tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aleksandr Barkov

Aleksandr Barkov (vene keeles "Александр Эдгардович Барков"; sündinud 17. aprillil 1965 Novosibirskis) on endine vene jäähokimängija ja praegune hokitreener.
Ta oli aastatel 2010–2011 Magnitogorski Metallurgi vanemtreener ja peatreener. Aastatel 2012—2013 oli ta Kaasani AK Barsi abitreener ja 2014–2015 Habarovski Amuri abitreener. Alates 2020. aastast on ta olnud Togliatti Lada peatreener.
Isiklikku.
Tema poeg Aleksandr Barkov on Soome jäähokimängija, mängib aastast 2013 NHL-i klubis Florida Panthers keskründajana.
Liivaboalased

Liivaboalased ("Erycinae") on mürgita madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Liivaboalaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis liivaboa ("Eryx") perekond. 
Kivistised:
Varem arvati liivaboalaste alamsugukonda ka perekonnad:
Checotah

Checotah on linn Ameerika Ühendriikides Oklahoma osariigis McIntoshi maakonnas.
Linn on rajatud 1888. aastal.
Checotah's on sündinud kantrilaulja Carrie Underwood.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel oli Checotah' linnas 3481 inimest.
Rahvastiku tihedus oli 150,3 in/km².
Rassiline koosseis oli:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,29%.
McIntoshi maakond (Oklahoma)

McIntoshi maakond ("McIntosh County") on maakond USA-s Oklahoma osariigis.
Maakonna halduskeskus on Eufaula.
Maakonna pindala on 1844 km². Veepindala on 238 km².
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 20 252. Aastal 2000 oli elanikke 19 456.
Ajalugu.
McIntoshi maakond moodustati 1907. aastal. Maakond on nime saanud mõjuka maskogi perekonna järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
McIntoshi maakonnas oli 19 456 inimest, 8085 leibkonda ja 5863 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 31 in/km².
Elamuühikuid ("housing units") oli 12 640 (keskmine tihedus 20/km²).
Rassiline koosseis oli järgmine:
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 1,27%.
8085 leibkonna seas oli
Leibkonnas oli keskmiselt 2,37 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,84 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii:
Ea mediaan oli 44 aastat.
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 91,70 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 89,30 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 25 964 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 31 990 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 27 998 dollarit, naistel 19 030 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 16 140 dollarit.
18,20% elanikkonnast ja 13,50% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 24,80% alla 18-aastasi ja 13,30% üle 65-aastasi.
McIntoshi maakond

McIntoshi maakond on maakond mitmes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Melanie Arrak

Melanie Arrak (aastani 1958 Melanie Soosuu; 12. oktoober 1923 Tartu – 26. september 2013) oli eesti maalikunstnik.
Ta lõpetas aastal 1945 Tartu Õpetajate Seminari. Seejärel astus ta Tartu Riiklikku Kunstiinstituuti, kuid lõpetas aastal 1953 ERKI Tartu osakonna, kus tema õppejõududeks olid Elmar Kits, Johannes Võerahansu, Alfred Kongo ja Gustav Raud.
Ta töötas aastatel 1952–1955 Tartus joonistusõpetajana, 1955–1961 kunstnikuna Tartu kammivabrikus ja 1961–1965 Tartu Riiklikus Ülikoolis. Ülikoolis töötamise ajal avaldus temas täppisjoonistaja ja illustraator, mis kajastus ka väljaandes "Eesti NSV floora" I–XI (1960–1979). Seejärel tegutses ta vabakunstnikuna. Ta oli aastast 1969 Eesti Kunstnike Liidu liige ja aastast 2000 kunstiühingu Pallas liige.
Aastatel 1960–1967 pidas ta koos abikaasa Erich Arrakuga ateljeekooli, nende õpilasteks olid teiste seas maalijad Piibe Arrak, Eevart Arrak ja Jüri Marran.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli maalikunstnik Erich Arrak.
Nahakunstnik

Nahakunstnik on nahkehistööga tegelev kunstnik. 
Nahakunstnikuks saab Eestis kõrghariduse tasemel õppida Eesti Kunstiakadeemias ja Tartu Kõrgemas Kunstikoolis ning kutsehariduse tasemel mitmes kutsekoolis.
Eestis koondab kutselisi nahakunstnikke Eesti Nahakunstnike Liit.
Lõkke tänav

Lõkke tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis. Lõkke tänav algab Endla tänavalt ja lõpeb Toom-Kuninga tänaval.
Lõkke tänav on ligikaudu 120 meetri pikkune.
Tänava nimed ja ajalugu.
Aastail 1879–1880 oli tänava nimi Bienerti tänav (saksa keeles "Bienert-Strasse", vene keeles "Бинертская улица") sealse suure maa-ala omaniku, apteeker Friedrich Ernst Bienerti järgi. 1882. aastal pandi sellele tänavale maa-ala hilisema omaniku Tallinna raehärra Eugen Eduard Erbe järgi nimeks Erbe tänav (saksa keeles "Erbe-Strasse", vene keeles "Эрбеская улица").
Praeguse nime sai Lõkke tänav 7. juulil 1954. Nime valikut mõjutas lähedal asunud Pioneeride tänav (praegu Toom-Kuninga tänav).
Colubrinae

Colubrinae on madude alamsugukond.
Klassifikatsioon.
Alamsugukonda "Colubrinae" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
Grayiinae

Grayiinae on madude alamsugukond, millesse liigitatakse üksainus maoperekond "Grayia".
Scaphiodontophiinae

Scaphiodontophiinae on madude alamsugukond.
Klassifikatsioon.
Alamsugukonda "Scaphiodontophiinae" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoperekond:
Vitālijs Orlovs

Vitālijs Orlovs (sündinud 30. mail 1964 Jēkabpilsis) on Läti arst ja poliitik. Ta on rahvuselt karjalane. Ta kuulub parteisse Koosmeel ja ühendusse Koosmeele Keskus.
Ta lõpetas 1993. aastal Riia Meditsiiniinstituudi neuroloogina.
2002. aastal valiti ta Inimõiguste Eest Ühtses Lätis nimekirjas seimi liikmeks. 2006., 2010., 2011. ja 2014. aasta parlamendivalimistel valiti ta seimi liikmeks Koosmeele Keskuse nimekirjas. 2018. aasta parlamendivalimistel valiti ta taas seimi liikmeks.
Seagripp Eestis

Eestis on seagripp esinenud 2009. aastal.
Eestis on tervisekaitseinspektsiooni nakkushaiguste laboris registreeritud 774 uue gripi haigusjuhtu. Kinnitamata andmeil oli kodusel ravil hulk gripi põdejaid kellele jäeti labori uuringud tegemata. 
Kokku on Eestis uude grippi surnud 21 inimest.
Hiiu vald

