tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kose kirik

Kose Püha Nikolause kirik on kindluskirik Harju maakonnas Kose vallas aadressil Jõe 2 Kosel. Ajalooliselt on tegu Harjumaa Kose kihelkonna kirikuga.
Kiriku juures tegutseb EELK Kose Püha Nikolause kogudus.
Ajalugu.
Kose Püha Nikolause kirik ja Kose kirikumõis olid olemas juba siis, kui 1241. aastal Kose küla Taani hindamisraamatus esimest korda kirjalikult mainiti. 
Kose puukirik oli üks Eesti vanemaid kirikuid, mis ehitati varsti pärast Lindanise (Tallinna) vallutamist taanlaste poolt, umbes 1230. aastal. 
Hiljemalt 1370. aastal valmis kivikirik. Esialgsest kirikust on säilinud vaid müürid.
Katolikuaegne kirik hävis 1482. aasta venelaste süüdatud tulekahjus. Kirik oli pärast tulekahju pikka aega varemeis. Ülesehitamisel on kiriku põhiplaan jäänud üldiselt samaks, välja arvatud kiriku põhjapoolne juurdeehitis (1858). 
Liivi sõjas 1560 kannatas kirik suurte purustuste all. 
Kiriku ulatuslikud ümberehitused olid aastatel 1856–1858, siis sündis nn uus kirik. Pärast nimetatud ümberehitusi pühitseti kirik 16. novembril 1858 uuesti.
Aastal 1873 ehitati kirikule uus torn, mis pühitseti sisse 16. augustil.
Järgmine suurem remont oli 1890. aastal, kui kirik sai uue 2 manuaali ja 15 registriga oreli, mille valmistas orelimeister Gustav Normann.
Läänetorni, teine teisele poole portaali on sisse müüritud kaks 16. sajandi lõpust või 17. sajandi esimesest veerandist pärit ratasristi. Arvata võib, et ristid müüriti torni 19. sajandil, võib-olla 1873, mil läänetorn sai juurde kaks lisakorrust ning uusgooti stiilis kiivri.
Kunstimälestised.
Kose kirik on arhitektuurimälestisena kaitse all.
Kirikus on ka mitmeid kunstimälestisi. Nende seas:
Kose kiriku tornis on Eesti maakirikule harvaesinevalt korraga nii kuul, kukk kui ka rist. Nende täpne vanus pole teada. Kuuli läbimõõt on 92,4 cm, ümbermõõt 2,9 m. Kuulis on 104 püssikuuliauku II maailmasõja ajast. 2021. aastal toimunud restaureerimise käigus kuul, rist ja kukk kullati ja paigaldati tagasi torni. Samuti vahetati endisaegne tornikiivri laastkatus vaskpleki vastu. 
Pastoraat.
1776. aastal ehitati kiriku juurde pastoraat.
Nõukogude ajal oli pastoraadis kultuurimaja ja keldris varjend. 1980. aastate lõpus sai kirik ehitise tagasi, kui hoone taastamine kiriku vajadusteks hakkas venima. Maja rüüstati põhjalikult, kuid saadi siiski restaureeritud. Praegu asuvad seal kirikuõpetaja eluruumid ning tegutseb talvekirik ja muu kiriku jaoks vajalik.
Pastoraadi lähistel avanevad Kose Kirikuallikad.
Kirikuaed.
Kirikuaias on kaks kabelit ja neli rõngasristi. Rõngasristid on müüritud ka kahele poole Kose kiriku portaali. 
Kose kirikuaeda on maetud kuulus meresõitja-maadeuurija Otto von Kotzebue, kes tegi esimese ümbermaailmareisi aastail 1803–1806, 15-aastaselt koos Adam Johann von Krusensterniga. Hiljem juhatas ta ise kaht ümbermaailmareisi.
Levimuusikaansamblite loend

"Siin on loetletud levimuusikaansambleid. Süvamuusikaansamblid on loetletud süvamuusikaansamblite loendis. Eesti ansamblid on loetletud ka Eesti ansamblite loendis."
Juhan Habicht

Juhan Habicht (sündinud 24. jaanuaril 1954 Tallinnas) on eesti tõlkija ja kirjanik. 
Töökäik.
Ta on töötanud programmeerijana (peamiselt Tallinna Polütehnilise Instituudi juurde kuuluvas Turbiinidetailide Automaatprojekteerimise Tööstusharu Laboratooriumis) ja tehnikaajakirjanikuna.
Aastatel 2002–2017 oli ta elektroonse ulmeajakirja Algernon toimetuse liige. Ta oli 2005. aasta märtsis lõppenud romaanivõistluse žürii esimees. 
Praegu on ta vabakutseline kirjanik ja tõlkija. 
Teosed.
Originaallooming.
Tema loomingut on tõlgitud ja avaldatud ka vene keeles, sealhulgas Iževski ajakirjas Lutš.
Tõlked.
Juhan Habicht on tõlkinud 2022. aasta seisuga üle saja ilukirjandus- ja aimeteose.
Isiklikku.
Tema vanemad olid õppejõud. Tema poeg on rahvaterviseteadlane Jarno Habicht.
Veebruar 2005

Veebruar 2005, kroonika
John Boland

John Pius Boland (16. september 1870 Dublin – 17. märts 1958) oli iiri poliitik ja tennisist, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, esindas Suurbritanniat. Klubi: Oxford University AC.
Tema isa oli Iirimaa suurima pagariettevõtte Boland Ltd. omanik. Johnil oli 6 õde-venda. Varakult orvuks jäänud poisi kasvatas üles ema poolvend piiskop Nicholas Donelly. John õppis Dublini Katoliku Ülikooli koolis, kardinal Newmani rajatud kõnekunstikoolis Birminghamis, Londoni ülikoolis, Bonni ülikoolis ning Oxfordis Christ Church College'is, kus sai juristiks.
Ateena olümpiamängudel 1896 osales Boland tennises. Üksikmängus alistas ta avaringis Friedrich Trauni Saksamaalt kolmes setis, teises ringis Evangelos Rallise Kreekast kahes setis, poolfinaalis Konstantinos Paspatise Kreekast kahes setis ja finaalis Dionysios Kasdaglise 6:3, 6:1. Kasdaglis oli kreeklane, kuid et ta pärines Aleksandriast, on teda vahel peetud Egiptuse sportlaseks.
Tema kõige tugevam vastane oli Traun, kuid nad ei kohtunud finaalis, vaid avaringis. Nähes vastase tugevust, pakkus Boland talle mängida koos paarismängu. Neid saatiski edu. Avaringis loositi nad vabaks, poolfinaalis võitsid nad Aristides ja Konstantinos Akratopoulose ja finaalis 5:7, 6:4, 6:1 Kasdaglise ja Dimitrios Petrokokkinose. Kui autasustamisel taheti heisata Suurbritannia lippu, siis Boland protesteeris ja nõudis Iiri lipu heiskamist. Korraldajad olidki nõus Iiri lipu välja otsima.
Iiri Rahvuspartei esindajana kuulus Boland 1900–1918 Suurbritannia parlamenti, kus pälvis oma teravmeelsete argumentidega hüüdnime "Malta rahvasaadik". Ta oli Iirimaa Rahvusliku Ülikooli üks rajajaid Dublinis 1908 ja võeti 1926 Paavsti Ordu Gregorius Suure rüütlina katoliku usuühingu peasekretariaati. Ta oli abielus austraallannaga ja tal oli kuus last. Tema tütar Bridget oli tuntud kirjanik ja teine tütar Honor Iiri parlamendi liige. John Boland suri Iirimaa rahvuspühal, püha Patricku päeval.
Litviinid

