma vana Volga Mercedese vastu välja.
Klaus Gustav von Essen (surnud 1740)

Klaus Gustav von Essen (surnud 29. mail (vkj 18. mail) 1740 Kalvi mõis, Virumaa) oli Eestimaa aadlik ja rüütelkonnapoliitik, Eestimaa maanõunik.
Klaus Gustav von Essen sündis Rootsi majori Gustav Johann von Esseni (1637–1703) ja Gertrude Elisabeth von Rammi (1642–1717) pojana.
Ta oli aastatel 1733–1738 Eestimaa maanõunik.
Talle kuulusid Kalvi ja Aseri mõis Eestimaal ning Alatskivi ja Kokora mõis Liivimaal.
Perekond.
Klaus Gustav von Essen abiellus 10. juulil (vkj 30. juunil) 1698 Tallinnas Kalvi mõisa pärijanna Helene von Engdesiga (1677–1716), kes oli Kalvi mõisniku Reinhold von Engdesi ja Helene von Anrepi tütar. Abielust sündisid:
Hiljem abiellus Klaus Gustav von Essen Lunetta von Rohriga (maetud 1752), kes oli Hans Christoph von Rohri ja Anna Katharina von Cronmanni tütar ning leitnant Wilhelm Christoph von Rehbinderi lesk. Abielust sündisid:
Gustav Johann von Essen

Gustav Johann von Essen (6. august (vkj 27. juuli) 1637 – 9. oktoober (vkj 28. september) 1703 Ääsmäe mõis) oli Eestimaa aadlik ja Rootsi sõjaväelane (major).
Gustav Johann von Essen sündis Rootsi sõjaväelase ja diplomaadi Alexander von Esseni (1595–1665) ja Magdalena von Ungerni pojana. Tema vend oli Eestimaa rüütelkonna peamees ja Eestimaa maanõunik Otto Magnus von Essen.
Ta oli 1675. aastast Karjala rügemendi rittmeister ja seejärel teenis Eestimaa aadlilipkonna rittmeistrina, ning oli 1698. aastast major samas väeosas.
1686. aastal ostis ta Piiumetsa mõisa.
Ta mõrvati leitnant Thomas Wyboldti poolt.
Perekond.
Gustav Johann von Essen abiellus 17. juulil (vkj 7. juulil) 1663 Tallinnas Gertrude Elisabeth von Rammiga (1642–1717), kes oli Padise mõisniku Claus von Rammi (suri 1684) ja Sophie Elisabeth von Lieveni tütar. Abielust sündis:
Algol-60

Algol-60 on keele Algol ("ALGOrithmic Language") klassikaks kujunenud versioon. Arv 60 nimes viitab 1960. aastale, mil kõnealune versioon avalikustati. Algol-60 ei olnud algselt tavaline programmeerimiskeel, vaid pigem algoritmiline keel teadusartiklite publitseerimiseks. Siiski otsustati üsna pea Algol-60 realiseerida. Kusjuures standardid puudusid ja seega olid realiseerijatel vabad käed. Seetõttu loodi mitu erinevat realisatsiooni. Algol ja COBOL olid esimesed programmeerimiskeeled, mis standardiseeriti. Algol standardis ISO 1538.
Algol-60 arenes välja Algol-58-st ja põhineb Fortranil. Algol-60 oli esimene rahvusvahelises koostöös loodud programmeerimiskeel. Arendusmeeskonda kuulus 13 inimest 7 riigist: Taanist, Inglismaalt, Prantsusmaalt, Saksamaalt, Hollandist, Šveitsist ja USAst. Tuntumad nimed sellest seltskonnast on Peter Naur ja John Backus.
Omadusi.
Uuendusena võrreldes eelmise versiooniga võeti Algol-60-s kasutusele plokkstruktuurid. Nende eraldajatena kasutati enamasti võtmesõnu BEGIN ploki alguses ja END ploki lõpus. Alamprogrammidele argumentide edastamiseks kasutati kahte viisi: väärtuse järgi ja nime järgi väljakutsed.
Kuna Algol-60 ei olnud mõeldud reaalseks programmeerimiseks, vaid pigem algoritmide publitseerimiseks, siis puudus algselt sisend ja väljund. Siiski, kui Algol-60-t realiseerima hakati, siis lisati sisendi ja väljundi tugi.
Algol-60 toetab tingimuslause "if-then-else" konstruktsiooni ja ka tsükleid ning tsüklitingimuse kontrolli. Samuti on Algol-60-s võimalik kasutada rekursiooni. Lisaks sellele toetab Algol-60 dünaamilisi massiive, reserveeritud võtmesõnu ja kasutaja defineeritud andmetüüpe.
Realisatsioone.
Nõukogude Liidu ajast mõned tuntumad realisatsioonid:
Hello World.
Tere, Maailm! programm Algol-60-s
Homosfäär