Hiiu vald oli vald Hiiu maakonnas aastatel 2013–2017. 2017. aasta haldusreformiga moodustati kogu Hiiumaad hõlmav Hiiumaa vald.
Vald tekkis 2013 aastal Kärdla linna ja Kõrgessaare valla ühinemisel Hiiu Vallavolikogu valimistulemuste väljakuulutamise päeval. Pühalepa vald eraldas Kärdla linna ülejäänud Hiiu vallast. 20. detsembril 2016 kirjutasid Hiiu vald ja Käina vald alla ühinemislepingule, millega loodi Hiiumaa vald. Hiljem sundliideti tulevase vallaga kõik ülejäänud Hiiumaa maakonna ja saare vallad.
Hiiu vallal oli nelja aasta jooksul kaks vallavanemat: Georg Linkov ja Reili Rand.
Asustus.
Hiiu vallas asusid Kärdla linn, Kõrgessaare alevik ja 58 küla:
Heigi, Heiste, Heistesoo, Hirmuste, Hüti, Isabella, Jõeranna, Jõesuu, Kalana, Kaleste, Kanapeeksi, Kauste, Kidaste, Kiduspe, Kiivera, Kodeste, Koidma, Kopa, Kurisu, Kõpu, Laasi, Lauka, Lehtma, Leigri, Lilbi, Luidja, Malvaste, Mangu, Mardihansu, Meelste, Metsaküla, Mudaste, Mägipe, Napi, Nõmme, Ogandi, Ojaküla, Otste, Palli, Paope, Pihla, Poama, Puski, Reigi, Risti, Rootsi, Sigala, Suurepsi, Suureranna, Sülluste, Tahkuna, Tammistu, Tiharu, Viita, Viitasoo, Vilima, Villamaa, Ülendi.
Heinrich Donatus

Heinrich Donatus (Heinrich Donatus Philipp Umberto Prinz und Landgraf von Hessen; sündinud 17. oktoobril 1966 Kielis) on alates 23. maist 2013 Hesseni kuurvürstliku ja suurhertsogliku perekonna pea.
Ta on maakrahv Moritzi (1926–2013) ja viimase abikaasa, Sayn-Wittgenstein-Berleburgi printsessi Tatiana (sündinud 1940) vanem poeg.
25. aprillil 2003 Wiesbadenis (kiriklik laulatus) ja 17. mail Kronbergis abiellus ta Faber-Castelli krahvinna Floria-Franziskaga (sündinud 14. oktoobril 1974 Düsseldorfis), kellega tal on üks tütar ja kaks poega:
Hobuseraua tänav

Hobuseraua tänav on tänav Tartus Vana-Ihastes.
Tänav algab Ihaste teelt.
Varsa tänav

Varsa tänav on tänav Tartus Vana-Ihastes.
Varsa tänav algab Hipodroomi tänavalt ja suundub algul üldjoones läände, ristub siis Salutähe tänavaga (paremalt) ning jaguneb pärast seda kaheks haruks, põhja ja lõunasse. Põhja suunas lõpeb umbtänavana, lõunas kulgeb kuni Hobuseraua tänavani.
Urmas Ingver

Urmas Ingver (11. juuni 1961 Tallinn – 3. oktoober 2013) oli eesti põllumajandustegelane.
Ta lõpetas aastal 1984 Eesti Põllumajanduse Akadeemia agronoomina.
Ta oli Jõgeva Tootjate Liidu esimees ja ettevõtja ning põllumeeste eestkõneleja, kes kuulus põllumajandusministrit nõustavasse Põllumajanduse ja Maaelu Arengu Nõukogusse ning mitmetesse töögruppidesse, kus kujundati Eesti maaelu ja põllumajanduse arengusuundi.
Ta oli 15. aprillist 1996 Eestimaa Rahvaliidu / Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige. Ta kandideeris Jõgeva vallavolikogu liikmeks aastatel 1996 (valimisliidus "Rahvuslik koostöö", sai 25 häält, ei valitud), 1999 (valimisliidus Vald, sai 80 häält, valiti vallavolikogu liikmeks) ja 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel (Eestimaa Rahvaliidu nimekirjas, sai 17 häält, ei valitud). Samuti kandideeris ta 1999. aasta Riigikogu valimistel riigikokku (Eesti Maarahva Erakonna nimekirjas), sai 346 häält ega osutunud valituks.
Edward Moss

Edward Moss (sündinud 11. juulil 1977 Californias) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik ja Michael Jacksoni järeleaimaja. Jacksoni järeleaimajana on ta kõige tuntum ning on temana esinenud ka filmides ja telesaadetes.
Sint Maarten (täpsustus)

Sint Maarten on mitme koha nimi:
Bīriņi mõis

Bīriņi mõis (saksa keeles "Koltzen", läti keeles "Bīriņu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Krimulda kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Vidriži vallas Bīriņis.
Ajalugu.
Esimest korda mainitud aastal 1568. Rajati liivlaste alale "Koldeselli" või "Koldselli" külla. Esimene omanik oli Tomas von Embden. 1574–1601 oli mõis Johannes Büringi valduses, sellest ka lätikeelne nimi Bīriņi. Mõis kuulus mõnda aega Reiteritele ja Flügelnitele, seejärel oli mõisa omanik parun Karl Friedrich von Mengden, pärast teda aga krahv Ludwig August Mellin. Viimased omanikud olid Pistohlkorsid. 1925–1994 oli peahoones sanatoorium, tänapäeval asub seal hotell.
Mõisaansambel.
Mõisa peahoone on uusgooti stiilis uhke ehitis, tuntud ka kui Bīriņi loss ("Bīriņu Pils"). Arhitekt on Friedrich Wilhelm Hess. Peahoone ehitati aastail 1857–1860 August von Pistohlkorsi tellimusel. Loss on kahekorruseline, nelja torniga nurkades, keskel on kolmekorruseline risaliit. 20. sajandi algul ehitati hoone Rudolf Heinrich Zirkwitzi projekti järgi ümber, sealjuures kaotas hoone fassaad veidi oma toretsevast välimusest. Hoone on arhitektuurimälestisena muinsuskaitse all. Riikliku kaitse ll on ka kolme toa interjöör.
Säilinud on mitmed mõisakompleksi kuulunud kõrvalhooned nagu tallid, veetorn, vesiveski. Mõisakompleksi juurde kuulub ka Pistohlkorside rahula. Mõisakompleks tervikuna on arhitektuurimälestis. Regionaalse kaitse all on kabelis asuv Mellinite hauatähis.
Peahoone ümber on mitu parki. Vanim neist kannab nime Priežkalna parks ja Mellin hakkas seda rajama 1819. aastal. Seda parki ehivad rauast väravad. Uuem on Mežaparks või Emīlijas parks ja selle rajas 19. sajandi lõpul August von Pistohlkors. Kolmas park on Ainavu parks tallide ümber. Selle pargi juurde kuuluvad linnuaed ja armunute tamm. Neljas park on lossi ja järve vahel asuv Regulārais parks, millele avaneb hea vaade lossi rõdult. Bīriņi mõisa pargid on muinsuskaitse all. Looduskaitse all on kaks laialehist pärna, alleel asuv tamm, Bīriņi must mänd, Armunute tamm, Bīriņi lossipargi tamm, Bīriņi pargi paju, Bīriņi pargi remmelgas, Bīriņi pargi tammed, Bīriņi pargi pärn, Kapeņi pärn, Dore tamm ja Divstari pärn.
Odense Ülikool

Odense Ülikool on ülikool Taanis Odense linnas.
Ülikool on rajatud aastal 1966. Alates 1998. aastast on see osa Lõuna-Taani Ülikoolist, moodustades selle ülikooli suurima osa ehk linnaku.
Lõuna-Taani Ülikool

Lõuna-Taani Ülikool on Taanis asuv ülikool, mis koosneb mitmest ülikoolilinnakust mitmes linnas.
Ülikool moodustati aastal 1998, mil liideti Odense Ülikool ja mitu kõrgkooli.
Heinaste mõis