Litvin (valgevene keeles "літвін"; ; ; ) on slaavikeelne rahvanimetus, mida kasutati ajaloolistes allikates. Leedu suurvürstiriigi elanikkonna nimetamiseks.
Viggo Jensen

Alexander Viggo Jensen (22. juuni 1874 – 2. november 1930) oli Taani esimene olümpiavõitja, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiakuld, -hõbe ja -pronks. 
Klubi: Handelstandens Ahtletklub. 
Elukutse: ehitusinsener.
Kirjelduste põhjal oli Viggo Jensen hämmastavalt siniste silmade, lühikese harjassoengu ja nii paksu kaelaga, et kõik pidasid vajalikuks seda nimetada.
Ateena olümpiamängudel 1896 ei tulnud Jensen 6. aprillil kettaheites 9 võistleja seas esikolmikusse. Järgmisel päeval saavutas ta kuulitõukes 7 osavõtja seas 4. koha.
7. aprillil võitis Viggo Jensen kahe käega tõstmise (111,5 kg). Sama palju tõstis ka Launceston Elliot Suurbritanniast. Ühe käega tõstmises jäi Jensen (57 kg) Ellioti (71 kg) järel teiseks, sest oli eelmisel alal kätt kergelt vigastanud, püüdes üles saada 112,5 kg. 57 kg tõstis ka Alexandros Nikolopoulos Kreekast, kuid mõlemal alal eelistasid kohtunikud Jensenit tema parema stiili tõttu. Alles 1912. aasta suveolümpiamängudel Stockholmis hakati võrdse tulemuse korral võistlejaid kaaluma.
Laskmises läks Jensenil samuti üsna hästi, kui arvestada suurt osalejate arvu. Vabapüssis 200 m distantsil tuli ta 9. aprillil 42 osaleja seas 6.-ks (1640 silma). 300 m distantsil tuli ta 12. aprillil 20 osaleja seas koguni kolmandaks (1305 silma). Sealjuures jäi kuld kaugele (1583), aga hõbe käeulatusse (1312). Vahepeal toimunud võimlemisvõistlustele registreerus Jensen kõigile 6 individuaalalale, ent osales ainult 10. aprillil köieronimises, kus 5 osavõtja seas sai 4. koha.
1900. aasta suveolümpiamängudel Pariisis osales Jensen ainult vabapüssist 300 m kauguselt laskmises, kuid edutult. Taani meeskond tuli küll 4.-ks, ent individuaalselt oli Jensen lamades 10., püsti 11., põlvelt laskmises 13. ja kolmevõistluses 15.
Lindsay Lohan

Lindsay Morgan Lohan (sündinud Lindsay Dee Lohan; 2. juulil 1986 New Yorgis) on USA näitleja, modell ja laulja.
Lapsepõlv.
Lohan sündis 1986. aastal New Yorgis ja tema lapsepõlv möödus Cold Spring Harboris.
Lindsay on Donata (hüüdnimi Dina; sündinud Sullivan) ja Michael Lohani vanim laps. Tal on kolm nooremat õde ja venda, kes kõik on olnud kas modellid või näitlejad: Michael Jr. (mängis ka filmis "Nagu kaks tilka vett"), Aliana (hüüdnimi Ali) ja Dakota (hüüdnimi Cody).
Lohan on iiri-itaalia päritolu ja ta sai katoliikliku kasvatuse. Ta käis kuni 11. klassini Cold Spring Harbori keskkoolis, kus tal läks väga hästi matemaatikas ja loodusteaduses. Seejärel oli ta koduõppel. 
Lindsay vanemad abiellusid 1985, kolisid lahku, kui tüdruk oli kolmeaastane, ja hakkasid hiljem jälle koos elama. 2005. aastal kolisid nad taas lahku. Keerulisele suhtele otsustasid nad viimaks lõpu teha 2007. aastal. Lindsay isa Michael on endine Wall Streeti börsimaakler ja ärimees. Ema oli tantsija ja laulja.
Lapsnäitleja.
Lohan alustas esinemisi modellina kolmeaastaselt telereklaamides. Ta osales rohkem kui 60 reklaamklipis. 
Mõne aja pärast märgati ta näitlejavõimeid ning 1996. aastal sai ta osa telesarjas "Another World". 
Filminäitleja.
1998. aastal mängis ta Disney stuudio filmis "The Parent Trap" ("Nagu kaks tilka vett"), mis oli uustöötlus samanimelisest 1961. aasta filmist. Filmis mängis ta kaksikõdesid, kes pidasid salanõu oma lahkuläinud vanemate taas kokkuviimiseks.
Järgmine kinofilm valmis alles 2003. Seegi oli uustöötlus, seekord 1976. aasta filmist "Freaky Friday", mis kujunes tema läbimurdeks suurele ekraanile. Vahepeal oli ta mänginud Disney telekanali filmides "Life-Size" ja "Get a Clue".
Lauljakarjäär.
2002. aastal sõlmis Lohan lepingu firmaga Estefan Enterprises viie albumi väljaandmiseks. Filmis "Freaky Friday" esitas ta loo "Ultimate". Samuti esines ta filmides "Confessions of a Teenage Drama Queen" ja "Mean Girls". 
Tema debüütplaat "Speak" ilmus 2004. aasta detsembris.
Isiklikku.
Tal on vend Dakota.
Tema abikaasa on Bader Shammas. Nad elavad Dubais. Neil on poeg Luai (sündis juulis 2023).
Another World (teleseriaal)

"Another World" (AW) oli 15 Daytime Emmy auhinda võitnud ameerika seebiooper, mis jooksis NBC televõrgus 4. maist 1964 kuni 25. juunini 1999. Seriaali autorid olid Irna Phillips ja William J. Bell.
"Another Worldi" toodeti kokku 8891 osa. Sellest seebiooperist kasvas välja veel kaks seebiooperit: "Somerset" (1970–1976) ja "Texas" (1980–1982). Saatesarja tootis Procter and Gamble Productions, mis oli 1950.–1960. aastatel enamiku ameerika seebiooperite tootjafirma.
Launceston Elliot

Launceston Elliot (9. juuni 1874 India – 8. august 1930 Austraalia) oli Suurbritannia sportlane, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja ja -hõbe, Suurbritannia esimene olümpiavõitja.
Tema vanemad olid aadlikud, kes töötasid Indias ja naasid 1887 Inglismaale. 
Elliotist sai Eugen Sandow' õpilane ja ta osales juba 1891 Suurbritannia esimestel meistrivõistlustel tõstmises. Aastal 1894 tuli ta juba Suurbritannia meistriks. 
Ta oli suurt kasvu, blond, ilusa ja harmoonilise kehaehitusega ning seetõttu üks publiku lemmikuid. Ateena ajakirjanduses nimetati teda liikluse reguleerijaks, sest inimesed jäid tänaval teda nähes vaimustusest seisma. Olümpiamängude ametlik aruanne teatas: "See noor härrasmees kutsus oma ebatavalise välimusega esile üldist imetlust. Ta oli imposantne, heade proportsioonidega, pikk ning tema jume ja juuksed olid üllatavalt heledad."
Elliot saavutas olümpiamängudel 7. aprillil 1896 kahe käega tõstmises hõbeda (111,5 kg), saades võrdse tulemuse taanlase Viggo Jenseniga. Kohtunikud eelistasid häältega 3:2 taanlast parema stiili tõttu. Ent kohe järgnenud ühe käega tõstmises saavutas Elliott 71 kg Jenseni 57 kg vastu ja tuli vaieldamatult võitjaks.
Teistel aladel nii hästi ei läinud. Eelmisel päeval, 6. aprillil, jäi Elliott 100 m jooksu eeljooksus kolmandaks ega pääsenud finaali. 400 m jooksus ta registreerus, ent ei osalenud. 10. aprillil peetud Kreeka-Rooma maadluse turniiril sai ta endast lühema ja kergema Carl Schuhmanni vastu mõne minutiga seljakaotuse ning langes välja, jagades 5 võistleja seas 4.–5. kohta. Samal päeval peetud köieronimises jäi ta 5 võistleja seas viimaseks.
Tõstjana tuli ta edaspidi veel mitu korda Briti meistriks ja ületas Suurbritannia rekordeid. 
Aastal 1905 hakkas ta elukutseliseks. 
Aastal 1923 kolis Elliott Austraaliasse Melbourne'i.
Meditatsioon