Homosfäär on atmosfääri osa kõrguseni 95–100 km, kus õhu koostis (välja arvatud argooni, süsihappegaasi, osooni ja veeauru) on peaaegu muutumatu. Selles kihis on ülekaalus õhu turbulentne segunemine ja seepärast ei toimu gaasimolekulide gravitatsioonilist jaotumist. Keskmine õhu molekulmass on selles kihis 28,966.
Homosfääri kohal paikneb heterosfäär, nende piiriks on turbopaus.
Lindiseade

Lindiseade ehk striimer (ingl "streamer" või "tape drive") on andmete salvestamise seade, kus andmed salvestatakse magnetlindile. Tänapäeval kasutatakse linte põhiliselt andmete varundamiseks, kuna lintide eluiga on vähemalt 10 aastat. Samas nõuab seade regulaarset puhastamist ja on küllat ebamugav kasutada. 
Lindiseade võimaldab andmetele ligipääsu, kasutades järjestikpöördust, erinevalt kettaseadmetest, mis võimaldavad suvapöördust. Suvapöördus tähendab, et kettaseade võib lugemispead liigutada ükskõik millisesse ketta piirkonda väga lühikese ajaga. Lindiseade kulutab küllalt palju aega, et andmete lugemiseks vajalik koht ette kerida ja seetõttu on lindiseadmetel väga madal keskmine otsimiskiirus. Sellele vaatamata võib andmeid lindilt lugeda või sinna kirjutada väga kiiresti. Näiteks saavutavad moodsad LTO seadmed andmevahetuskiiruse 80 MB/s, mis on sama hea kui enamikul 10 000 pööret minutis töötavatel kõvaketastel.
Ehitus.
Lindiseadmete mälumaht ulatub mõnest megabaidist sadade gigabaitide tihendamata andmeteni. Turundusmaterjalides eeldatakse lindiseadme, et tihendatud ja tihendamata andmete mahutavus on suhtes 1:2. See tähendab, et kui lindi mälumahuks on märgitud 80/160, siis tõeline mälumaht on 80, tihendatud andmete puhul aga 160. Sony ja IBM on kasutanud ka suuremat tihendamise koefitsienti. Tegelik mälumaht sõltub andmete tüübist.
Lindiseade võib olla arvutiga ühendatud väikearvutisüsteemi liidese (levinuim), kiudkanali (ingl "Fiber Channel"), SATA, USB, FireWire'i, FICON'i või mõne muu liidese abil. 
Kest.
Magnetlint on tavaliselt paigutatud ümbrisesse, mis võib olla valmistatud näiteks plastmassist. Sellist ümbrist nimetatakse tavaliselt kassetiks. Plastikust väliskest lihtsustab käsitlemist ja kaitseb õrna magnetlinti välistingimuste eest.
Ärakanne (suurus)

Ärakanne (inglise "washout rate") on mingilt alalt erosiooni ja leostumise (ärakandega) tõttu vee või tuulega ära kanduv ainehulk mingis ajaühikus.
Erkki Pakkanen