Heinaste mõis ehk Ainaži mõis (saksa keeles "Haynasch", läti keeles "Ainažu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Volmari kreisis Salatsi kihelkonnas. Praegu asub mõisasüda Lätis Limbaži piirkonnas Heinastes. Peahoone aadress on Kr. Valdemāra iela 43. Hoone ehitati 19. sajandil. 
Ajalugu.
Heinaste mõis rajati aastal 1800, mil ümbruskonna maad eraldati panditud Uue-Salatsi mõisa maadest. Mõis müüdi 70 500 taalri eest kapten Bergile. Mõisa hilisemateks omanikeks oli Meyendorffide suguvõsa. Aastal 1868 ostsid kaks kalapüügiga jõukaks saanud venda toonaselt omanikult krahv Mellinilt 68 000 rubla eest mõisa ära, peahoone võeti kasutusele Heinaste merekooli jaoks.
Mõisa maade saatus on erinev. Osa maadest müüdi Vana-Salatsi mõisale, ülejäänud osa ostis aastal 1879 Oskar von Stryk.
Heinaste mõisa endistel maadel asub Häädemeeste valla Piiri küla.
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 33 mees- ja 58 naishinge. Aastal 1757 oli mõisa suurus 1 ja 1/8, aastal 1823 aga 9/10 adramaad. Aastal 1836 oli adramaid 2 ja 27/60, aastal 1881 aga 7 ja 34/60, lisaks 2 ja 27/60 mõisale kuuluvate talude valduses.
Mõisaansambel.
Häärber oli tagasihoidlik puidust ehitis, mis põles maha 1944. aasta septembris. Aastal 1966 ehitati selle asemele Ainaži algkooli hoone.
Luha tänav (Tallinn)

Luha tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Uue Maailma asumis. Luha tänav algab Koidu tänavalt, ristub Kesk-Ameerika, Väike-Ameerika, Kristiina, Virmalise, Planeedi ja Uue-Maailma tänavaga ning lõpeb Pärnu maanteel.
Luha tänav on oma põhiosas peaaegu loode-kagusuunaline, veidi enne Planeedi tänavaga ristumist pöördub aga itta. Luha tänav on ligikaudu 670 meetri pikkune.
Tänava nimed ja ajalugu.
Luha tänav on kujunenud mitmest eri nimega lõigust. Koidu ja Väike-Ameerika tänava vaheline osa oli Uus-Alimanni tänav (saksa keeles "Neue Alimann-Strasse", vene keeles "Ново-Алиманская улица"), mis 23. jaanuaril 1923 sai uueks nimeks Ämariku tänav. Lõik Väike-Ameerika tänavast praeguse Kesk-Luha tänavani oli Kesk-Luha tänav (saksa keeles "Mittlere Wiesenstrasse", vene keeles "Средне-Луговая улица"). Praeguse Virmalise tänava (endise Rulkoviuse tänava) ja Pärnu maantee vaheline osa oli Alam-Luha tänav (saksa keeles "Untere Wiesenstrasse", vene keeles "Нижне-Луговая улица"). 1925. aastal rajati nende tänavate vahele ühendav lõik ning 27. augustil 1927 nimetati tänav Luha tänavaks. Luha tänav on saanud nime Kristiine heinamaa järgi.
Sierra Club

Sierra Club on vanim ja suurim looduskaitseorganisatsioon Ameerika Ühendriikides.
Selle asutas 1892. aastal San Franciscos šoti päritolu looduskaitseaktivist John Muir, kellest sai organisatsiooni esimene president.
Tänapäeval teeb organisatsioon peamiselt lobitööd rohelise poliitika edendamiseks. Lisaks korraldatakse huvitegevusi ja üritusi, näiteks mägironimist.
Organisatsioonil on üle kahe miljoni liikme.
Aparallactinae

Aparallactinae on madude alamsugukond. Tänapäeval peetakse kõigi alamsugukonda liigitatud madude hammustust mürgiseks. 
Klassifikatsioon.
"Aparallactinae" alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
"Incertae sedis": * "Elapotinus" 
Levila.
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas.
Kirjeldus.
Alamsugukonda liigitatud madude pikkus on 20–110 cm.
Nende hulgas leidub nii munejaid kui ka elussünnitajaid, kuid pesakonnad on väiksevõitu, ligikaudu 10 muna või 10 poega.
Jüri Marran

Jüri Marran (12. veebruar 1937 Tartu – 19. aprill 2021 Elva) oli eesti pedagoog ja maalikunstnik.
Ta sündis aastal 1937 Tartus Tartu Ülikooli füüsikaõppejõu perekonnas. Ta lõpetas aastal 1956 Tartu 5. Keskkooli ja aastal 1961 Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta ühe aasta Kingissepa Keskkoolis füüsikaõpetajana, aastast 1962 pidas ta sama ametit Tartu õhtukeskkoolis. 
Kunstihariduse omandas ta aastatel 1962–1967 Melanie ja Erich Arraku ateljeekoolis. Ta on viljelenud värviküllast lille- ja figuurimaali, portreed ja abstraktset kompositsiooni. Samuti on ta teinud raamatuillustratsioone (Karl August Hindrey "Aovalged aknad", 1995) ja kavandanud lavakostüüme ("Hingede öö", 1995, "Vanemuine"). Lisaks on ta loonud keskkooli füüsika õppevahendiks sarja slaide.
Pere.
Tema ema oli matemaatikaõpetaja Tartu 10. 8-klassilises koolis.
Loo tänav

Loo tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Lille allasumis. 
Loo tänav algab Kibuvitsa tänavalt ja lõpeb Mooni tänaval. Loo tänav on ligikaudu 150 meetri pikkune.
Tänava nimi.
27. augustil 1930 pandi tänavale nimi Nelgi tänav. 25. septembril 1959 sai tänav uueks nimeks Liivanelgi tänav. Praeguse nime sai Loo tänav 22. aprillil 1960. Nimi on valitud seal varem asunud heinamaa tõttu (loog – "mahaniidetud hein").
Erich Arrak

Erich Arrak (24. august 1925 Mõrgi – 26. märts 1997) oli eesti maalikunstnik.
Ta lõpetas aastal 1939 Väimela algkooli, õppis aastatel 1939–1944 Väimela põllunduskeskkoolis ja Võru tööstustehnikumis. Seejärel õppis ta aastatel 1945–1947 Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis ja aastatel 1952–1954 ERKI Tartu osakonnas.
Ta töötas aastani 1951 Võrus teatris "Kannel" ja Lõuna-Eesti Teatris dekoraatorina. Aastatel 1952–1954 oli ta Tartu Kunstimuuseumis restauraatoriks. Aastatel 1960–1967 pidas ta koos abikaasa Melanie Arrakuga ateljeekooli, nende õpilasteks olid teiste seas maalijad Piibe Arrak, Eevart Arrak ja Jüri Marran.
Ta on loonud osalt dekoratiivsusse kalduvaid maastikumaale. Portreedes on ta jäädvustanud peamiselt haritlasi ja loovisiksusi.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli maalikunstnik Melanie Arrak, vend Eevart Arrak.
Pinnaserästiklased