Meditatsioon (ladina keeles "meditatio") ehk meeleharjutus (ka "mõtisklus, mõlgutus" või "mõtlus") on vaimne tehnika teadvusseisundi muutmiseks ja rakendamiseks. 
"Vaimne tehnika" või "psühhotehnika" tähendab siinkohal seda, et meditatsiooni puhul kasutatakse teadvusseisundi muutmiseks eelkõige vaimseid või psüühilisi ja kehalisi või füsioloogilisi vahendeid, mitte tugevatoimelisi psühhotroopsed ained, nagu narkootikumid, hallutsinogeenid, alkohol vmt. 
Nõrgematoimeliste ainete kasutamisel, nagu viiruk, kanep, tubakas, kohv, tee jmt, võidakse muutunud teadvusseisundis viibimist nimetada selgema eristusvajaduse puudumisel siiski ka meditatsiooniks. 
Meditatsiooniseisundites võidakse sooritada rituaale, anda etendusi, kirjutada luulet, praktiseerida võitluskunste, osaleda teetseremooniatel, luua lilleseadeid, muusikat või kalligraafiat jne. 
Ühel või teisel viisil erinevaid meditatsioonitehnikaid on sadu. Enamasti põhinevad meditatsioonitehnikad ja -praktikad vastaval õpetusel, traditsioonil või religioonil. 
Meditatsioonist erinev on autohüpnoos, kuhu võivad viia näiteks ühtlaselt korduvad helid, küünlaleegi ainitine silmitsemine vmt, kas siis teadlikult või ebateadlikult. 
Etümoloogia.
Sõna "meditatsioon" pärineb ladinakeelsest verbist "meditari" ('mõtlema', 'mõtisklema'). Alates 12. sajandist on sõna "meditatio" kasutusel katoliiklikus traditsioonis. Alates 19. sajandist kasutatakse sõna "meditatsioon" ka idamaiste vaimsete praktikate algmõistete tõlkimisel.
Hinduism.
Meditatsioon on hinduismi paljudes traditsioonides "dhyāna", veedade ajastust pärinev vaimne praktika või tehnika, mõtlus või meditatsioon, mis on kasutusel jooga harjutustes, vahendiks samadhi saavutamisel ja iseenda "(atmani)" ning tegelikkuse mõistmisel. 
Budism.
Paali kaanonis on "jhāna" keskendumise või objektiga samastumise seisund, kus eristatakse kaheksat taset. Need on järjestikku selginevad teadvusseisundid, mis sisaldavad viie "jhāna" teguri "(jhānaṅga)" kombinatsioone. Eristatakse nelja vormiga seotud "jhāna"'t" (rūpa-jhāna)" ja nelja vormideta "jhāna"'t "(arūpa-jhāna)".
Thomas Curtis

Thomas Pelham Curtis (9. jaanuar 1873 San Francisco – 23. mai 1944) oli USA kergejõustiklane, 1896. aasta suveolümpiamängude olümpiavõitja. 
Ta mängis klubis Boston Athletic Association. Elukutselt oli ta elektriinsener.
Ateena olümpiamängudel võistles Thomas Curtis Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi üliõpilasena. Esimesel päeval, 6. aprillil võitis ta 100 m jooksus oma eeljooksu 12,2-ga. See aeg andis sakslasele Fritz Hofmannile olümpiahõbeda, kuid Curtis loobus finaalist, sest see oli vahetult enne tema põhiala 110 m tõkkejooksu finaali. 7. aprillil võitis Curtis oma tõkkejooksu eeljooksu (18,0) ja 10. aprillil ka finaali (17,6). Tema peakonkurent inglane Grantley Goulding kaotas finaalis ainult 5 sentimeetriga. Ülejäänud finalistid loobusid võistlusest.
Harrastusfotograafina tegi Curtis Ateena olümpiamängudel palju väärtuslikke pilte. Pärastpoole tegi ta Massachusettsi rahvuskaardis sõjalist karjääri ja oli I maailmasõja ajal Massachusettsi kuberneri Calvin Coolidge'i sõjaline nõunik. Insenerina osales ta röstri leiutamises. 
Olümpiamängudest kirjutas ta humoristliku mälestusteraamatu "High Hurdles and White Gloves" (1932).
Anarhia

Anarhia (kr ἀναρχία 'võimuta olek, valitsemise puudumine') on vabadest isikutest koosnev võimuta ühiskond; ühiskonna selline seisund, mille puhul pole valitsust, pole ühe inimese sunduslikku võimu teise inimese üle, pole riiki, üleüldse kohustuslikku ühiskondlikku organisatsiooni. Täielikult on elimineeritud poliitilised ja õiguslikud institutsioonid, poliitiline ja õiguslik ideoloogia. 
Anarhia on olnud reaalselt toimiv ühiskonnakorraldus. 
Anarhia (ülekantud tähenduses) on korralagedus, metsik eluviis. 
Anarhism on poliitilise filosoofia teooria (õpetus) anarhiast. Ühiskonna seisund, kus puudub ühe inimese sunduslik võim teiste üle.
Anti Pathique

Anti Pathique (kodanikunimi Anti Nõmmsalu; sündinud 21. augustil 1966) on kirjanik, muusik ja arvutidisainer. 
Anti sündis Moskvas geoloogide perekonnas. Töötas 1985–1987 filmistuudios Tallinnfilm, viimati kunstnik-multiplikaatorina. Alates 1985 mängis ta mitmes punk- ja rokkbändis, kõige pikemalt ansamblis Vennaskond. 1991–1992 elas ja tegutses muusikuna Soomes, 1992–1993 USA-s. Ta on osalenud rahvusvahelises anarhistlikus liikumises.
Pathique on mitme punk-, rokk- ja ulmeromaani kaasautor. Neid iseloomustavad spontaanselt hargnev faabula, absurdihuumor, seiklus- ja ulmekirjanduse elementide põimumine rockerite subkultuuri argipäeva kujutamisel. Ta on esinenud muusikafilmides “Vennaskond. Millennium” (1998), “Vennaskond. Ma armastan Ameerikat” (2001) ja “Vennaskond. Sügis Ida-Euroopas” (2004).
Dāykundī provints

Dāykundī provints (ka "Dāykondī provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis. See eraldati 2004. aastal Uruzgāni provintsist.
Provintsi elanikud on valdavalt hazarad.
Dāykundī provintsi pindala on 17 501 km².
Panjshayri provints

Panjshayri provints (ka "Panjshēri provints") on 1. järgu haldusüksus (provints) Afganistanis.
Sündinud 3. oktoobril