Erkki Olavi Pakkanen (19. aprill 1930 Elimäki – 23. aprill 1973 Kouvola) oli Soome poksija.
Pakkanen ei jõudnud oma riigi tasemel kuigi kõrgele – ta võitis III koha kergekaalus (kuni 60 kg) 1952. aasta Soome meistrivõistlustel. Ta sai koha Soome koondisse 1952. aasta Helsingi olümpiamängudele läbi katsevõistluste.
Pakkanen võitis 1952. aasta Helsingi olümpiamängude poksivõistlustel kergekaalus (kuni 60 kg) III koha. Ta sai selle eest pronksmedali kätte alles 1970. aastal. 
Pakkanen vigastas 1953. aasta Soome meistrivõistlustel oma paremat kätt nii, et ei saanud enam poksida. Ta töötas edaspidi autojuhi ja väikeettevõtjana. Ta suri 23. aprillil Kouvola hipodroomi tribüünil südamerabandusse, kui vaatas pealt traavivõistlusi, kus võistles tema vanem poeg Jarmo.
Cai Yingwen

Cai Yingwen (蔡英文; Tsai Ing-wen; "Cài Yīngwén"; sündinud 31. augustil 1956 Taipeis) on Hiina Vabariigi (Taiwani) poliitik, kes oli 20. maist 2016 kuni 20. maini 2024 Hiina Vabariigi president. 
Ta kandideeris 2012. aasta Hiina Vabariigi presidendivalimistel. Ta oli riigi esimene naispresidendikandidaat. 
2016. aasta 16. jaanuaril toimunud üldvalimistel valiti ta 56,12% häältega Hiina Vabariigi presidendiks. 
20. mail 2016 ametisse astudes sai temast riigi esimene naispresident.
2020. aasta Hiina Vabariigi presidendivalimistel valiti ta 57,13% häältega ametisse teiseks ametiajaks. Tema nelja-aastane ametiaeg lõppes 20. mail 2024. Pärast seda sai presidendiks Lai Ching-te, kes võitis 14. jaanuaril 2024 toimunud valimised. 
Tema paiwanikeelne nimi on Tjuku.
Malle Pärn

Malle Pärn (sündinud 25. mail 1945 Tartus) on eesti näitleja, teoloog, publitsist ja poliitik, Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. 
Haridustee.
Malle Pärn on alustanud kooliteed Avinurme 7-klassilises Koolis. Hiljem on ta õppinud Mustvee 1. Keskkoolis, Tartu 12. Koolis ja Tartu 8. Keskkoolis (lõpetas 1963). Aastatel 1964–1966 on ta õppinud Tartu Riiklikus Ülikoolis inglise filoloogiat, kuid kõrgharidusdiplomi sai hoopis toonases Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedris draamanäitleja erialal (4. lend, 1966–1970). 
Hiljem lõpetas Malle Pärn EELK Usuteaduse Instituudi teoloogina (1991–1999), kuid pastoriks ei ole EELK teda ordineerinud. Ta on end täiendanud Trinity Luterlikus Seminaris (Trinity Lutheran Seminary in Columbus Capital University) Ameerika Ühendriikide Ohio osariigis (1997). 
Töö.
Pärast lavakunstikateedrit suunati Malle Pärn näitlejaks Viljandi teatrisse Ugala, kus ta töötas aastatel 1970–1973. Ühe hooaja vältel oli Pärna koduteater ka Rakvere Teater (1973/1974). Edaspidi töötas Malle Pärn lavakõne ja erialaõppejõuna Eesti NSV Riikliku Filharmoonia estraadistuudios (1974–1976) ning näitejuhi abina Eesti Draamateatris (1976–1980). Ta on olnud režissööri assistent filmistuudios Tallinnfilm (näiteks lastefilmis "Nukitsamees") ning näidelnud Vanalinnastuudios ja Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias (1980–1986). Edaspidi on Malle Pärn olnud vabakutseline näitleja. Ta on olnud Eesti Raadio mittekoosseisuline autor (1974–1991) ning teinud raadiotööd meediakeskuses Eesti Luterlik Tund (2000–2003). Malle Pärn on Milwaukee Ülikooli Gamalieli õppetooli lektor. Inglise keele õpetajana on ta töötanud Tallinna Nõmme Gümnaasiumis (2004/2005) ja Avinurme Keskkoolis (2006/2008). Ta on olnud Avinurme Suveteatri kunstiline juht (2005–2015), kust ta poliitiliste erimeelsuste tõttu trupiga lahkus. 
Pärn on kirjutanud luuletusi, avaldanud ajakirjanduses arvamuslugusid ning esitanud omaenda kirjutatud laule. Ta on tõlkinud mitu raamatut ja näidendeid ning paari 1970. ja 1980. aastatel tehtud ETV ja Eesti Raadio lastesaate autor.
Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liikmena on ta sageli avaldanud nii ajakirjanduses kui ka sotsiaalmeedias kriitilisi arutlusi rändekriisi ja homoseksuaalsete inimeste õiguste ümber käivate arutelude kohta ning ka muudel päevapoliitilistel teemadel. Pärn on portaali Objektiiv kolumnist. Sotsiaalmeediavõrgustik Facebook on tema konto korduvalt blokeerinud seoses väidetava vihakõne kasutamise ja levitamisega.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 10 (Tartu linn) 837 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Tal on näitleja ja lavastaja Eino Baskiniga tütar Katrin Pärn.
Koosmeele auhind