Pinnaserästiklased ("Atractaspidinae") on madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Pinnaserästiklaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
Levila.
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas. 
Kokkupuuted inimestega.
Inimestega kohtuvad need maod harva. Tänapäeval peetakse kõigi pinnaserästiklaste hammustust mürgiseks.
Kirjeldus.
Alamsugukonda liigitatud madude pikkus on 50–100 cm. Kõik emasloomad on suguküpsuse saavutanuna munejad.
Nad on kõik kaevuva eluviisiga. Kui neid välja kaevatakse, siis hammustavad nad esimesel võimalusel.
Mēri mõis

Mēri mõis (saksa keeles "Mehrhof", läti keeles "Mēru muiža", ka "Mēra muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Valga kreisis Palsmane kihelkonnas. Praegu asub see Lätis Smiltene piirkonnas Bilska vallas Mēri külas.
Ajalugu.
Mõis oli varem Zoeckelli suguvõsale kuulunud Palsmane mõisa osa. 1743. aastal eraldati see iseseisvaks rüütlimõisaks ja selle omanikuks sai Heinrich Johann von Zoeckell (1695−1766). Aastal 1781 eraldati sellest Rauza mõis. Heinrichi järeltulijad valdasid mõisa 1902. aastani. Seejärel omandas valduse Riiast pärit Jakob August Häcker (1863−?).
Mõisa suurus.
Bienenstammi andmetel oli mõisa suurus 1816. aastal 1 ja 1/8 adramaad, sellele allus 189 mees- ja 262 naishinge.
Aastal 1758 oli mõisa suurus 1 ja 3/8 adramaad. Aastal 1823 oli selle suurus 7 ja 1/10 adramaad. Ka aastal 1832 oli mõisal sama adramaade arv, aastal 1881 oli neid aga 2 ja 51/80, lisaks allus mõisale 9 ja 3/80 adramaad mõisale kuuluvate talude valduses.
Mõisamaade võõrandamisel oli selle pindala 1464 hektarit.
Karjamõisad.
Mõisa koosseisus oli Latase ("Charlottenberg") ja Vijspuķe ("Wiegehof") karjamõis; mõlemaid on mainitud 1816. aastal. 1778. aastal kuulus mõisale ka Rauza karjamõis, kuid 1781. aastal see eraldati ja sellest sai iseseisev rüütlimõis.
Mõisaansambel.
Häärber ja kõrvalhooned.
Mõisakompleks ehitati välja XIX sajandi lõpul. Erinevad kõrvalhooned (tallid, tõllakuurid, laudad, küün) moodustavad ühtse ansambli. Peahoone valmis aastail 1903–1906, selle lasi rajada toonane omanik Jakob August Häcker (1863−?). Hoone on kahe tiibhoonega, neist ühe juures asub ka nelinurkne torn. Majas asus Birzuļi põhikool, hoone ehitati kooli vajadusteks ümber aastal 1926. Aastal 2009 kool suleti, ent aastal 2011 rajati hoonesse Smiltene piirkonna muuseum.
Park.
Peahoone juures on 12 hektari suurune terrassidel asuv park tiikide süsteemi ja saartega, mis rajati samuti XIX sajandi teisel poolel. Pargis on suur tamm, mis on võra suuruselt Baltimaade suurim.
Lamprophiinae

Lamprophiinae on madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Alamsugukonda "Lamprophiinae" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
Levila.
Nad elavad Sahara-taguses Aafrikas.
Raido Keskküla

Raido Keskküla (sündinud 20. juunil 1970 Kohtla-Järvel) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 1988. aastal Avinurme Keskkooli ja 1992. aastal Tallinna Konservatooriumi lavakunstikateedri (15. lend).
Ta töötas aastatel 1992–2004 Endla teatris näitlejana. Lisaks on ta olnud Päikeseraadio saatejuht ja diktor.
Prosymninae

Prosymninae on madude alamsugukond, millesse liigitatakse üksainus maoperekond "Prosymna".
Suure-Jaani kalmistu

Suure-Jaani kalmistu on kalmistu Suure-Jaanis.
Kalmistule on maetud teiste seas Hans, Joosep, Villem ja Artur Kapp, Johann Köler, Aleksander Mälton, Julius Vaks ja Mart Saar. Mart Saare, Johann Köleri ja Artur Kapi hauad on arvatud ajaloomälestisteks.
Punastest tellistest väravad rajati 1880. aastal.
Kaheksatahulise põhiplaaniga kabel valmis 1912. aastal. Selle projekti koostas Riia Polütehnilise Instituudi arhitektuuriprofessor Wilhelm Gustav August von Stryk ning hoone ehitas Jaan Ots.
Kalmistu lõunanurgas asub terroriohvrite ühishaud, kuhu on maetud viis aastatel 1941 ja 1945 tapetud inimest.
Liivamadulased

Liivamadulased ("Psammophiinae") on madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Liivamadulaste alamsugukonda klassifitseeritakse järgmised maoperekonnad:
Pseudaspidinae

Pseudaspidinae on madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
"Pseudaspidinae" alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
Jaan Rõõmussaar

Jaan Rõõmussaar (7. november 1950 Tallinn – 14. detsember 2020) oli eesti ajakirjanik ja näitleja.
Ta lõpetas 1969. aastal Tallinna 42. Keskkooli ja 1974. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (VI lend, juhendajad Grigori Kromanov ja Mikk Mikiver).
Näitlejana töötas ta aastatel 1974–1977 Lydia Koidula nimelises Pärnu Draamateatris ja aastatel 1977–1982 Eesti Riiklikus Noorsooteatris.
Hiljem töötas ta ajakirjanikuna Eesti Raadios, Kuku Raadios, TV 1-s ja Kanal 2-s. Pärast aktiivset ajakirjanikutööd oli ta Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondise pressiesindaja, lõppeks töötas Tallinna Linnakantseleis linna avalike suhete teenistuses.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1974–1979 abielus Kaie Mihkelsoniga. Nende poeg on oboemängija Nils Rõõmussaar.
Pseudoxyrhophiinae

Pseudoxyrhophiinae on madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Alamsugukonda "Pseudoxyrhophiinae" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad: 
Levila.
Neid madusid võib kohata Aafrikas.
Pärisboalased

Pärisboalased ("Boinae") on madude alamsugukond.Nad on kägistajamaod - igati sobivad saakloomad kägistatakse kehakeerdudega. 
Klassifikatsioon.
Pärisboalaste alamsugukonda klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
Pärismürknastiklased

Pärismürknastiklased on madude alamsugukond. 
Klassifikatsioon.
Pärismürknastiklaste sugukond liigitatakse järgmisteks mao perekondadeks:
Madera maakond

Madera maakond ("Madera County") on maakond USA-s California osariigis.
Maakonna halduskeskus on Madera. 
Maakonna pindala on 5577 km². Veepindala on 45 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 150 865. Aastal 2000 oli elanikke 123 109. 
Ajalugu.
Madera maakond moodustati 1893. aastal Mariposa maakonna lõunaosast. Maakond on nime saanud hispaaniakeelse sõna "madera" ('puit') järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Madera maakonnas oli 123 019 inimest, 36 155 leibkonda ja 28 598 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 22 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 40 387 (keskmine tihedus 7/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 44,3%. 
36 155 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 3,18 inimest ja perekonnas keskmiselt 3,52 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 33 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 91,80 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 86,00 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 36 286 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 39 226 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 33 658 dollarit, naistel 24 415 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 14 682 dollarit. 
21,40% elanikkonnast ja 15,90% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 28,60% alla 18-aastasi ja 9,00% üle 65-aastasi.
Aivo Adamson