"Siin artiklis loetletakse 3. oktoobril sündinud tuntud inimesi.
Louis Zutter

Louis Zutter (2. detsember 1856 Neuchâtel – 10. november 1946) oli Šveitsi võimleja, olümpiavõitja. 
Ta tuli 1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas 9. aprillil olümpiavõitjaks toenghooglemises ja teiseks toenghüpetes ning 10. aprillil rööbaspuudel. Kangil ta esikolmikusse ei tulnud. Ta oli Šveitsi esimene olümpiavõitja. 
Ta registreerus veel Kreeka-Rooma maadluses ja mõlemal tõstmise alal, kuid ei võistelnud.
Ei vasta tõele, nagu oleks Zutter olnud ainus Šveitsi sportlane Ateenas. Laskur Albert Baumann oli 200 m vabapüssist laskmises kaheksas. Šveitslane Charles Champaud esines olümpiamängudel Bulgaaria sportlasena Charles Champoffi nime all ja esindas Sofia klubi Junak. Zutter ise saabus mängudele omal käel ega esindanud ühtki klubi ega spordiliitu.
Kolmas Moosese raamat

Kolmas Moosese raamat ehk 3. Moosese raamat (kreeka keeles "Λευιτικός", ladina keeles "Leviticus") on raamat Piiblis, milles on ära toodud Jumala poolt Iisraeli rahvale edasiandmiseks Moosesele antud õpetussõnad.
Neljas Moosese raamat

Neljas Moosese raamat ehk 4. Moosese raamat (ladina keeles "Numeri") on raamat Piiblis, mis kirjeldab Iisraeli rahva rännakut läbi kõrbe Siinai mäe juurest Tõotatud Maale.
Ortodoksia

Ortodoksia ehk ortodokssus ehk õigeusklikkus (kreeka keeles "orthodoxía" sõnadest "orthós" 'õige' ja "dóxa" 'õpetus', 'austamine') on kõige üldisemas mõttes traditsioonilisest õpetusest, ideoloogiast või teguviisist kinnipidamine ning vastandub heterodoksiale. Ortodoksia kandjaid nimetatakse ortodoksideks. 
Kristliku kiriku ortodokssus.
Kristlik kirik on pidanud endale tunnuslikuks ortodokssust – ketserlike õpetuste hülgamist ja õigest õpetusest kinnipidamist. Kristluse algaegade ühtset kirikut nimetati ortodoksseks ja katoolseks. Pärast suurt kirikulõhet on esimene nimetus tavakasutuses kinnistunud õigeusu kirikule ehk ortodoksi kirikule, teine katoliku kirikule, kuigi mõlemad pretendeerivad nii ortodokssusele kui ka katoolsusele. Sõna "ortodoksne" kuulub peale õigeusu kirikute ka mitme muu idakiriku ametliku nime koosseisu.
Luterlik ortodoksia.
Üht luterluse konservatiivset suunda nimetatakse luterlikuks ortodoksiaks.
Ortodoksne judaism.
Üht tänapäeva judaismi suunda nimetatakse ortodoksseks judaismiks. 
Budistlik ortodoksia.
Ajalooliste ürikute kohaselt 500 virgunu poolt õigeks virgumisõpetuseks tunnistatud õpetust esindab budismis theravaada koolkond.
Viies Moosese raamat

Viies Moosese raamat ehk 5. Moosese raamat (ladina keeles "Deuteronomium") on raamat Piiblis. Olles viiest Moosese raamatust (Toora) viimane, võtab ta eelmised kokku ja annab edasi kogu nn Seaduse.
Joosua raamat

Joosua on raamat Piiblis, Vanas Testamendis.
Kohtumõistjate raamat

Kohtumõistjate raamat Vanas Testamendis hõlmab nn kohtumõistjate aega, mis kestis ligikaudu 200 aastat alates Joosua surmast kuni esimeste Iisraeli kuningate esilekerkimiseni.
Aa park

Aa park on Ida-Virumaal Lüganuse vallas Aa külas asuv Aa mõisa park. 
Pargi pindala on 12,2 (teistel andmetel 6,5) hektarit. 
Puuliikide rohke park on alates 24. novembrist 1965 kaitsealana looduskaitse all. Ta asub piiranguvööndis. Parki valitseb vastavalt keskkonnaministri 2004. aasta 19. mai määrusele nr. 52 Ida-Virumaa keskkonnateenistus. 
Aa Hooldekodu hoolealused ja töötajad on parki korrastanud.
Aa männik

Aa männik on looduskaitsealune põline männik ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas Aa pargist kirde pool. 
Männiku pindala on 8 hektarit.
Aa männik võeti looduskaitse alla 24. novembril 1965. Ta moodustab piiranguvööndi. 
Männikut valitseb vastavalt keskkonnaministri 2004. aasta 19. mai määrusele nr 52 Ida-Virumaa keskkonnateenistus.
Varem oli Aa männikus Männiku küla.
Aa rand

Aa rand on liivane supelrand Ida-Viru maakonnas Lüganuse vallas Aa külas 1,5 km Aa mõisa härrastemajast kirde pool. 
See on populaarne rand eriti Kohtla-Järve inimeste seas (Kohtla-Järve jääb 11 km kaugusele). 2007. aasta seisuga ei ole rand ametlikult avatud, kuid seda kasutatakse endiselt rohkesti. Lüganuse vallavalitsus kavatseb ranna korda seada Euroopa Liidu tõukefondide ja Kohtla-Järve linnavalitsuse abiga. 2007. aastast hooldab randa firma Akmar Arendus. 
2006. aastal võetud proovide järgi on merevee organoleptilised omadused väga head. 
Alates 1946. aastast oli Aa rannas Aa pioneerilaager, kus igal suvel veetis aega sadu lapsi. Praeguseks on seal 15 hoonet, mis võivad mahutada kuni 400 inimest. Nüüd on seal Eesti Metodisti Kiriku laager Giideon.
Ruti raamat

Ruti raamat Vanas Testamendis on lühike jutustus Moabimaa lesest Rutist, kellest sai Taaveti esiema.
Jutustuse põhiideeks on näidata, kuidas Jumala tahe määrab ära inimese elukäigu ja kuidas iga ebaõnnestumine võib olla oluliseks kogemuseks.
Eeva

Eeva on Piibli järgi üks esimesi inimesi, Aadama naine, kelle Jumal tegi ühest Aadama küljeluust (1 Mo 2:21–23).
Eeva lapsed olid Piibli järgi Kain, Aabel ja Sett. Juubelite raamatu järgi oli tema vanem tütar ja Kaini naine Awan ning noorem tütar ja Seti naine Azura. "Kuldse legendi" järgi olid Eeva tütred Calmana ja Delbora.
Eevale omistati hiljem üleni hõbedase kilbiga vapp.
Kain

 
Kain on vana testamendi kohaselt Aadama ja Eeva esimene poeg. Kain oli põllumees, kes ehitas maailma esimese linna ja nimetas selle oma poja järgi. Kain tappis kadedusest oma venna Aabeli ja hukkus ise õnnetuses.
Bütsantsi krooniku Georgios Synkellose arvutuste järgi sündis Kain 70. aastal pärast maailma loomist. 930. aastal mattis Kain koos vendadega oma isa Aadama ja hukkus samal aastal, jäädes kokkuvariseva maja alla. 
Jahve pagendas Kaini venna tapmise eest, kuid pani talle kaitsva märgi ning ähvardas Kaini tapjat seitsmekordse kättemaksuga (1 Ms 4).
Kaini naise nime kohta kindlad andmed puuduvad. Juubelite raamatu järgi abiellus Kain oma õe Awaniga ja sai poja Hanoki. Georgios Synkellose väitel leiutas Hanok adra. Hanoki poeg oli Iirad, kelle poeg oli Mehuujael. Mehuujaeli poeg oli Metuusael, kel oli poeg Lemek. Lemekil oli Aada ja Sillaga kolm poega ja tütar.
Gnostitsistlik kainiitide usulahk mälestas Kaini kui demiurgi esimest ohvrit.
Sett