Koosmeele auhind (ka: koosmeele preemia) on auhind, millega Avatud Eesti Fond tunnustab neid, kes on oma tegevusega aidanud kaasa avatud ühiskonna kujunemisele nii Eestis kui ka mujal, samuti Eestis elavate inimeste üksteisemõistmisele ja ühise tuleviku-Eesti ehitamisele.
Auhinda antakse välja alates 1997. aastast ja selle laureaadid kuulutatakse välja igal aastal aprillis Avatud Eesti Fondi aastapäeval.
Kuni 2016. aastani oli auhind rahaline, pärast seda on auhinnaks olnud Marje Üksise graafiline leht "Koosmeelesammas" ja võimaluse korral ka rahaline preemia.
Ahmet Davutoğlu

Ahmet Davutoğlu (sündinud 26. veebruaril 1959 Konyas) on Türgi politoloog ja poliitik. Ta oli 29. augustist 2014 kuni 24. maini 2016 Türgi peaminister.
Ta õppis Boğaziçi ülikoolis politoloogiat, majandusteadust ja rahvusvahelisi suhteid. Alates 1990. aastast töötas ta politoloogia õppejõuna Malaisia rahvusvahelises islamiülikoolis; aastatel 1995–1999 Marmara ülikoolis ning 1995–2004 Beykenti ülikoolis.
Pärast 2002. aasta parlamendivalimisi sai Ahmet Davutoğlust peaministri nõunik.
1. maist 2009 kuni 29. augustini 2014 oli ta Türgi välisminister.
Pärast Recep Tayyip Erdoğani valimist Türgi presidendiks esitas valitseva Õigluse ja Arengu Partei täitevkomitee Davutoğlu kui Erdoğani lähedase kaastöölise partei esimehe ja peaministri kandidaadiks. 27. augustil 2014 valis Õigluse ja Arengu Partei kongress ta erakonna uueks esimeheks.
28. augustil 2014 nimetas samal päeval presidendiks vannutatud Erdoğan ta peaministri kohusetäitjaks ja tegi talle ülesandeks uue valitsuse moodustamise. Järgmisel päeval astus Davutoğlu valitsus ametisse. 6. septembril läbis tema valitsus edukalt parlamendis toimunud usaldushääletuse.
Doktor Watson

John Watson on Arthur Conan Doyle'i teoste tegelaskuju. 
Ta on Sherlock Holmesi biograaf ja lähim sõber. Koostöö eradetektiiviga algas 1881. aastal. Erru läinud sõjaväearst dr Watson on peategelane 58 kriminaalloos.
Elulugu.
John Hamish Watson sündis 1852. aastal. Tal on vanem vend, kelle nime pole juttudes avaldatud, mainitud on ainult initsiaali H.