Aivo Adamson (sündinud 25. aprillil 1965) on eesti ettevõtlustegelane, riigiametnik. 
Haridus.
Aivo Adamson on lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli raamatupidamise ja finantsanalüüsi erialal (1991) ja täiendanud end Vaasa Ülikoolis. 
Karjäär.
Aivo Adamson oli 1991. aastast Telagi finantsdirektor. 1993. aastast oli ta Hansapanga Pirita kontori juhataja, hiljem panga sisekontrolli osakonna juhataja, administratsiooni direktor ning Hansapanga juhatuse liige (alates 2000). 
2012. aasta juulist on ta Maanteeameti peadirektor.
Aastast 1993 on ta Eesti Vabariigi vannutatud audiitor (tunnistus nr 196)
Isiklikku.
Aivo Adamson on abielus, tal on 2 last. Adamsoni ema on tunnustatud tantsujuht Ilma Adamson.
Madera

Madera on linn Ameerika Ühendriikides California osariigis, Madera maakonna halduskeskus ja suurim linn. Asub San Joaquini orus.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 61 416. Aastal 2000 oli 43 207.
Linn on nime saanud hispaaniakeelse sõna "madera" ('puit') järgi. Asula asutati 1876. aastal, sel ajal oli asula peamine majandusharu metsaraie.
Esimene postkontor avati Maderas 1877 ja 27. märtsil 1907 sai Madera linnaõigused.
Maderas on poolkõrbeline kliima. Keskmine temperatuur jaanuaris on 7,6 °C ja juulis 27,7 °C.. Kõrgeim temperatuur registreeriti 13. juulil 1961, kui oli 47 °C. Madalaim temperatuur mõõdeti 10. jaanuaril 1949, kui oli –9 °C. Sademeid langeb aastas 279 mm. Sademerohkeim aasta oli 1983, kui aastas langes sademeid 562 mm. Sademevaeseim aasta oli 1932, kui aastas langes sademeid 120 mm.
Maderas on sündinud jooksja ja kahekordne olümpiavõitja Lee Evans.
Pavel Irtel

Pavel Irtel (Freiherr von Brenndorff, 1896 Peterburi – 1979 Göttingen) oli Tallinna literaat ja pangatöötaja.
Ta oli Tallinna Poeetide Tsunfti juht.
Ta oli ungari päritolu valgekaardi ohvitser. Tallinnast läks ta Poolasse Brombergi, kus oli saksa armee tõlgiks. Pärast sõda elas Göttingenis.
Anomalepidae

Anomalepidae on madude sugukond.
Klassifikatsioon.
Sugukonna "Anomalepidae" maoperekondi klassifitseeriti varem pimemadulaste ("Typhlopidae") alamsugukonnas. Käesoleval ajal aga eraldi sugukonnana.
Sugukonda "Anomalepidae" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoperekonnad:
Gerrhopilidae

Gerrhopilidae on madude sugukond.
Klassifikatsioon.
"Gerrhopilidae" sugukonda liigitatakse üksainus maoperekond: "Gerrhopilus".
Ahassuumadulased

Ahassuumadulased on madude sugukond.
Klassifikatsioon.
Ahassuumadulaste sugukond liigitatakse järgmisteks alamsugukondadeks:
Püssirohu tänav

Püssirohu tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis. Püssirohu tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõpeb Võistluse tänaval Kalevi Keskstaadioni ääres.
Püssirohu tänav on peaaegu põhja-lõunasuunaline ja ligi 100 meetri pikkune.
Püssirohu tänav kannab praegust nime alates 23. veebruarist 1882. Tänava saksakeelne nimi oli "Pulvergasse" ja venekeelne "Пороховая улица". Tänav sai nime Aafrika tänava (praegu Võistluse tänav) ääres asetsenud püssirohuaida järgi.
Suur-Laagri tänav

Suur-Laagri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 
Suur-Laagri tänav algab Vana-Kalamaja tänavalt, ristub Väike-Laagri tänavaga ja lõpeb Noole tänaval.
Suur-Laagri tänav on põhiosas (alates Väike-Laagri tänava ristmikust) enam-vähem kagu–loodesuunaline ja ligikaudu 280 meetri pikkune.
Suur-Laagri tänav sai nime 1900. aastast. Tänava saksakeelne nimi oli "Grosse Lagerstrasse" ja venekeelne "Большая Лагерная". Tänav on nime saanud seal asunud sõjaväe laagriplatsi järgi.
Väike-Laagri tänav

Väike-Laagri tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. 
Ligi 75 meetri pikkune Väike-Laagri tänav algab Soo tänavalt ja lõpeb Suur-Laagri tänaval.
Väike-Laagri tänav kannab seda nime alates 1900. aastast. Tänav on nime saanud seal asunud sõjaväe laagriplatsi järgi.
Thomas Leslie

Thomas Leslie on ameerika arhitektuuriteadlane, -õppejõud ja arhitekt. 
Leslie on käsitlenud oma artiklites muuhulgas tehnoloogia rolli arhitektuuri ajaloos, rääkides nii peegelklaasist 1890. aastate Chicago arhitektuuris kui ka lennujaamade ümberehitamisest hiidlennukite ajastul.
Haridus- ja elukäik.
Thomas Leslie lõpetas 1989. aastal Illinoisi Ülikooli bakalaureusekraadiga arhitektuuris. Kolm aastat hiljem (1992) kaitses ta Columbia ülikoolis magistrikraadi. 
Leslie on töötanud aastail 1993–2000 arhitektina arhitektibüroos Foster and Partners Londonis, kus osales arhitektina mitme objekti, muuhulgas Omahas asuva Joslyni kunstimuuseumi, Riyadh’is asuva Al Faisliah' keskuse ja Stanfordi Ülikooli kliiniliste teaduste uurimiskeskuse projekteerimisel.
Leslie on 2000. aastast Iowa ülikooli College of Disaini õppejõud ja alates aastast 2011 Pickard Chiltoni arhitektuuriprofessor. Ta peab loenguid komplekssest projekteerimisest, sealhulgas käsitleb hoonete tehnoloogiat ja ajalugu.
Leslie Eestis.
2006. aastal viibis Leslie Eestis ning pidas arhitekti ja inseneri koostöö teemalise ettekande Louis Kahni päevadel Kuressaares 6. ja 7. oktoobril. Selles ettekandes peatus ta lähemalt Kahni ja tema olulisima kaastöötaja August Komendandi suhetel. Ta kirjeldas Kahni kui orkestreerijat, kes üldisemat arhitektuuri eesmärki silmas pidades oskuslikult manipuleeris süsteemide ja nende osadega. Komendant seevastu otsis alati ideaalseid ehituslikke lahendusi; üsna tihti osutusid need Kahni leitud lahendustest tõhusamaks. Seejärel analüüsis Leslie neid maailmaarhitektuuri tähtobjekte, mille puhul Kahni ja ka Komendandi mõju on ilmne.
Tunnustus.
Thomas Leslie pälvis 2013. aastal Rooma Ameerika Akadeemia auhinna Booth Family Rome Prize itaalia arhitekti Pier Luigi Nervi loomingu uurimise eest.
Pimemadulased

Pimemadulased ("Typhlopidae") on madude alamseltsi sugukond.
Klassifikatsioon.
Pimemadulaste sugukonda liigitatakse järgmised alamsugukonnad: 
Nägemismeel ja silmad.
Pimemadulastel on küll kaks silma, kuid neid loetakse peaaegu pimedateks.
Alūksne loss