Sett oli Vana Testamendi järgi Aadama ja Eeva kolmas poeg, kes sündis pärast Aabeli tapmist. Sett oli Noa esivanem.
Aacheni rahu

Aacheni rahu nime kannab kaks rahulepingut.
Dodekafoonia

Dodekafoonia (kreeka keelest "dodeka", kaksteist + "phone", hääl) ehk kaksteisttoontehnika ehk kaksteisthelitehnika ehk helikõrguste serialism on muusika kompositsioonimeetod, mille põhiliseks omaduseks on kaheteistkümne võrdtempereeritud häälestuses heli võrdne kasutamine. Dodekafoonia tekkimisele aitas kaasa tonaalsuse lagunemine ja atonaalsuse tekkimine 20. sajandi alguse muusikas. Dodekafoonia üks rajajaid oli Arnold Schönberg.
Meetodi kirjeldus.
Muusika ajaloos kujunes dodekafoonia seriaalse meetodi esimeseks rakendusfaasiks: heliteose loomisel on aluseks kaheteistkümnest kindlas järjestuses heliklasside rida ehk helikõrguste seeria.
Rida võib esineda neljal reakujul: 
Rea helid võivad kõlada nii erineval ajal kui ka üheaegselt.
Rida võib läbi viia kaanonis.
Rida võib olla augmentatsioonis või diminutsioonis.
Rida võib segmenteerida: tuntud on näiteks Arnold Schönbergi meetod jaotada rida kaheks heksakordiks või Anton Weberni meetod kasutada reakujude invariantseid trikorde ja tetrakorde.
Tonaalsete keskuste tekkimise vältimiseks järgiti põhimõtet, et rea järgmine läbiviimine võib alata alles siis, kui eelmine on lõpule jõudnud.
Samal ajal võib kõlada mitu rida.
Range dodekafoonia puhul koosneb rida kõigist kaheteistkümnest erinevast heliklassist. Vabas dodekafoonias on võimalikud ka vähema- või rohkemahelilised read:
Dodekafoonia eesti muusikas.
Eesti heliloojatest on dodekafooniat rakendanud 1960.–1970. aastatel näiteks Arvo Pärt, Jaan Rääts, Jaan Koha ja Veljo Tormis.
Aaron

Aaron oli Vanas Testamendis Moosese vanem vend ja Iisraeli esimene preester. Tema peamiseks ülesandeks oli Moosese abistamine.
Aaroniga on seotud mitmed vastuolud nagu näiteks kuldvasika valmistamine ja kummardamine (2 Mo 32) ning avalik vastuseis Moosesele (4 Mo 12).
Aleatooriline muusika

Aleatooriline muusika on 20. sajandil tekkinud muusikaliik, mida iseloomustab helide, motiivide jt heliteose osade juhuslik paigutus ja/või järjekord.
Härgmäe lahing

Härgmäe lahing ehk Oomuli lahing oli lahing Vene-Liivi sõjas, mis peeti 2. augustil 1560 Õhne jõe keskjooksu alal Liivi ordu ja Moskva tsaaririigi vägede vahel. See oli Liivi ordu viimane välilahing.
Lahingu eel avastasid väljale hobuseid söötma läinud sakslased väikese vene väe, kes põgenes. Ordu väerühm, umbes 500 ratsanikku, maamarssal Philipp Schall von Belli juhtimisel, arvates, et venelasi on kõigest kuni 500, tungis keskpäeval, kui vaenlane parajasti puhkas, neile peale. Rünnati vahtkonda, kes põgenes laagrisse. Selgus aga, et see oli Viljandi poole liikvel olnud suurem sõjavägi, umbes 12 000 meest. Hõlpsa vaevaga piirasid venelased otse laagri varitsusse tormanud ründajad ümber ja purustasid nad täielikult. Vähestel läks korda põgeneda. Sakslasi langes või võeti vangi 261. Venelasi sai surma 14 vankritäie jagu. See oli raske löök Liivi ordule, sest siin sai surma ja langes vangi palju kõrgemaid väepealikuid.
Härgmäe lahing tegi ordu ja kogu Liivimaa seisundi väga raskeks. Siitpeale ei suutnud orduvägi enam välivõitlusi pidada. Ta kaitses end veel ainult linnustes.
Vangi langenud maamarssal Philipp Schall von Bell viidi Moskvasse, kus hukati, teised vangilangenud hukati aga Pihkvas.
Sid Vicious

Sid Vicious (sünninimi Simon John Ritchie, kasutusel on olnud ka perekonnanimi Beverly ta kasuisa järgi; 10. mai 1957 London – 2. veebruar 1979 New York, Ameerika Ühendriigid) oli inglise muusik ja laulja, ansambli Sex Pistols basskitarrist. Koos Johnny Rotteniga (John Lydon) oli ta tihedalt seotud Suurbritannia "punk rock"'i tekkimisega 1970. aastate teisel poolel.
Tema esinejanimi pärines Rotteni hamstrilt nimega Sid (kelle nimi omakorda pärines Pink Floydi kitarrist Syd Barrettilt), kes ükskord teda hammustas, mispeale ta öelnud: "Sid is really vicious!"
Lüganuse

Lüganuse on alevik Ida-Viru maakonnas, Lüganuse valla ja kihelkonna keskus. Asub Püssi linnast vahetult põhjas.
Elanike arv oli 2000. aastal 470, 31. detsembril 2005 506 elanikku. 
Lüganust on esimest korda mainitud 13. sajandil "Taani hindamisraamatus" ("Lygenus"). Tegemist oli Virumaa ühe suurema külaga. Lüganuse küla kuulus Püssi mõisa alla.
Lüganusel asuvad muistsed Lüganuse kivikalmed.
Saamueli raamatud

Saamueli raamatud ehk Esimene Saamueli raamat ja Teine Saamueli raamat kuuluvad Vana Testamendi nn Ajalooraamatute hulka. Raamatud hõlmavad aega, mil Iisrael muutus laialipillutud hõimude asualadest kindlapiirliseks monarhiaks.
Olulisemateks isikuteks on Saamuel ise ning kaks Iisraeli kuningat - Saul ja Taavet.
Tõotatud maa

Tõotatud maa on nimetus, millega Piiblis viidatakse Kaananimaale või Palestiinale kui maale, mille Jumal tõotas anda Aabrahami järeltulijatele (1 Mo 12:1). 
Kuigi teoreetiliselt ulatus tõotatud maa Eufrati jõest kuni Egiptuse piirideni (1 Mo 15:18), valitsesid iisraellased niivõrd suurt ala vaid väga lühikest aega (1 Ku 5:1). 
Väljend "maa, mis piima ja mett voolab" (2 Mo 33:3) annab edasi tõotatud maa viljakust ja ihaldatavust.
Taavet

Taavet (heebrea דָּוִד "David") (u 1004-965 e.m.a) oli Juuda hõimust pärit Iisraeli kuningas. Taavetit peetakse Iisraeli kuningatest suurimaks ja Jeesuse otseseks esiisaks. Tema suurus põhineb esiteks tema sõjalistel vallutustel, mille tulemuseks oli Iisraeli ainuke "suur"riik. Taaveti järeltulijad valitsesid Jeruusalemmas üle 400 aasta.
Taaveti vallutused ja monarhia kindlustamine.
Taavet valitses pärast kuningas Sauli surma Juudamaa üle ja sai pärast põhjapoolseid hõime valitsenud Iiboseti surma kogu Iisraeli kuningaks. Ta kindlustas oma kuningavõimu ning riigi, mis hõlmas kogu Palestiinat ning ulatus Lõuna-Süüriasse.
Ta allutas vilistid, alistas Jordanitaguse Ammoni, Moabi ja Edomi. Muutis oma pealinnaks Jeruusalemma ja määras asevalitseja Damaskusesse. Kuningas Taavetiga saavutas Iisrael poliitilise sõltumatuse, edenes kaubandus ning arendas haridust. Tema ajal viidi seaduselaegas Jeruusalemma.
Taavet Vanas Testamendis.
Taavet on Vanas Testamendis üks kesksemaid kujusid.
Siinai mägi