Alūksne loss ehk Aluliina loss (läti keeles "Alūksnes pilsmuiža", "Alūksnes Jaunā pils" ja "Marienburgas pils") on loss Lätis Alūksne piirkonnas Alūksne linnas aadressil Pils iela 74.
Ajalugu.
1741. aastal kinkis keisrinna Jelizaveta Alūksne oma kantslerile krahv Mihhail Vorontsovile, kes aga sinna elama ei asunud, vaid müüs mõisa juba 1744. aastal Otto Hermann von Vietinghoff-Scheelile. Vietinghoff-Scheelide kätte jäi valdus kuni võõrandamiseni 1920. aastal.
Loss.
Uusgooti stiilis loss ehitati aastatel 1860–1863 Alexander von Vietinghoff-Scheeli ajal. Selle ümber on säilinud mitmed kõrvalhooned: valitsejamaja (endine mõisa häärber), aidad ja aednikumaja. Praegu asub lossis Alūksne muuseum. Hoone on muinsusmälestisena riikliku kaitse all. Aluliina mõisaansambel on samuti riikliku kaitse all. 
Lossikompleks.
Aadressil Pils iela 33 asub riikliku kaitse all olev palmimaja, millest on eraldi riikliku kaitse all veel selle kolme toa interjöör ja rõdupiirded. Riikliku kaitse all on veel mõisavalitseja maja, vana häärber, viinaköök-sotsiaalseltsi maja, tallid, tall-progümnaasium, rotundpaviljon, kelder ja ait. 
Erinevatel aegadel on lossikompleksi aladele rajatud mitmeid linnahooneid. Riikliku kaitse all on pangahoone Brūža iela 1. Regionaalse kaitse all on pood aadressil Pils iela 25a. Kohaliku kaitse all on trükikojaga elumaja Pils iela 27a ja Pils iela 27 ning Brūža iela 4.
Saarel asuvad Aluliina ordulinnuse varemed ja selle territoorium on muinsusmälestistena riikliku kaitse all. Ka Templimäe linnamägi ja asulakoht on riikliku kaitse all. Selle kõrval asuvad keskaegsed kindlustised ja keskaegne kalmistu on regionaalse kaitse all. Kesklinna ja mõisakompleksi aladele jääb ka riikliku kaitse all olev Aluliina kirik. 
Lossipark.
Lossi ümber on suur XIX sajandil rajatud Inglise stiilis park, mis piirneb Alūksne järve rannaga; lossipark on üks liigirikkamaid Lätis. Seal asub XVIII sajandil rajatud regulaarse planeeringuga ampiirstiilis väravatega aed. Pargis on veel mitmeid väiksemaid dekoratiivseid elemente, nagu Aiolose ja Pomona templid, Vietinghoffide mausoleum (arhitekt Johann Wilhelm Krause), laternatega Veneetsia sild, palmimaja, Hiina paviljon, linnupaviljon, Aleksandri paviljon ja Otto von Vietinghoffi graniitobelisk. Parki ja järvesaarel paiknevat Aluliina ordulinnust ühendab puust sild.
Alūksne lossipark on riikliku kaitse all. Pargi aladele jäävad muinsusmälestistest kolonnaad, kivisild, ümartorn, Aiolose tempel, Otto Herman von Vietinghoffi graniitobelisk, Vietinghoffide suguvõsa mausoleum, Aleksandri paviljon, ja jääkelder.
Pargis kasvavatest puudest on looduskaitse all seitse tamme, kuus sangleppa ja valge mänd
Jeff Foxworthy

Jeffrey Marshall "Jeff" Foxworthy (sündinud 6. septembril 1958 Atlantas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja koomik.
Carlos Mencia

Ned Arnel Mencía (sündinud 22. oktoobril 1967 Hondurases San Pedro Sulas) on Ameerika Ühendriikide näitleja, koomik ja kirjanik.
Aldiinid

Aldiinid on Veneetsia trükkali Aldus Manutiuse (itaaliapärane nimekuju Aldo Manuzio, 1449–1515) ja tema järglaste poolt 15. sajandi lõpus ja 16. sajandil trükitud raamatud. Neid peetakse oma aja parimateks trükikunsti saavutusteks.
Aldus Manutius asutas oma kirjastuse ja trükikoja Veneetsias 1494. aastal ning andis sealtpeale välja eelkõige kreeka ja rooma klassikute tuntud töid, sekka ka mõningaid kaasaegsete autorite teoseid. Kirjastus on trükinduse ajalukku läinud mitme uuendusega: nad olid esimesed, kes võtsid kasutusele kursiivi (kaldkirjas trükikirja – sellel oli praktiline põhjus, sest nii mahtus ühe rea peale rohkem tähemärke ja Aldus võttis sellele ka patendi) ja nad olid esimesed, kes hakkasid raamatuid trükkima kaasavõtmiseks mugavas taskuformaadis, väikeses oktaavis. Samuti omistatakse kirjastusele semikooloni kasutuselevõttu trükinduses.
1501. aastal võttis Aldus kasutusele delfiini ja ankrut kujutava logo, mida kirjastuse suure populaarsuse ja prestiiži tõttu hakkasid peaaegu kohe kuritarvitama ka erinevad piraatkirjastused nii Itaalias kui ka Prantsusmaal.
Alduse eluajal anti välja 127 raamatut. Pärast mehe surma 1515. aastal võtsid kirjastamise üle ta lesk Maria ja äi Andrea Torresano, neilt omakorda Alduse poeg Paolo (1512–1574) ja seejärel viimase poeg Aldo (1547–1597), kes jätkas raamatute väljaandmist kuni oma surmani, misjärel kirjastuse tegevus lõppes.
Lombardo Boyar

Lombardo Boyar (sündinud 1. detsembril 1973 El Pasos Texases) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja räppar.
Tompkinsi maakond

Tompkinsi maakond ("Tompkins County") on maakond USA-s New Yorgi osariigis. 
Maakonna halduskeskus on Ithaca. 
Maakonna pindala on 1233 km². Veepindala on 41 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 101 564. Aastal 2000 oli elanikke 96 501. 
Ajalugu.
Tompkinsi maakond moodustati 7. aprillil 1817 Seneca ja Cayuga maakonna osadest. Maakond on nime saanud USA asepresidendi Daniel Tompkinsi järgi.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Tompkinsi maakonnas oli 96 501 inimest, 36 420 leibkonda ja 19 120 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 78 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 38 625 (keskmine tihedus 31/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 3,08%. 
36 420 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,32 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,93 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 29 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 97,60 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 95,20 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 37 272 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 53 041 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 35 420 dollarit, naistel 27 686 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 19 659 dollarit. 
17,60% elanikkonnast ja 6,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 11,00% alla 18-aastasi ja 5,40% üle 65-aastasi.
Xenotyphlopidae

Xenotyphlopidae on madude sugukond, millese liigitatakse üks maoperekond "Xenotyphlops".
Typhlopoidea

Typhlopoidea on madude ülemsugukond, mõnede autorite järgi ka infraselts "Scolecophidia". 
Klassifikatsioon.
"Typhlopoidea" ülemsugukond klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmisteks sugukondadeks ja alamsugukondadeks:
Brevardi maakond

Brevardi maakond ("Brevard County") on maakond USA-s Florida osariigis. Asub Atlandi ookeani rannikul. 
Maakonna halduskeskus on Titusville ja suurim linn Palm Bay. 
Maakonna pindala on 4032 km². Veepindala on 1395 km². 
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 543 376. Aastal 2000 oli elanike arv 476 320. Brevardi maakond on elanike arvult Florida üheksas maakond.
Loodus.
Looduskaitse.
Kaitstavaid alasid on kokku 650 km². Peamiselt loomastiku ja taimestiku kaitseks on loodud föderaalses alluvuses olevaid reservaate (national wildlife refuges). Nende hulka kuuluvad Merritt Island National Wildlife Refuge, Canaveral National Seashore, St. Johns National Wildlife Refuge ja Archie Carr National Wildlife Refuge.
Loomastik.
Seal on leitud 4000 loomaliiki. Imetajatest on tavalisemad kanada saarmas ("Lutra canadensis"), punailves ("Lynx rufus"), valgesaba-pampahirv ("Odocoileus virginianus"), pesukaru ("Procyon lotor"), tava-sooküülik ("Sylvilagus palustris") ja opossumlased ("Didelphidae").
Ajalugu.
Brevardi maakond moodustati 14. märtsil 1844.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmed.
Brevardi maakonnas oli 476 230 inimest, 198 195 leibkonda ja 132 394 perekonda.
Rahvastiku tihedus oli 181 in/km². 
Elamuühikuid ("housing units") oli 222 072 (keskmine tihedus 84/km²). 
Rassiline koosseis oli järgmine: 
Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 4,61%. 
198 195 leibkonna seas oli 
Leibkonnas oli keskmiselt 2,35 inimest ja perekonnas keskmiselt 2,84 inimest.
Elanikud jagunesid ealiselt nii: 
Ea mediaan oli 41 aastat. 
Iga 100 naissoost inimese kohta tuli 95,90 meessoost inimest. Iga 100 vähemalt 18-aastase naise kohta tuli 93,30 meest.
Leibkonna aastasissetuleku mediaan oli 40 099 dollarit, perekonna sissetuleku mediaan 47 571 dollarit. Meeste sissetuleku mediaan oli 36 542 dollarit, naistel 24 632 dollarit. Sissetulek elaniku kohta oli 24 484 dollarit. 
9,500% elanikkonnast ja 6,80% perekondadest elas allpool vaesuspiiri. Kogu elanikkonnast elas allpool vaesuspiiri 13,00% alla 18-aastasi ja 6,50% üle 65-aastasi.
Hortus Litterarum

Hortus Litterarum on Eesti kirjastus.
Kirjastus on asutatud aastal 1991.
Botrops

Botrops ("Bothrops") on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Botropsite perekonda liigitatakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Kirjeldus.
Nad on valdavalt öise eluviisiga maapinnal elavad maod. Üksnes mõned liigid ronivad madalamatele põõsastele või puudele ja osad liigid elavad ka puudel. 
Kõik botropsid on eluspoegijad. Emasloomad toovad suguküpsuse saavutanuna ilmale 20 kuni 86 ("Bothrops asper") maopoega. 
Levila.
Neid võib kohata Kesk-Ameerikas, Lõuna-Ameerika mandril ja Antillidel.
Kokkupuuted loomadega.
Botropsite hammustus on osadele loomadele eluohtlik.
Botropsite perekonda liigitatud maod on inimeste suhtes mürkmadudeks liigitatavad, kuna nende hammustus, olenevalt liigist, võib keskmise kuni raske astmega mürgistusseisundeid esile kutsuda.
Antiseerumi puudumisel võib osadele inimestele surmavaks saada (suremus ligi 7% hammustatuist).
Kaisaka sülje bioaktiivsed tripeptiidid teadusuuringutes.
Kaisaka ("Bothrops atrox") süljest eraldatud tripeptiid evib Parkinsoni tõve rakumudeli kohaselt neurotroofseid ja närvirakke kaitsvaid toimeid, takistades dopaminergiliste neuronite apoptoosi. ·
Söödakultuur

Söödakultuur on loomasöödaks kasvatatav põllutaim.
Eestis on söödakultuuridena kasutusel olnud näiteks söödapeet, mais, galeega, lutsern, mesikas jt.
Reidikai

Reidikai ehk Kuuli Muna on Tallinna lahes Miiduranna sadamast 800 m läänes asuv, 1960. aastate lõpus ehitatud Balti laevastiku laevade tankimiseks mõeldud betoonehitis. 
Reidikai on merealuste torude kaudu ühendatud Viimsi maa-aluse kütusehoidlaga. Kütusehoidla ehitati Reidikaiga samal ajal. Kolme torukujulise ligi 800 meetri pikkuse mahuti kogumaht on üle 50000 kuupmeetri ning need on maa all endiselt alles koos ligipääsu- ja teenindussüsteemidega ning pumbakambritega. Väidetavalt purunesid hoidlat ja tankimiskaid ühendavad torujuhtmed üsna varsti pärast Reidikai rajamist kas kärgkastile ehitatud kai vajumise või muu õnnetuse tõttu, ja reaalselt on seal laevu tangitud kas väga lühikest aega või üldse mitte. 
Rahvapärase nime on kai saanud objekti ehitanud Kirovi-nimelise kalurikolhoosi esimehe Oskar Kuuli järgi. Praegu on Reidikai maha jäetud. Reidikai ümbruses on vee sügavus 10–13 m. Kai mõõtmed veepinnal on 10 x 35 meetrit.
Kalle Raudmets

Kalle Raudmets (sündinud 6. augustil 1969 Paides) on eesti muusik (kitarrist, laulja, helilooja ja sõnade autor).
Ta oli lauluvõistluse Eesti Laul 2013 poolfinalist lauluga "Lune Sournoise".
Ansamblid: Reminders, Vanemõde, Neogeen, Blue Dreams, Blue Dreams Orchestra, Lion Spirit, Metro Luminal, Airi Allvee &amp; After All, Smile, Why Not, Ventilaator, Must Ronk.
CCD-sensor

 
CCD-sensor (lühend ingliskeelsest terminist "Charge-Coupled Device" – 'laengsidestusseadis') on optoelektrooniline kiirgusvastuvõtja, mis muundab optilise kujutise elektrisignaaliks. CCD-sensorit kasutatakse foto- ja videokaamerates, skannerites, teleskoopides ja mujal.
CCD-sensori valgustundlikud elemendid (ingl "photosite") moodustavad maatriksi, s.o tasapinnalise kahemõõtmelise kogumi. Valgustundlikeks elementideks on sisemisel fotoefektil põhinevad fotodioodid. Iga diood genereerib elektrone vastavalt teda tabavate valguskvantide arvule; niisiis tekitab iga element tema valgustatusega võrdelise elektrilaengu. Elementide elektrilaengud juhitakse laengsidestuse põhimõttel samm-sammult mööda elemendiridu järjestikku sensori väljundisse, kus muudetakse laengutele vastavateks pingeteks. Nii kujunev analoogsignaal läheb pärast võimendamist analoog-digitaalmuundurisse.
Vikerkaar (ajakiri 1922)

Vikerkaar oli aastatel 1922–1925 ja 1930–1934 Tallinnas ilmunud noorsooajakiri. 
Ajakiri avaldas palju välismaa noorsookirjanike loomingut.
Vikerlane

Vikerlane on 19. sajandi ilukirjanduses kasutusele võetud mõiste, mis märkis viikingiaegset eesti sõdalast ja meresõitjat.
Vikerlased võib tähendada:
Vastlamängud