Siinai mägi on Vana Testamendi järgi paik, kus Issand tegi Iisraeli rahvaga lepingu ja andis neile Moosese vahendusel oma seadused (vt Moosese seadused; 2 Mo 24:16-18).
Selle sündmuse täpseks toimumiskohaks peetakse üldlevinud teooria järgi Jabal Sīnā' mäge (rööpnimi "Jabal Mūsá", 'Moosese mägi') Siinai poolsaare lõunaosas.
See mägi on 2285 meetrit kõrge ja asub Siinai poolsaare kõrgeima, 2629 m kõrguse Katherina mäe lähedal. Lähedal on teisigi Siinai mäest kõrgemaid tippe.
Selleks, et jõuda mäe tippu, tuleb üldjuhul lähtuda Katherina mäe jalamil olevast Püha Katariina kloostrist. Klooster asub Katherina mäe jalamil umbes 1260 m kõrgusel merepinnast.
Siinai mäe tippu viib kaks peamist teed, mis algavad Püha Katariina kloostrist. Pikema ja tasasema tee "Siket El Bashait" läbimiseks kulub jalgsi 2,5 tundi ning seda saab läbida ka kaameliga. Järsem ja otsesem tee "Siket Sayidna Musa" koosneb niinimetatud 3750 patukahetsuse sammust ning algab kloostri taga jäärakus.
Siinai mäe tipu lähedal on mošee ja õigeusu Püha Kolmainsuse kabel, mis 1934. aastal püstitati 16. sajandist pärit kiriku varemetele. Kabelis asub väidetavalt kivi, millest Issand tegi Moosese käsulauad. Tipu lähedal asub ka niinimetatud Moosese koobas, kus Mooses olevat oodanud, kuni Jumal talle käsulauad andis.
Mihhal Vituška

Mihhal Apanasavitš Vituška (valgevene keeles "Міхал Апанасавіч Вітушка"; 5. november 1907 Niaśviž – 7. jaanuar 1945 Rudnitski mets Valgevenes, teistel andmetel 27. aprill 2006 München) oli valgevene poliitik ja sõjaväelane (kindral), Teise maailmasõja järel Nõukogude-vastase vastuspanuliikumise juht Valgevenes.
Elukäik ja tegevus.
Lõpetas valgevene gümnaasiumi Vilniuses. Õppis seejärel Praha Karli Ülikoolis ja Varssavi Tehnikaülikoolis, kus ühines valgevene rahvusliku liikumisega. Juhtis aastatel 1932–1939 Valgevene üliõpilasorganisatsioonide liitu. Pärast Teise maailmasõja algust septembris 1939 läks Varssavist tagasi kodukanti Niasviži, mis kuulus nüüd Nõukogude Liidule, kus töötas algul miilitsas, seejärel tee-ehitusel. Talvel 1940 vahistati Nõukogude julgeoleku poolt koos nõbu Dmitri Kasmovitšiga süüdistatuna sidemetes Valgevene natsionalistlike organisatsioonidega välismaal. Nad vabastati tänu sugulase, Nõukogude salateenistuste veterani professor A. Prokoptšuki eestkoostele. Pärast Saksamaa kallaletungi Nõukogude Liidule juunis 1941 organiseeris omakaitse loomist Polesjes. Seejärel oli ta sügiseni 1941 Minski valgevene politsei ülema asetäitja. Aastatel 1942–1943 osales ta partisanidevastastes operatsioonides Brjanski- ja Smolenskimaal ning Mahiloŭ ümbruses.
Kuulus 1942. aasta augustis loodud illegaalse Valgevene Sõltumatuse Partei ("Беларуская Незалежніцкая Партыя)" ja Valgevene Rahva Omaabi juhtide hulka. Juunis 1944 võttis ta osa Teise Valgevene Kongressi tööst, oli osaline sakslastevastase ülestõusu kavandamises eesmärgiga taasluua Valgevene Rahvavabariik.
1944. aastal treeniti Ida-Preisimaal Dallwitzis valgevene rahvusest parašütiste-diversante, tegutsemaks rinde tagalas, ja Vituškast sai selle nn Dallwitzi pataljoni juures Saksa armee major. Üksust nimetati "Mustaks kassiks" ("Чорны кот"). 17/18. novembri öösel 1944 visati 27-meheline üksus, mida juhtis Vituška langevarjudega Vilniuse lähedal alla. Nõukogude Liidu versiooni kohaselt tapeti ta Nõukogude julgeoleku poolt 7. jaanuaril 1945 Rudnitski metsas. 
Teise, valgevene pagulaste versiooni kohaselt juhtis ta 1944. aastast Nõukogude-vastast sissisõda nn Valgevene Vabastusrinde eesotsas peamiselt Valgevene kesk- ja lääneosas, kuid ka mujal. Pärast aktiivse vastupanu lõppemist 1956. aastal lahkus osa sissidest Läände või legaliseerus Valgevenes. Ka Vituška lahkus Nõukogude Liidust 1950. aastal, põgenedes üle Poola Lääne-Saksamaale. Tal õnnestus ennast Lääne-Euroopas varjata Nõukogude luure eest ja ta elas kõrge vanuseni Saksamaal, kus tema poja teatel suri Alpides asuvas sanatooriumis 27. aprillil 2006. Selle versiooni kohta mingeid vettpidavaid tõendeid pole. Tänapäevases Valgevenes esindab seda valgevene ajaloolane Sergei Jorš ("Сяргей Іванавіч Ёрш"), tema väiteid on kahtluse alla seatud ka Lukašenka diktatuuri oponeerivates väljaannetes.
Charles Champaud

Charles Champaud (1865 Lausanne – surmaaeg teadmata) oli šveitsi päritolu Bulgaaria võimlemisõpetaja ja riistvõimleja.
Minnes kümmekonna Šveitsist 1893. ja 1894. aastal Bulgaariasse siirdunud sportlase seas Sofiasse esimese poeglaste gümnaasiumi võimlemisõpetajaks, võttis ta kaasa ka jalgpalli ning hakkas 1893. aastal bulgaarlastele jalgpalli õpetama. Huvi oli väga suur. Õppused toimusid väljakul, mille kohale on nüüd rajatud Ohridi püha Klimenti nimelise ülikooli hoone. Räägitakse, et sel väljakul lambaid karjatanud mees olevat tahtnud palli kümne lamba eest ära osta. Champaud olevat vastanud: "Kahju küll, kuid meeskonna moodustamiseks on tarvis 11 mängijat." 
1896. aastal sõitis Champaud Bulgaaria delegatsiooni koosseisus Ateena olümpiamängudele. Delegatsiooni juhtis Todor Jončev ning sinna kuulusid veel Panajot Penev, Dimitar Iliev ja Ilija Penčev. Neist ainsana võttis võistlustest osa Champaud, nimelt riistvõimlemises. Ta registreerus Charles Champoffi nime all spordiklubi Junak esindajana.
Champaud osales toenghooglemises, rööbaspuudel ja toenghüpetes, kuid ühelgi alal paremate hulka ei jõudnud. Ta registreerus võistlema ka teivashüppes ja Kreeka-Rooma maadluses, kuid ei osalenud. 
1897. aastal sai Champaud raske jalavigastuse ja ta saadeti Šveitsi ravile. Pärast seda tema kohta andmed puuduvad. 
Sofias Triadica rajoonis on Charles Champaud' tänav (улица "Шарл Шампо").
Conrad Böcker

Conrad Böcker (24. august 1870 Leipzig – 8. aprill 1936 Frankfurt) oli saksa võimleja, 1896. aasta suveolümpiamängude kahekordne olümpiavõitja, Saksamaa esimene olümpiavõitja. Klubi: Berlin Turngemeinde. 
1896. aasta suveolümpiamängudel Ateenas kuulus ta rööbaspuude meeskonnavõistlustel ja kangi meeskonnavõistlused võitnud Saksamaa võistkonna koosseisu ning jagas rööbaspuude individuaalvõistlusel Hermann Weingärtneriga 3.–4. kohta. Kangi individuaalvõistlustel jäi ta võitjatele alla ning jagas 3.–15. kohta, sanghobusel hooglemises jagas ta 3.–14. kohta, rõngastel jagas ta 5.–8. kohta, toenghüpetes jagas ta 4.–15. kohta. Viimati nimetatud aladel ta kedagi ei edestanud.
Böcker registreerus ka kuulitõuke- ja kõrgushüppevõistlustele, kuid ei osalenud.
Kuningate raamatud

Kuningate raamatud ehk Esimene Kuningate raamat ja Teine Kuningate raamat on raamatud Vanas Testamendis, milles on ära toodud peaaegu kogu Iisraeli monarhia ajalugu, kattes ligikaudu 350 aastat alates Saalomoni valitsemisajast kuni Iisraeli rahva ümberasustamiseni (vt Paabeli vangipõli).
Iisraeli kuningate loend

Siin on loetletud Iisraeli kuningriigi kuningad ja kuningannad. Nad on ära toodud vana testamendi kahes kuningate raamatus.
Iisraeli ühendatud monarhia kuningriik.
Iisraeli ühendatud kuningriigi valitsejad: 
Iisraeli kuningriik.
Iisraeli (ehk põhja-) kuningriigi valitsejad:
Juuda kuningriik.
Juuda (ehk lõuna-) kuningriigi valitsejad:
Biograafiad (B)

Biograafiad (B) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab B-tähega.
Ba.
"Vaata Biograafiad (Ba)"
Be.
"Vaata Biograafiad (Be)"
Bi.
"Vaata Biograafiad (Bi)"
Bu.
"Vaata Biograafiad (Bu)"
Punk

Punk on individualistliku anarhismi alaliik, subkultuur, mis väljendub muusika, filmikunsti, kirjanduse ja kujutava kunsti kaudu. Pungi harrastaja on punkar.
Muusikas on punk tihedalt seotud "punk-rock"'iga. Pungi kui subkultuuri juured on avangardkunstis, püüdes maailma šokeerida. Mõistet "punk rock" tarvitati esimest korda 1960. aastate keskpaigas USA-s, tähistamaks briti roki invasiooni tulemusel ja tuules tekkinud bände, milliseid tekkis suuremates keskustes nagu seeni pärast vihma. Tihtipeale olid just need bändid oma rohmakavõitu pillikäsitlusega suunanäitajad uutele radadele, nagu psühhedeelne rokk. Üleriigilist kommertsedu nad ei saavutanud, kuid seda enam jäädvustasid nad end kohaliku muusikaelu annaalidesse.
Päris punkliikumise alguseks võib pidada aastat 1974, kui New Yorgi klubis CBGB hakkasid korrapäraselt esinema Ramones, Television, Blondie ja teised bändid, kelle musitseerimisoskus oli reeglina vilets; põhirõhk oli pandud laulusõnadele.
Mõiste "punk" kinnistasid ajakirjanik Legs McNiel ja kunstnik John Holmstrom oma DIY-ajakirjaga Punk Magazine. Värske meediaväljaande reklaamimiseks kleepisid nad New Yorgi tänavanurkadele flaiereid kirjaga "Vaata ette, punk on tulekul!". Umbes samal ajal hakkasid trenditeadlikumad väikeplaadifirmad CBGB bände ja artiste "üles korjama". Patti Smith oli esimene, järgmine oli The Ramones.
Pungi eetiline tuum oli Mark Sinkeri sõnul järgmine: "soov šokeerida kasvas välja hoopis utoopilisest püüdlusest, soovist, et need žestid ei tohiks šokeerida, et selle asemel nad ühtäkki lihtsalt on kohased. Et nad toimivad moraalse katalüsaatorina – või siis viitena aegadele, mil ärritumine reserveeritakse päris vägivallale, tõelisele obstsöönsusele, millele iganes meie pilk peatuma jääb (viletsus, sõda, ebaõiglus, kõik ülejäänu); aga mitte soengutele, ropendamisele, valjule muusikale või inetutele piltidele sobimatus paigutuses. /---/ Ja kui sa seda ei mõista, siis oled sa ära teeninud solvamise."
4. jaanuaril 1977 ilmus Briti kommunistide ajalehes Morning Star Gene Chandleri usutlus "Pungi protest", kus Sex Pistolsi liikmed kinnitasid: "Rokk on samasugune reageering arenenud kapitalismile, nagu bluus oli orjusele ja ekspluateerimisele," kui neid paluti õigustada bändi ilmselt ründavat palet ja lavapoosi. Ja et muu hulgas väljendavad nad pettumus- ja solvumistunnet suureneva viletsuse ja reaktsiooniliste hoiakute tingimustes nende Lääne tsivilisatsiooni tahkude vastu. Pungile on iseloomulik protest isikukultuse, võõrandumise, jäljendamise, paigaltammumise ja kodanliku mõttelaadi vastu, püüd suhelda noortega (vanemaid välistamata) viisil, mis arvestab tegelikku elu haiges kapitalistlikus riigis. "Selle žanri kurb, vastuvõetamatu külg on see, et ta ei suuda pakkuda muud alternatiivi kui anarhiat," kirjutas Chandler kommunistide ajalehes Morning Star.
Biograafiad (D)

Biograafiad (D) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid biograafiaid isikutest, kelle nimi algab D-tähega.
Da.
"Vaata Biograafiad (Da)"
De.
"Vaata Biograafiad (De)"
Di.
"Vaata Biograafiad (Di)"
Do.
"Vaata Biograafiad (Do)"
Du.
"Vaata Biograafiad (Du)"
Natsiskinheedid

Natsiskinheedid (inglise keeles: "Nazi skinheads"), tuntud ka kui bounheedid (inglise keeles: "boneheads)" on natsionaalsotsialismil põhinev subkultuur, mille esindajate tüüpilised välised tunnused on paljaksaetud pea ("skinhead") ning Kolmanda Riigi ja natsionaalsotsialismiga seotud sümbolite kasutamine.
Ajalugu.
Suurbritannias tekkis 1980. aastate esimesel poolel pungi teise laine ajal subkultuur "White Power". Tegemist oli 1972. aastal väljasurnud skinheedide subkultuuri uue lainega, mis vastustas pungi kommertsialiseerumist. "White Power"'i ideoloogia oli rassistlik, konservatiivne ja antisemiitlik.
Eesti.
Mõnedes allikates on sellesse subkultuuri kuuluvaiks liigitatud mitu ühingu Jalgpallihaigla liiget ja selle juht Tarmo Kruusimäed.
2003. aasta juunis said kolm natsiskinheedi tingimisi karistuse tegevuse eest, mis õhutas avalikult juudi rahvuse vihkamist, sealhulgas majaseintele haakristide joonistamine ja antisemiitlike hüüdlausete kirjutamine.
Anarho-skinhead

Anarho-skinhead on pungile lähedane stiil, mis määrab ka anarho-skinheadide subkultuuri. Pungist eristab seda peamiselt väljanägemine. Näiteks muusikaeelistuste (oi!, "ska") osas sarnaneb anarho-skinhead pungiga.
Iseloomulikud tunnused:
Skolastika

Skolastika on keskaja filosoofias õpetuste kogum, milles usulist maailmavaadet põhjendati Aristotelese loogika abil. Skolastika pooldajat nimetatakse skolastikuks.
Skolastika olulisimaks saavutuseks oli formaalloogika arendamine. 
Skolastika on Euroopa keskaja filosoofia arengujärk ja sellele omane õpetusmeetod. Viimane seisnes tõese seisukoha tuletamises pühakirja ja õpetuslike autoriteetide (eriti antiikfilosoofide) võrdleva ja vastandava loogilise analüüsi varal. Loogilise meetodi juures võeti eeskuju Aristotelese loogikast. Skolastilist meetodit kasutas õppevormina ka keskaegne ülikool. Tuntumad skolastikud olid suuna rajanud Pierre Abélard, šotlane Johannes Duns Scotus, dominiiklane Albertus Magnus ja tema silmapaistev õpilane Aquino Thomas, keda peetakse üheks katoliku kiriku kõige silmapaistvamaks filosoofiks.
Skolastilise filosoofia suhteline iseseisvus teoloogiast ilmneb eelkõige nominalistide ja realistide vaidluses üldmõistete ehk universaalide üle. Vaidluse sisuks on üksiku ja üldise erinev käsitlus. Niinimetatud universaalidetülis vaieldi, kuidas on omavahel seotud sõnad ja nende vasted reaalsuses.
Põhja suusaalad 1984. aasta taliolümpiamängudel

Põhja suusaalade 1984. aasta taliolümpiamängude võistlused toimusid 9.–19. veebruarini Igmanis: murdmaasuusatamine Veliko Poljes ja suusahüpped Malo Poljes.
Tulemused.
Murdmaasuusatamine mehed.
15 km.
Kuupäev: 13. veebruar
Osavõtjaid: 91
30 km.
Kuupäev: 10. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 72
50 km.
Kuupäev: 19. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 54
4×10 km teatesõit.
Kuupäev: 16. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17 meeskonda
Murdmaasuusatamine naised.
5 km.
Kuupäev: 12. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 52
10 km.
Kuupäev: 9. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 52
20 km.
Kuupäev: 18. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 40
4×5 km.
Kuupäev: 15. veebruar 
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 12 naiskonda
Suusahüpped.
Normaalmägi (70 m).
12. veebruar, 58 võistlejat
Suur mägi (90 m).
18. veebruar, 53 võistlejat
Kahevõistlus.
Individuaalvõistlus.
11. ja 12. veebruar, 28 võistlejat
Universaalid

Universaalid on filosoofias üldised ideed. 
Kõrvuti mõistetega üksikesemetest ehk indiviididest või partikulaaridest on inimestel ka üldmõisted, mis käivad indiviidide tüüpide (näiteks koerasus, mille üksikjuhtumiteks on üksikud koerad), omaduste (näiteks punasus või räpasus või kandilisus) ja suhete (näiteks vahelolemine) kohta. 
Erinevalt partikulaaridest on üldmõistete prototüübid ehk universaalid üldise iseloomuga abstraktsed entiteedid, mille üksikjuhtumiteks partikulaarid ühel või teisel viisil on. 
Skolastilises filosoofias leidis aset universaalide olemasolu või selle viisi puudutav universaalidetüli.
Realism.
Filosoofilist seisukohta, mille kohaselt universaalid on reaalselt olemas, nimetatakse mõisterealismiks ehk lihtsalt realismiks. 
Äärmusliku realismi kohaselt on universaalid reaalsemad kui üksikesemed ning nad on olemas olnud juba enne üksikesemeid, näiteks Jumala mõistuses. 
Mõõduka realismi kohaselt eksisteerivad universaalid kolmel moel: 
Realism võimaldab anda lihtsa seletuse predikatsioonile (abstraktsete predikaatide omistamisele konkreetsetele indiviididele) ja abstraktsele osutamisele. Näiteks kui öeldakse, et see õun on punane, võib seda tõlgendada väitena, et sellel õunal on teatud suhe punasusega, mis on reaalselt eksisteeriv universaal. Sõna "punane" lihtsalt osutab sellele universaalile.
Nominalism.
Nominalismi järgi universaale reaalselt ei eksisteeri, on vaid üksikesemed, millel on partikulaarsed omadused. Üldmõisted on lihtsalt nimed (näiteks "punane"), mis üksikesemetega seostatakse. Äärmusliku nominalismi järgi on universaalid vaid tühi häälekõla ("flatus vocis").
Mart Raukas

Mart Raukas (sündinud 7. juulil 1960) on eesti filosoof, filmirežissöör ja ekspert-koolitaja. 
Haridus.
Mart Raukas on uurinud analüütilist keelefilosoofiat ja Kreeka filosoofiat.
Viiruste loend

Viiruste loend loetleb viirusi. Arvutiviiruste kohta vaata Arvutiviiruste loend.
Siia nimekirja palume kanda viiruste liike, perekondi jne. Bioloogia üldmõisted palume kanda bioloogia mõistete loendisse, viroloogia mõisted mikrobioloogia mõistete loendisse.
DNA-viirused

DNA-viirusteks ("Deoxyvira") nimetatakse viirusi, mis sisaldavad pärilikku informatsiooni kandva ainena DNA-d.
DNA-viiruste ehitus ja elutegevus.
DNA-viirused on suurim ja mitmekesiseim viiruste rühm. Kõik nad sisaldavad valgulises kapsiidis paiknevat ühte või mitut DNA molekuli. Need võivad koosneda üksikust DNA ahelast, või olla kaksikahelalised, nagu enamikul elusorganismidest. Peremeesorganismi rakku siseneb kas viirus tervikuna või ainult tema DNA (sageli bakterite viiruste korral). Levinuimad DNA viiruste virionide kujud on filamentsed, ikosaeedrilised, spiraalsed ja faagikujulised.
Mõnikord loetakse DNA-viiruste hulka ka retroviirused, kes küll algselt DNA-d ei sisalda, kuid kelles sisalduva RNA järgi rakus DNA sünteesitakse.
DNA-viiruste hulka kuuluvad nii väikseimate viirustena teatud parvoviirused kui ka suurimate viirustena teatud mimiviirused.
DNA-viiruste süstemaatika.
DNA-viirused klassifitseeritakse enamasti neis sisalduva DNA koostise järgi üksikahelalisteks DNA-viirusteks ja kaksikahelalisteks DNA-viirusteks. Neid kahte rühma käsitletakse mõnikord DNA-viiruste kahe seltsina.
Tänapäeval levinuim DNA-viiruste klassifikatsioon on järgmine:
DNA-viiruste põhjustatud haigused.
Enamik bakterite viirusi (nn bakteriofaagid) kuulub DNA-viiruste hulka. Sugukonnad geminiviirused ja fükodnaviirused on taimehaiguste tekitajad. Iridoviirused ja bakuloviirused nakatavad peamiselt lülijalgseid. Inimeste haiguste tekitajatest on olulised herpesviirused (nt herpes), papovaviirused (vähkkasvajad, soolatüükad) ja poksviirused (rõuged).
DNA-viiruste väiksema muteerumise kiiruse tõttu on nende põhjustatud epideemiad ja epizootiad suhteliselt väiksema levikuga ja lühemaajalised kui RNA-viiruste omad.
1648

1648. aasta (MDCXLVIII) oli 17. sajandi 48. aasta.
1478

1478. aasta (MCDLXXVIII) oli 15. sajandi 78. aasta.