Vastlamängud (saksa "Fastnachtsspiele") olid esimesed saksa ilmalikud näidendid. 
Vastlamänge mängiti 14.–16. sajandil Saksa linnade vastlapidustuste ajal. Alates 15. sajandist esitasid neid eeskätt Nürnbergi meistersingerid.
Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest

"Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest" on Veiko Õunpuu 2013. aasta film. 
Filmi (antikangelasest) peategelane on noor algaja kirjanik Fred, kelle nn vabakäiguelu saab ühtäkki piirid, kui ta tüdruksõber Susanna jääb rasedaks ja ütleb talle, et kavatseb lapse saada. Kui Susanna talle selle uudise teatavaks teeb, on ta just vallandatud lehest ning mõtiskleb romaani väljaandmise üle. Tal tuleb otsustada, kas jätkata senisel kursil või alustada uut, kohustustega elu. 
Filmi käis avanädalal vaatamas 3928 vaatajat. 2013. aastal käis filmi Eesti kinodes vaatamas 6237 inimest.
2013. aasta septembri lõpus valis Eesti Oscari-komisjon "Free Range'i" 2014. aasta parima võõrkeelse filmi Oscari kandidaadiks Eestist. Teised kandidaadid, mille seast Õunpuu film valituks osutus, olid "Eestlanna Pariisis", "Deemonid", "Kõik muusikud on kaabakad" ja "Elavad pildid". 
Retseptsioon.
Film tekitas pärast linastumist vastakaid arvamusi nii vormilisest kui ka sisulisest küljest lähtudes. 
Laialt kiideti peategelase osatäitmise eest Lauri Laglet, samuti tema isa kehastanud Peeter Volkonskit. Nii filmiajakirjanik Jaak Lõhmus kui ka Jaan Ruus märkisid, et teema – noorte tööpuudus – on päevakajaline. 
Jaak Lõhmus heitis filmile ette sisulisi vajakajäämisi, mida on varjutatud väga hästi valitud muusikaga. Loo visuaalile allajäämist tajus ka Leo Luks. Filmi sisu ja (muusikalise)vormi ühtsuse ebakõlade kommenteerimisel tõmmati ka paralleele Õunpuu varasemate filmide "Sügisballi" ja "Püha Tõnu kiusamisega", kusjuures need leiti olevat terviklikumad. 
Festivalid.
2014. aastal osaleb film Berliini rahvusvahelisel filmifestivalil Berlinale alamprogrammis "Foorum", kus toimub ka selle rahvusvaheline esilinastus.
Umboja

Umboja on karstialal olev oja, mis lõppeb kurisuga ja seeläbi kaob maa alla.
Tiia Porss

Tiia Porss (sündinud 7. augustil 1954 Kuressaares) on eesti näitleja ja koolitaja.
Ta lõpetas 1973. aastal Kingissepa 1. Keskkooli ja 1978. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri VIII lennu (kursuse juhendaja Kaarin Raid).
Porss töötas 1978–2004 teatris Vanemuine, aastast 1998 oli ta suure maja perenaine, hiljem vabakutseline näitleja. 
Ta on korraldanud alates 2008. aastast Luke mõisapargi hooaja avaüritusi, sh suvelavastusi.
Vabamüürlus Eestis

Eestisse jõudis vabamüürlus aastatel 1771–1773, kui Tallinnas asutati vabamüürlaste loož Isis, kuhu kuulusid põhiliselt saksa ja vene aadlikud, kaupmehed, ametnikud, professorid, vaimulikud ja kunstitegelased. Eestlastest kuulusid sellesse pastor Otto Wilhelm Masing ja muusik Karl Friedrich Karell. Kuni vabamüürluse keelustamiseni Venemaal 1822. aastal tegutses Eestis neli looži.
Eesti Vabariigis loodi 1926. aastal Tallinnas rahvusvahelise ühisvabamüürliku Ordu Le Droit Humain loož Kalevipoeg (üks selle juhte oli Eduard Hubel). Kuulus prantsuse liini, milles aktsepteeriti ka naisi. Gunnar Aarma väitel olid Eesti esimene president Konstantin Päts ja sõjavägede juhataja Johan Laidoner vabamüürlased, kes kuulusid Rootsi looži. 
Vabamüürlaste organisatsioon taasloodi 1992. aastal, mil alustas tegevust loož Fööniks. Aastatel 1992–2007 loodi Eestis kümme looži ja üks uurimisloož, sealhulgas Tallinnas, Tartus, Pärnus, Rakveres, Haapsalus ja Viljandis.
18. mail 1999 asutati Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloož, mis on Eesti loožide keskorganisatsioon. Eesti suurloož rahvusliku ühendusena kuulub suveräänsena ja võrdväärsena tunnustatud suurloožide perre.
Eestis on praegu umbes 900 vabamüürlast. 
Šoti riituses, mis kehtib Eestis, on 33 astet. Yorki riituses on astmeid ehk kraade 11. Šoti riitus keskendub rohkem spirituaalsetele õpetustele ja Yorki riitus teoloogilistele õpetustele. Yorki riitusega on mõtet liituda vaid kristlastel kuna sealsed alamorganisatsioonid nagu Commandery ja Red Cross of Constantine mittekristlasi vastu ei võta.
Eestis tegutseb lisaks Eesti Vabade ja Tunnustatud Vabamüürlaste Suurloožile ka kümmekonna liikmega Egiptuse sugemetega Memphis-Misraimi riituse loož ning ligi 30 liikmega universaalse ehk sega-vabamüürliku (kuhu kuuluvad võrdselt nii naised kui ka mehed) traditsiooniga loožid Aurora Borealis ja harjutusloož Fiat Lux, mis alluvad Itaalia Suveräänsete Vabamüürlaste Ordule.
Genti Ülikool

Genti Ülikool (hollandi keeles "Universiteit Gent", kasutatakse ka nimelühendit UGent) on ülikool, mis asub Genti linnas Belgias.
Ülikool on asutatud 1817. aastal.
Kuni 1830. aastani jagati õpetust ladina keeles. Siis võttis selle koha üle prantsuse keel. 1906. aastal hakati andma esimest hollandikeelset õppeainet ja alates 1930. aastast on õppekeeleks hollandi keel. Genti Ülikool oli esimene hollandi õppekeelele üle läinud õppeasutus Belgias.
See on üks Flandria suuremaid ülikoole. Ülikoolis õpib 41 000 üliõpilast, töötajaid on 9000.
Ülikooli juures on töötanud orgaanilise keemia rajajad Friedrich August Kekulé ja Adolf von Baeyer.
Ülikooli vilistlastest on Nobeli auhinna saanud Corneille Heymans ja Maurice Maeterlinck.
Emassuguelundid

Emassuguelundid (ladina keeles "organa genitalia feminina") on nii sisemised ((kõhu)seesmised)("organa genitalia feminina interna") kui välimised (silmaga nähaolevad) ("organa genitalia feminina externa") emastele omased anatoomilis-füsioloogilised ja paljunemisorganid, mis moodustavad koos kuseelunditega tervikliku kuse-suguelundkonna ehk urogenitaalsüsteemi ("apparatus urogenitalis"). 
Klassifikatsioon.
Imetajad.
Emassuguelundite morfoloogia, klassifikatsioon ja anatoomiline nomenklatuur võivad loomaliigiti ja indiviiditi erineda. 
Emassuguelundid on: