tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Palandniidü lump

Palandniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Kapera külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 889 m.
Ando Palojärv

Palojärv (ka Ando Palojärv, Saaluse Palojärv, Ando järv, Piirijärv, Paloveere järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 555 m.
Piirijärv

Piirijärv on mitme järve nimi:
Oroniidü lump

Oroniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170 m.
Kaarniidü lump

Kaarniidü lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 276 m.
Oroniidü Alalump

Oroniidü Alalump (ka Oroniidü lump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 170 m.
Küläoro järv

Küläoro järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Külaoru külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 593 m.
Kolmõpinijärv

Kolmõpinijärv (ka Juraski tiigid) on järv Võru maakonnas Võru vallas Juraski külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 498 m.
Häälijärv

Häälijärv (ka Külma järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma ja Uue-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 408 m.
Murojärv

Murojärv (ka Külma järv, Mooru järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Külma külas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 490 m.
Vakari järv

Vakari järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Vakari külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 274 m.
Põldalotsõ järv

Põldalotsõ järv (ka Põldalune järv, Soomäe järv, Põldealune järv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Ihatsi ja Saika külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 781 m.
Alfred Lillema

Alfred Lillema (sünninimi Alfred Blumberg; 25. juuli 1897 Lepiksaare küla, Avinurme vald – 13. detsember 1965 Tallinn) oli eesti mullateadlane.
Ta õppis Mustvee Algkoolis. 1918. aastal lõpetas ta Pihkva Maamõõdu Kooli. 1933. aastal lõpetas Tallinna Kõrgema Tehnikumi alamastme.
1955. aastal kaitses ta põllumajandusteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti NSV mullastik ja mullastiku valdkonnad".
Aastatel 1919–1923 oli ta sõjaväkke mobiliseerituna sõjaväe topograafia-hüdrograafia osakonna joonestaja-kartograaf. Aastatel 1923–1940 oli ta Põllutööministeeriumi vanem-maahindaja, 1940–1941 Eesti NSV Põllutöö Rahvakomissariaadi maakorraldaja ja insener, 1941–1943 Põllumajanduse Keskvalitsuse vanem-maahindaja ja mullastiku kaardistaja. 1943–1944 oli ta Tööstuse Uurimise Instituudi geoloogia osakonna vanemtehnik-muldade kaardistaja, 1944–1947 oli ta Eesti NSV Tööstuse Teadusliku Uurimise Keskinstituudi maavarade osakonna vanem teaduslik töötaja, 1947–1952 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Põllumajanduse Instituudi teaduslik töötaja, 1952–1956 Eesti NSV Teaduste Akadeemia Taimekasvatuse Instituudi teaduslik töötaja, 1956–1960 Eesti Maaviljeluse ja Maaparanduse Teadusliku Uurimise Instituudi mullauurimise osakonna juhataja.
Mullateadlasena piiritles ta mullastiku valdkondi, koostas uue ja täpsema Eesti mullastikukaardi mõõtkavas 1:400 000 ja algatas põllumajandusmaa laiaulatusliku hindamise Eestis.
Ta on maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Avinurme keskuses avati 1987. aastal tema 90. sünniaastapäeva puhul mälestuskivi.
Horoski järv

Horoski järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Horoski külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 287 m.
Kalda järv

Kalda järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Horoski ja Mallika külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 525 m.
Käpämäe järv

Käpämäe järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Käpa külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 662 m.
Käpämäe land

Käpämäe land on järv Võru maakonnas Võru vallas Käpa külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 422 m.
Poksi järv

Poksi järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 836 m. Veekogus on 1 saar.
Viro land

Viro land on järv Võru maakonnas Võru vallas Voki külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 255 m.
Varõssõ järv

Varõssõ järv (ka Varese järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Paloveere külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 366 m.
Leoski järv

Leoski järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Leoski külas. Veekogu pindala on 1,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 581 m.
Purka järv

Purka järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Purka külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 670 m. Veekogus on kaks saart.
Alasulg

Alasulg (ka Trolla Alasulg) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Trolla külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459 m.
Linnasjärv

Linnasjärv (ka Kirikumäe Linajärv) on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Mauri külas ja Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 514 m.
Pundsu Mudajärv

Mudajärv (ka Pundsu Mudajärv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kirikumäe külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 204 m.
Kelläri järv

Kelläri järv (ka Kellari järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 713 m.
Luiga lump

Luiga lump (ka Kündja tiik) on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 268 m.
Kaloga järv

Kaloga järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Kündja külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 536 m.
Toomõ järv

Toomõ järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Vana-Saaluse külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 174 m.
Rauba järv

Rauba järv on järv Võru maakonnas Võru vallas Jeedaskülas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1286 m. Veekogus on 1 saar.
Kirbu järv

Kirbu järv on järv Võru maakonnas Rõuge vallas Hämkoti külas. Veekogu pindala on 2,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 788 m.
Tserebi järv

Tserebi järv (ka Tserepi järv, Viitka järv) on järv Võru maakonnas Setomaa vallas Tserebi külas ja Võru vallas Viitka külas. 
Veekogu pindala on 2,8 ha. 
Veekogu kaldajoone pikkus on 786 m.
Suulätte lump

Suulätte lump (ka Pustuse järv) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 656 m.
Kapstoja lump

Kapstoja lump (ka Kapstoja veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 3,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1353 m. Veekogus on 1 saar.
Suur Kasvandulump

Suur Kasvandulump on järv Võru maakonnas Võru vallas Saarde ja Viitka külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 636 m.
Väikene Kasvandulump

Väikene Kasvandulump (ka Väike Kasvandulump) on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1697 m. Veekogus on neli saart.
Laustoja lump

Laustoja lump (ka Viitka veehoidla) on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa ja Viitka külas. Veekogu pindala on 4,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1395 m.
Pärgi lump

Pärgi lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 492 m.
Uigumäe lump

Uigumäe lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 441 m.
Pikässuu lump

Pikässuu lump on järv Võru maakonnas Võru vallas Vatsa külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 283 m.
Puustuslump

Puustuslump on järv Võru maakonnas Võru vallas Viitka külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1032 m. Veekogus on kaks saart.
Anne Värvimann

Anne Värvimann (sündinud 15. augustil 1977) on eesti vandeadvokaat. 
Ta sai tuntuks noore lauljana, kui esitas duetis Riho Sibulaga 1996. aastal laulu "See päev on teel". 
Värvimann on kaasa teinud ka teistes lauludes. Ta oli Eestit esindanud "Kaelakee hääle" taustalaulja 1996. aastal Eurovisiooni lauluvõistlusel Oslos. 1997. aastal esines ta koos Maarja-Liis Ilusa ja Hanna-Liina Võsaga "Eurolaulu" saates, lauldes tausta laulule "Aeg". 
7. veebruaril 1997 võistles ta 19-aastaselt Eesti Televisiooni saates "Kaks takti ette". 
Advokatuuri liige on ta alates 18. septembrist 2012 ja vandeadvokaat alates 11. veebruarist 2014.
Sofja Janovskaja

Sofja Aleksandrovna Janovskaja (vene keeles Софья Александровна Яновская; sündinud Неймарк "Neumark"; 31. jaanuar 1896 Pružany — 24. oktoober 1966 Moskva, NSV Liit) oli vene matemaatik, filosoof, pedagoog ja nõukogude matemaatikafilosoofia koolkonna looja.
Janovskaja on läinud ajalukku eelkõige kahe saavutusega. Ta avastas Karl Marxi matemaatilised käsikirjad, mille vene tõlke ta avaldas 1933. aastal, saades selle eest 1935. aastal doktorikraadi. Sellega rajas ta nõukogude koolkonna matemaatikafilosoofias ning mõjutas ka Hiina matemaatika arengut. Veel olulisem on aga tema panus analüütilisse filosoofiasse: 1935. aastal veenis ta Moskvat külastanud Ludwig Wittgensteini, et see ei asuks elama Nõukogude Liitu, nagu oli algselt kavatsenud. Selle saavutuse tagajärgi filosoofia ajaloole on raske üle hinnata.
Marxi käsikirjade avaldamise ja töö eest nõukogude filosoofia arendamisel autasustati Sofja Janovskajat Lenini ordeniga.
Riigi äriühing

Riigi äriühing on äriühing, mil aktsiaseltsi puhul kuulub riigile kõik aktsiatest või osaühingu puhul on riik ainuosanik.
Riigi äriühingute kõrval eristatakse ka riigi osalusega äriühinguid, millisel juhul kuulub riigile vähemalt üks aktsia või osa.
Nikolai Dilaktorski

Nikolai Dilaktorski (26. detsember 1902 – 9. aprill 1983) oli vene rahvusest Eesti geoloog ja tehnikateadlane.
1951. aastal kaitses ta Leningradis geoloogia-mineraloogia doktori kraadi.
Ta töötas Eesti NSV Riikliku Ehituskomitee Ehituse Teadusliku Uurimise Instituudi osakonnajuhatajana.
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema poeg oli võrkpallur Stanislav Dilaktorski.
Magnus Johann von Bock

Magnus Johann von Bock (1730–1807 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa maanõunik ja riiginõunik, sõjaväelane ning mõisnik.
Tema isa oli Saare mõisa mõisnik Otto Wilhelm von Bock (1696–1752) ja ema Sophia Helena von Plater. Vanima pojana päris ta Tartumaa Maarja-Magdaleena kihelkonna Saare mõisa. 
Riiginõukogu liikmena pälvis von Bock Venemaa keisririigi kõrguselt neljanda teenistusastme – tema ekstsellents tegelik riiginõunik. 
1780. aastal ostis ta apteeker Lincki krundi Tartus ja ehitas sinna 1780. ja 1790. aastal kaks maja – niinimetatud von Bocki majad, mille saale kasutas Keiserlik Tartu Ülikool taasavamisaktuseks 1802 ja esimestel taasavamisjärgsetel aastatel. 
1787. aastal omandas ta ka Kudina mõisa ja Jõe mõisa Tartumaal Maarja-Magdaleena kihelkonnas.
FOTIS

FOTIS on Rahvusarhiivi fotoinfosüsteem. Infosüsteemi on koondatud Rahvusarhiivis ja Tallinna Linnaarhiivis säilitatavate fotode kirjeldused, seejuures on arvukalt fotosid ka ise infosüsteemis digiteerituna.
Rahvusarhiivi vanimad fotod on pärit 19. sajandi teisest poolest ja need on saadud isikute ja seltside arhiividest.
ICOMOSi Eesti komitee

ICOMOSi Eesti komitee on Rahvusvahelise Kinnismälestiste Nõukogu (ICOMOS) Eestis tegutsev rahvuslik komitee.
Eesti komitee asutamise üleskutse ilmus 14. veebruaril 1992 ajalehes "Sirp". Ettevalmistava toimkonna nimel oli üleskutse allkirjastanud Jaan Tamm. 27. veebruaril 1992 tuli kokku asutav koosolek, milleks valmistas põhikirja projekti ette Kaur Alttoa juhitav 7-liikmeline töörühm.
Komitee tegutses alates sellest ajast seltsinguna, toona nimetati seda "ICOMOSi Eesti Rahvuskomiteeks". 1990. aastatel juhtisid esimehena komitee tööd nii Jaan Tamm kui ka Kaur Alttoa. Viimane esimees oli aastatel 2006–2009 Juhan Kilumets.
2009. aastal alustati tööd mittetulundusühinguna. Aastatel 2009–2012 oli ICOMOSi Eesti komitee esimees Robert Treufeldt, aastatel 2012–2021 oli Riin Alatalu, alates 2021. aastast on Ave Paulus.
ICOMOSi Eesti komitee liikmed on järgmised::
Aastatel 1992–2009 oli komitee liige Jevgeni Kaljundi (suri 2011), 1992–2013 Aet Maasik (suri 2013), 1992–2013 Heino Uuetalu (suri 2013), 1992–2013 Jaan Tamm, 1992–2015 Ants Kraut, 1992–2015 Ira Einama, 1992–2015 Hain Toss (suri 2015), 1992–2015 Kaur Alttoa, 2013–2019 Joosep Metslang ja 1993–2021 Kalli-Maia Holland (suri 2021).
Saksa okupatsioon Lätis (1915–1918)

Saksa okupatsioon Lätis oli Läti ala okupeerimine Esimese maailmasõja käigus. See algas 1915 Saksa vägede sissetungiga Lätti ja lõppes Läti Vabariigi väljakuulutamisega 1918.
Infobalt

Infobalt on registreeritud ühing, mis tegeleb Balti riikide kultuuri vahendamisega Saksamaale. Ühing tegutseb alates 1990. aastast. 
Ühingu kontor asub Saksamaal Bremenis.
Ühing korraldab muu hulgas alates 2012. aastast Saksamaal toimuvaid Eesti filmipäevi.
Lohu tänav (Viljandi)

Lohu tänav on tänav Viljandis Uueveski linnaosas.
Tänav algab Lembitu puiesteelt, suundub kirdesse ja lõppeb Saare tänaval.
Tänava pikkus on 327 m.
August Kook (politseinik)

August Kook (8. juuni 1907 Alatskivi vald, Tartumaa – 16. detsember 1941 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti jurist ja politseikomissar.
Ta töötas Tartus ja Narvas politseikomissarina. 1940.aastal alandati kaevuriseisundisse ja töötas Narvas kaevurina. 
14. juunil 1941 kell kolm öösel tungis nende koju NKVD koos manukatega. Algas läbiotsimine. Perekond (abikaasa Valli Gerta Kook, 4-aastane tütar Malle Kook ja 2-aastane poeg Jüri Kook) deporteeriti oma kodust Kiviõlis ja viidi kogumispunkti Narvas. Sealt edasi laaditi ema ja lapsed ühte ja isa August Kook teise vagunisse ning küüditati Siberisse. Veel sama aasta lõpus suri August Kook südamepuudulikkuse tagajärjel Uraali vangilaagris.
Fábio Deivson Lopes Maciel

Fábio Deivson Lopes Maciel (mängijanimi Fábio; sündinud 30. septembril 1980 Nobreses) on Brasiilia jalgpallur, väravavaht. Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Fluminense.
Fábio alustas klubikarjääri União Bandeirantes. 1998. aasta hooajal mängis ta Atlético Paranaenses. Cruzeiroga liitus ta esmakordselt juba 1999. aastal, kuid ta sai klubi meeskonnas mänguaega väga harva. Järgmisel aastal suundus ta Vasco da Gamasse, kus mängis kuni 2004. aastani.
Aastal 2005 suundus ta tagasi Cruzeirosse ning oli seejärel 17 hooaega järjest klubi põhiväravavaht. Ta on kõige enam mänge klubi meeskonnas pidanud mängija – kokku 955 mängu. Brasiilia kõrgliigas on ta pidanud üle 596 mängu ja on sellega liiga kõigi aegade rekordiomanik. Aastatel 2013 ja 2014 tuli ta Cruzeiroga Brasiilia meistriks. Hooaegadel 2010 ja 2013 valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2022. aasta jaanuaris liitus ta Fluminensega. Fluminense meeskonnas debüteeris ta 4. veebruaril 2022 mängus Audaxi vastu, saades 41 aasta ja 120 päeva vanuselt Fluminense läbi aegade vanimaks mängijaks.
Koondisekarjäär.
1997. aastal tuli Brasiilia alla 17-aastaste koondisega noorte maailmameistriks.
Ta oli Brasiilia koondise varuväravavaht 2003. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2004. aasta Copa Américal.
Lutsu tänav 5

Lutsu tänav 5 (ka Villa Engelhardt) on elamu ja ehitismälestis Viljandi kesklinnas aadressil Lutsu tänav 5 / Pikk tänav 25.
Heimatstiilis hoone on näide arhitekt Rudolf von Engelhardti loomingust.
Hoone on kahekorruseline, esimene korrus on liigendamata ja kaetud pritskrohviga, teine korrus on liigendatud vähvärgiga.
Fassaadi kaunistab teisel korrusel asuv kolmnurkviiluga kaetud lodža.
Hoone keskne ruum on kaht korrust läbiv trepihall, millest avaneb tänavafassaadile piklike akende rida. 
Hoonel on ka ühekorruseline abiruumidega osa.
Hoones algsest juugendstiilis sisekujundusest on säilinud trepihalli talalagi ja trepipiire, raamuksed, kahhelahjud ja muud pisidetailid.
Hoonet on selle endise omaniku, Viljandi linnapea ja hoone arhitekti venna Otto Engelhardti järgi nimetatud ka Villa Engelhardtiks.
Ajalugu.
19. sajandi alguses asus krundi kohal heinamaa. 1832. aasta linnaplaan näitab hoone asukohas Lutsu ja Juudi (praegu Pikk) tänava nurgal kahte krunti. Tollal parun R. von Radloffile kuuluvale kinnistule on praeguse hoone asukohale esialgne elamu ehitatud 1860-1862. aasta paiku, see kajastub ka 1866. ja 1875. aasta linnaplaanidel. 1906. aastal müüs paruness Louisa von Radloff kinnistu linnapea Otto Engelhardti abikaasale paruness Elisabeth von Engelhardtile, kes oli paar aastat varem ostnud ka naaberkinnistu.
Hoone ehitusliku ajaloo kohta pole andmeid säilinud.
Eesti iseseisvumisel kolisid Engelhardtid Saksamaale ja 1921. aastal müüsid ka kinnistu.
Eesti kaunis kodu

Eesti kaunis kodu on Eesti Kodukaunistamise Ühenduse korraldatav konkurss, kus selgitatakse Eesti kaunemaid kodusid.
Konkurssi korraldatakse aastast 1999. Aastani 2004 kandis see nime "Kaunis kodu". Seejärel 2005–2011 kandis see nime "Kaunis Eesti kodu" ja aastast 2012 kannab see nime Eesti kaunis kodu.
Konkurssi raames toimub ka alakonkurss nimega "Energiasäästlik kaunis kodu" (2012–2014 oli see omaette konkurss).
Palivere Laste- ja Noortekodu

Palivere Laste- ja Noortekodu oli aastatel 1994–2013 Lääne maakonnas Taebla vallas Vidruka külas endisaegse Palivere mõisas tegutsenud laste- ja noortekodu. 
Aastatel 1923–1960 tegutses Palivere mõisas Eesti Lastekaitse Ühingu Palivere lastekodu. Seejärel tegutses sealsamas Palivere Eriinternaatkool.
1990. aastal jäid esimesed internaatkooli lõpetanud, kes muidu oleksid pidanud minema vanadekodusse, kooli juurde edasi. Nad hakkasid tegema majapidamistöid, hoidsid korras territooriumi ja hoolitsesid koduloomade eest. 1992. aastal tekkis küsimus, kuhu rajada Läänemaa lastekodu. Otsustati taastada õigusjärgne lastekodu Paliveres. Samal aastal paigutati esimesed neli last lastekodurühma. Elamine ja toitlustamine toimus internaatkooli kuludega. Töötegijaid noori, st neid, kes olid pärast internaatkooli lõpetamist otsustanud paigale jääda, oli Paliveres sel ajal juba kümmekond. 1993. aastal võeti päevakorda Palivere Laste- ja Noortekodu loomine. Remonditi korterid, kus kasvandikud said perena elada, ja osteti põllumajandustehnikat. 1994. aastal kinnitatigi Palivere Laste- ja Noortekodu põhimäärus.
2012. aastal otsustati Haapsalu Väikelastekodu ning Palivere Laste- ja Noortekodu tegevus eraldi asutustena lõpetada. Nende haldamiseks loodi SA Haapsalu Hoolekandekeskus.
Palivere lastekodu

Palivere lastekodu oli endisaegses Palivere mõisas aastatel 1923–1960 tegutsenud lastekodu.
Lastekodu asutas Eesti Lastekaitse Ühing. Esialgu pidi see mahutama 50 last, kui juba 1926. aastal oli kasvandikke 60. 1939. aastal koliti lastekodu Tallinna, sest Palivere mõisas hakati majutama NSV Liidu sõjaväelasi. 1942. aastal avati lastekodu taas.
1960. aastal otsustati Palivere lastekodu sulgeda. Seal elanud lapsed saadeti laiali teistesse Eesti lastekodudesse. Senistesse lastekodu ruumidesse rajati Palivere Eriinternaatkool.
Kuldne Kilpkonn

Kuldne Kilpkonn (vene keeles Золотая черепаха; inglise keeles "The Golden Turtle") on Venemaal peetav iga-aastane rahvusvaheline interaktiivne metsiku looduse festival. 
Festival toimub Venemaa Föderatsiooni kultuuriministeeriumi, Venemaa Föderatsiooni loodusressursside ja ökoloogia ministeeriumi, Ülevenemaalise Looduskaitse Ühingu ja Vene Geograafiaseltsi egiidi all.
Festivali korraldatakse alates 2006. aastast. Toimumiskohaks on kultuurilis-meelelahutuslik kompleks ArtPlay SPb Peterburis. Korraldajate väitel on tegemist esimese sellelaadse festivaliga maailmas. Festivali raames toimuvad loomingulised konkursid, meistriklassid, videoinstallatsioonid, loengud ja kontserdid. Festivali suurim projekt on rahvusvaheline fotograafia-, maalikunsti ja disainikonkurss "The Golden Turtle". 10 aasta jooksul on tuhanded autorid 130 riigist konkursile saatnud hindamiseks kokku enam kui 100 000 tööd. 2017. aastal esitasid 2555 autorit 92 riigist konkursile oma tööd, sealhulgas 1895 fotograafi 81 riigist. Osalejate seas osutusid populaarsemateks kategooriad: maastik, loomaportreed ja "loomade käitumine".
Bonava

Bonava aktsiad on noteeritud Stockholmi börsil Nasdaqi nimekirjas.
Ümarlaud

Ümarlaud (inglise "round table") on ümmargune laud, millel sellise kuju tõttu puuduvad küljed. Sellise laua taga istudes pole ühelgi isikul privilegeeritud positsiooni ja kõiki isikuid arvestatakse võrdsetena. Ümarlaua tähendus pärineb kuningas Arthuriga seotud legendist, kus tema Cameloti lossis arutasid rüütlid asju ümarlaua taga.
Tänapäeval kasutatakse ümarlaudu näiteks konverentsidel, kus osaleb palju osapooli.
Ilme

 
Ilme on eesti naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ilme 1085 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 172. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Ilme vanuserühmas 80–84, kus neid on 10 000 elaniku kohta 39,74 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 19,77. Ilme on keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 71).
Küberväejuhatus

Küberväejuhatus (KüVJ) on Eesti kaitseväe väejuhatus, mille põhiülesandeks on operatsioonide, seehulgas küberkaitse ja küberründe, läbiviimine küberruumis Kaitseministeeriumi vastutusalas juhtimistoetuse korraldamiseks.
Väejuhatus loodi 1. augustil 2018.
Eesti lähtub oma küberväejuhatust arendades maksimaalselt alliansi huvidest ning vajadustest. Kaitseminister Jüri Luik sõnul kavatseb Eesti anda oma kübervõimed vajadusel NATO käsutusse.
Struktuur.
Küberväejuhatuse struktuuriüksusteks on:
Teenistujad.
Väejuhatuse kogusuuruseks on planeeritavalt ligi 600 inimest.
Esmane värbamiskoht on ajateenijad, keda õpetatakse nullist välja. “Kui on kindel huvi ajateenistus küberväejuhatuses teha, tasuks vabatahtlikult Kaitseressursside Ametisse minna,” rääkis küberväejuhatuse staabiülem major Silver Andre intervjuus Geeniusele.
Plaanide järgi saavutab väejuhatus täieliku töövõime aastaks 2023 ja väejuhatuses hakkab esialgu töötama umbes 300 inimest. Väejuhatusse luuakse juurde 60 uut töökohta, ülejäänud pärinevad praegustest kaitseväe üksustest, mis koonduvad küberväejuhatuse alluvusse. Tulevikus plaanitakse erinevate operatsioonide läbiviimisel kasutada ka kuni 200 IT-teadmistega ja teiste seotud oskustega ajateenijat.
Inimõiguste ümarlaud

Inimõiguste ümarlaud on Eestis inimõiguste temaatikaga tegelevate valitsusväliste organisatsioonide võrgustik (ümarlaud). Ümarlaua eesmärk on muu hulgas edendada koostööd valdkonnaga tegelevate organisatsioonide vahel.
Esimene ümarlaud toimus 16. veebruaril 2012.
Marge

Marge on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Marge 1563 naisel. Ilme on Eestis populaarsuselt 118. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Marge vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 38,15 ning Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,17. Marge on keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus on 45).
Põlevkivielektrijaam

Põlevkivielektrijaam on elektrijaam, kus soojusenergia saadakse põlevkivi põletamisest. 
Eestis asub kaks maailma suurimat põlevkivielektrijaama (Eesti elektrijaam, Balti elektrijaam).
Nõukogude Palee

Nõukogude Palee, ka Nõukogude Maja, (vene keeles Дворец Советов) oli NSV Liidu Ülemnõukogu esindushoone projekt, mis jäi ellu viimata.
Hiigelhoone Moskvas oli mõeldud NSV Liidu Ülemnõukogu (kuni 1938. aastani NSV Liidu Kesktäitevkomitee) istungjärkude ja massiürituste korralduskohaks. Arhitekt Boriss Jofani projekti järgi pidi kõrghoone koos tipus oleva saja meetri kõrguse Lenini skulptuuriga (autor skulptor Sergei Merkulov) olema 415 meetrit kõrge (toona oli kõrgeim hoone maailmas 381-meetrine Empire State Building). Paleest pidi saama uue nõukogude Moskva keskus ja maailma kõrgeim hoone.
5. detsembril 1931 õhiti Päästja Kristuse katedraal. Varsti pärast varemetest puhastamist algasid ehitusobjektil eeltööd. Nõukogude Paleed ehitati kuni sõja alguseni, seejärel objekt külmutati.
Arhitektuurikonkursid.
Korraldati mitu konkurssi. 1931. aasta veebruarist maini peeti eelkonkurss. Sama aasta juulist detsembrini toimus avatud üleliiduline konkurss. Sellele konkursile esitati 24 võistlustööd välismaalt: 11 tööd Ameerika Ühendriikidest, 5 Saksamaalt, 3 Prantsusmaalt, 2 Hollandist. Eestist, Šveitsist ja Itaaliast laekus 1 töö. Välisarhitektidest olid tuntumad tegijad Le Corbusier, Erich Mendelsohn, Walter Gropius ja Hans Poelzig. Enamik konkursile laekunud töid olid lahendatud kas konstruktivistlikus või stalinistliku ampiiri stiilis. Selle konkursi võitis Boriss Jofani töö, kuid korraldati veel üks kinnine konkurss 1932. aasta augustist 1933. aasta veebruarini, millest kutsuti osa võtma eelmise konkursi paremik. 1933. aasta mais tunnistas žürii parimaks Jofani töö. Juunis määrati ta Nõukogude Palee peaarhitektiks. Järgnenud projekteerimise käigus tehtud muudatustest oli olulisim hoone kõrguse muutmine 250 meetrilt 415 meetrile. Hoone tööprojekt pidi valmima aasta lõpuks. Hoone ehituse algus määrati 1934. aasta aprilli. 
Eesti arhitektide osalemine konkursil.
Ainus teadaolev Eesti arhitektide osalemine moodsa arhitektuuri ajaloos olulisel konkursil on August Volbergi ja Edgar Velbri võistlusprojekt Nõukogude Maja konkursil.
Tartu elektrijaam

Tartu elektrijaam (ka Tartu Elektrijaam) on Gren Tartu AS kõige olulisem tootmisüksus, liigilt koostootmisjaam. 
Jaam valmis 2009. Seal saadakse energiat hakkpuidu põletamisest.
Jaama elektriline võimsus on 25 MW ja soojuslik võimsus on 50 MW. Töötajate arv on 73.
Otto von Engelhardt

Moritz Alexander Otto von Engelhardt (11/23. september 1860 Tartu – 7. detsember 1931 Baieri) oli Liivimaa advokaat ja Viljandi linnapea.
Engelhardti isa oli teoloog ja õppejõud Gustav Moritz Constantin von Engelhardt. 
Otto von Engelhardt lõpetas Tartu Ülikooli õigusteaduskonna 1886. aastal, pärast seda kolis Viljandisse, kus töötas advokaadina. 
Engelhardt ehitas Viljandisse elamu Villa Engelhardt (Lutsu tänav 5), mille projekteeris tema vend Rudolf von Engelhardt.
Viljandi linnapea.
1898. aastal valiti Engelhardt Viljandi linnapeaks ja selles ametis oli ta 1917. aastani, samuti ka aastal 1918. Ühtlasi oli ta Viljandi viimane sakslasest linnapea. Tema valitsemisajal ehitati linna tapamaja, elektrijaam, kanalisatsioon ja veevärk.
Engelhardt oli ka Liivimaa linnade saadik Vene Riigiduumas.
Eesti iseseisvumise käigus tõugati Engelhardt linnapea kohalt ja ta kolis Saksamaale.
Panga tamm

Panga tamm on looduskaitsealune tamm, mis asub Pärnumaal Lääneranna vallas Karinõmme külas Oidrema-Lihula teeristil Oidrema Pangamäel.
1936. aastal sai Panga tammest Pärnumaa esimene looduskaitsealune puu. Praeguseks on sel vanust üle 300 aasta. Legendi kohaselt olla tamm sündinud tõrust, mis lendas Pangamäele Rootsi kuninga Karl XII hobuse kabja alt.
Looduskaitse alla võtmise ajal oli Panga tammel Postimehe andmeil rinna kõrgusel 302 cm ümbermõõtu, see asus Nõmme (Karinõmme) külas Kadariku talu maal. Keskkonnaagentuuri andmebaasi kohaselt oli tamme ümbermõõt 2007. aastal T. Aasma teatel 381 cm (1.3 m kõrgusel) ja kõrgus 14,5 m (40 m), võra läbimõõt 19 m ning seisund rahuldav, kuid halvenemas; maakatastri ja Hendrik Relve teatel oli ümbermõõt samal kõrgusel aga 370 cm ja kõrgus 17 m ning 1998. aasta Eesti põlispuude projekti teatel ümbermõõt 373 cm ja kõrgus 16 m. Tamm asub Panga mäel (eramaal) ning paikneb umbes 20 m kaugusel Lihula-Pärnu maanteest, väiksemal eraldatud rohumaal metsa serval. Panga tamme kirjenumber registris on KLO4000396.
Liise järv

Liise järv (ka Reidle paisjärv, Säre veehoidla) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Säre külas. Veekogu pindala on 4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1333 m.
Sulaoja lump

Sulaoja lump (ka Oe tiigid) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 334 m.
Jaugamõisa järv

Jaugamõisa järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 653 m.
Küüdre järv

Küüdre järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Kaika külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 306 m.
Mõtskonna järv

Mõtskonna järv (ka Antsla Mõtskonna järv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Haabsaare külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 704 m. Veekogus on 1 saar.
Kõomäe järv

Kõomäe järv on järv Võru maakonnas Antsla vallas Soome külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 594 m.
Kalme veskijärv

Kalme veskijärv (ka Kalme paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1085 m.
Holdre Vanaveski järv

Vanaveski järv (ka Holdre Vanaveski järv, Vanaveski paisjärv, Vastseveski paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 707 m. Veekogus on 1 saar.
Roobe järv

Roobe järv (ka Roobe paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Roobe ja Kalme külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1559 m.
Ritsu järv

Ritsu järv (ka Linnaküla paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Linna külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1130 m. Veekogus on 1 saar.
Purde järv

Purde järv (ka Purde paisjärv, Jõku paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 747 m.
Puide järv

Puide järv (ka Puide paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 6,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 3118 m. Veekogus on kolm saart.
Mäe-Puide järv

Mäe-Puide järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 513 m.
Ala-Puide järv

Ala-Puide järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Puide külas. Veekogu pindala on 3,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1103 m.
Äniniidü lump

Äniniidü lump (ka Piiroja paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Lüllemäe külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 478 m.
Märdi järv

Märdi järv (ka Otepää Märdi järv, Märdi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Märdi külas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1055 m.
Voki veskijärv

Voki veskijärv (ka Kasemetsa paisjärv, Kassiratta paisjärv, Kasemetsa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 459 m.
Rannu paisjärv

Rannu paisjärv (ka Utu-Kolga paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rannu alevikus. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 835 m.
Kalastik.
Rannu paisjärves leidub ahvenat, särge, haugi, karpi, linaskit, latikat, kokre, ja teisi kalu.
Liivaku järv

Liivaku järv (ka Liivakandi järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Ervu külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 742 m.
Saarepeedi karjäär

Saarepeedi karjäär on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Saarepeedi külas. Veekogu pindala on 3,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1060 m.
Pikaantsu järv

Pikaantsu järv (ka Pika-Antsu paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 826 m.
Reinukese järv

Reinukese järv (ka Räimekese paisjärv, Kõngi järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaalu külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 998 m.
Sooru järv

Sooru järv (ka Piiri paisjärv, Sooru paisjärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Sooru külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 838 m.
Laatre Veskijärv

Veskijärv (ka Laatre Veskijärv) on järv Valga maakonnas Valga vallas Laatre alevikus, Rampe ja Väljakülas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1310 m. Veekogus on 1 saar.
Tõrva veskijärv

Tõrva veskijärv (ka Matsi paisjärv) on järv Valga maakonnas Tõrva linnas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m.
Paavli tiik

Paavli tiik on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Ruudikülas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 467 m.
Kõrtsi veehoidla

Kõrtsi veehoidla on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Pirmastu külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 515 m.
Tiidu järv

Tiidu järv (ka Toku paisjärv) on järv Võru maakonnas Antsla vallas Toku külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 521 m.
Veskijärv (Valga)

Veskijärv (ka "Pedeli paisjärv", "Pedeli esimene paisjärv") on paisjärv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 882 m. Järv on paisutatud Pedeli jõele.
Järve suubub Konnaoja.
Pedeli teine paisjärv

Pedeli teine paisjärv on järv Valga maakonnas Valga linnas. Veekogu pindala on 1,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1244 m.
Viinuti järv

Viinuti järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Jaanikese külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 406 m.
Koopsi järv

Koopsi järv (ka Rõikaoja paisjärv, Koopsi paisjärv, Kulli paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koopsi külas. Veekogu pindala on 5,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2375 m.
Väike-Koopsi järv

Väike-Koopsi järv (ka Rõikaoja paisjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koopsi ja Kulli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 572 m.
Mõisa tiik

Mõisa tiik on järv Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 637 m.
Andresjärv

Andresjärv (ka Mustjärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Purtsi külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1122 m.
Hommik mägedes

„Hommik mägedes“ on saksa kunstniku Caspar David Friedrichi (1774–1840) teos.
Kompositsiooni keskel, mäe tipul, on kaks karjast, mäe nõlval söövad lambad.
Viljakse järv

Viljakse järv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Möldre ja Vanamõisa külas. Veekogu pindala on 1,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 450 m.
Leebiku paisjärv

Leebiku paisjärv on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Leebiku külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 323 m.
Rõngu Mädajärv

Mädajärv (ka Rõngu Mädajärv, Mudajärv, Koruste järv, Retsniku järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koruste ja Lossimäe külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 906 m.
Lülle veskijärv

Lülle veskijärv on järv Tartu maakonnas Elva vallas Elva külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 675 m.
Koruste Linajärv

Linajärv (ka Koruste Linajärv, Salutõnni järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Koruste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 506 m.
Põhu Mädajärv

Põhu Mädajärv (ka Turbasoo järv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 349 m.
Põhu järv

Põhu järv (ka Rebaste järv, Põhu veskijärv) on järv Tartu maakonnas Elva vallas Rebaste külas. Veekogu pindala on 0,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1004 m.
Tursti paistiik

Tursti paistiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vaardi külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 479 m.
Kuigatsi paistiik

Kuigatsi paistiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kuigatsi ja Mägiste külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 338 m.
Keskuse veehoidla

Keskuse veehoidla on järv Valga maakonnas Otepää vallas Puka alevikus. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 543 m.
Rahi tiik

Rahi tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Meegaste külas. Veekogu pindala on 2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1129 m. Veekogus on 1 saar.
Pringi järv

Pringi järv (ka Pringi paisjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pringi külas. Veekogu pindala on 0,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 298 m.
Roopjärv

Roopjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Miti külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 309 m.
Kurnakese järv

Kurnakese järv (ka Kurnakse järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe külas. Veekogu pindala on 1,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 502 m.
Jaanuse järv

Jaanuse järv (ka Pikkjärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pedajamäe ja Pühajärve külas. Veekogu pindala on 8,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1531 m.
Äidu järv

Äidu järv (ka Eidu järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 2,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 622 m.
Verevä lomp

Verevä lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pilkuse külas. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 366 m.
Kukemäe järv

Kukemäe järv (ka Kibatu järv, Saaremäe järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pühajärve külas. Veekogu pindala on 4,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1126 m.
Saagjärv

Saagjärv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula ja Mäha külas. Veekogu pindala on 3,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 859 m.
Arula Peräjärv

Peräjärv (ka Arula Peräjärv, Arula Perajärv, Päästjärv, Arula järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 7,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1196 m.
Arula Veskijärv

Veskijärv (ka Arula Veskijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 253 m.
Arula Vahejärv

Vahejärv (ka Arula Vahejärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 698 m.
Marguse järv

Marguse järv (ka Marguse veehoidla) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 595 m.
Eedi lomp

Eedi lomp on järv Valga maakonnas Otepää vallas Nüpli külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 848 m.
Sõjatamme tiik

Sõjatamme tiik on järv Valga maakonnas Otepää vallas Pühajärve külas. Veekogu pindala on 1,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 782 m.
Otipeipsi järv

Otipeipsi järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 1,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 427 m.
Lutsu järv

Lutsu järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 615 m.
Kängsepa järv

Kängsepa järv (ka Kingsepa järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 0,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 291 m.
Koljaku järv

Koljaku järv on järv Valga maakonnas Otepää vallas Arula külas. Veekogu pindala on 4,1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 781 m.
Laane järv

Laane järv (ka Lendri järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Kääriku külas. Veekogu pindala on 3,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 695 m.
Kondi järv

Kondi järv (ka Kondijärv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Sihva külas. Veekogu pindala on 1 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 394 m.
Raudsepa veskijärv

Raudsepa veskijärv (ka Raudsepa veehoidla) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Raudsepa külas. Veekogu pindala on 0,2 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 172 m.
Nahijärv

Nahijärv (ka Juksi järv) on järv Valga maakonnas Otepää vallas Vidrike külas. Veekogu pindala on 4,6 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 915 m.
Pelgu veehoidla

Pelgu veehoidla on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Holdre külas. Veekogu pindala on 0,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 365 m.
Kadajärv

Kadajärv (ka Lossijärv, Kalajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Soontaga külas. Veekogu pindala on 8,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 1229 m.
Patküla järv

Patküla järv (ka Paatküla järv, Lõve järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 665 m.
Virna järv

Virna järv on järv Valga maakonnas Valga vallas Kivikülas. Veekogu pindala on 1,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 688 m.
Tani järv

Tani järv (ka Tanijärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kalme ja Alamõisa külas. Veekogu pindala on 1,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 447 m.
Petäjärv

Petäjärv (ka Petajärv, Põlla järv, Pettoja järv, Pidajärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Patkülas ja Puide külas. Veekogu pindala on 3,5 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 976 m.
Kuulja järv

Kuulja järv (ka Kograjärv, Kogrejärv, Kuuljärv, Koolja järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra, Jeti ja Puide külas. Veekogu pindala on 5,3 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 978 m.
Roksi järv

Roksi järv (ka Usseaia-alune järv, Krooksu järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 2,9 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 737 m.
Pikre järv

Pikre järv (ka Pikri järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra ja Jeti külas. Veekogu pindala on 12,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 2061 m.
Vilgjärv

Vilgjärv (ka Valgjärv, Pikri järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Aitsra külas. Veekogu pindala on 2,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 733 m.
Jäävä järv

Jäävä järv (ka Jääva järv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Jeti külas. Veekogu pindala on 2,7 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 921 m.
Raudsepa järv

Raudsepa järv (ka Tallijärv) on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Kulli külas. Veekogu pindala on 2,4 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 627 m.
Hummuli keskuse veehoidla

Hummuli keskuse veehoidla on järv Valga maakonnas Tõrva vallas Hummuli alevikus. Veekogu pindala on 0,8 ha. Veekogu kaldajoone pikkus on 496 m.
Fikseeritud vormid

Fikseeritud vormid (prantsuse keeles "formes fixes") olid 14.–15. sajandil prantsuskeelse luule vormid "ballade" (mitte segi ajada ballaadiga), "rondeau" ja "virelai". Igaüks neist vormidest oli ühtlasi ka muusikavorm, mis värssidele vastavalt koosnes keerulisest meloodiate kordumise mustrist ja mitmeosalisest refräänist. Fikseeritud vormide kasutamine luules ja muusikas hääbus 15. sajandi teisel poolel; mõned neist kujunesid tundmatuseni ümber ja said alusepanijateks uutele luule- või muusikavormidele.
Kõiki neid kolme vormi kasutati sporaadiliselt juba 13. sajandi luules ja muusikas, kuid 14. sajandil need muutusid kindlaks standardiks ja leidsid ranget järgimist. Nende olulisemateks viljelejateks muusikas olid 14. sajandi prantsuse heliloojad Philippe de Vitry ja Guillaume de Machaut.
Vahel loetakse fikseeritud vormide hulka ka muude maade vorme: itaalia 14. sajandi madrigali, veidi hilisemaid "ballata"t ja "barzelletta"t, saksa bar-vormi, hispaania 13. sajandi "cantiga"t ning hiljem "canción"i ja "villancico"t.
Jevgeni Krištafovitš

Jevgeni Krištafovitš (sündinud 2. märtsil 1983) on Eesti kodanikuaktivist.
Ta oli Erakonna Res Publica liige 20. septembrist 2004 kuni 15. novembrini 2006 ning Vabaerakonna liige 15. oktoobrist 2014 kuni 23. märtsini 2017. Alates novembrist 2021 kuulub ta Reformierakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 506 häält ning ei osutunud valituks. Ta kandideeris 2025. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Põhja-Tallinna linnaosas, sai 85 häält ning ei osutunud valituks.
Arabella

Arabella on eesnimi, mida kannavad mitmed tegelased, teosed ja objektid:
Temast jutustavad:
*"Arabella, mereröövli tütar", Aino Perviku jutustus
*"Arabella, mereröövli tütar", jutustusel põhinev film
*"Arabella ja Taaniel", Ardo Ran Varrese loodud muusikal
*"Arabella", Olav Ehala ja Leelo Tungla muusikal
Turu raamatumess

Turu raamatumess (soome keeles "Turun kansainväliset kirjamessut") on iga aasta oktoobri alguses Turus Messikeskuses (soome keeles "Turun Messukeskus") toimuv rahvusvaheline raamatumess.
Turus toimus esimene raamatumess oktoobris 1971. Tänapäevasel kujul toimub mess aastast 1990. Aastast 2012 on messi peakorraldaja Jenni Haukio.
Näiteks 2014 külastas messi 23 700 inimest.
Jäähoki 1952. aasta taliolümpiamängudel

Meeste jäähokiturniir 1952. aasta taliolümpiamängudel Norras Oslos oli 7. olümpiaturniir, mis oli ühtlasi 19. maailmameistrivõistlused ja 30. Euroopa meistrivõistlused. Olümpiaturniir toimus 15.–25. veebruarini. Enamik matše peeti vastvalminud Jordal Amfi jäähallis, vaid mõned mängud peeti mujal, Dælenenga (Oslos), Kadettangeni (Sandvika), Marienlysti (Drammen) ja Lillestrømi (Lillestrøm) staadionidel. Kanada, keda esindas Edmonton Mercurys, võitis kuuenda olümpiakulla ja tuli 15. korda maailmameistriks. Parima tulemuse saanud Euroopa meeskond Rootsi võitis pronksmedali ja tuli kuuendat korda Euroopa meistriks.
1950. aastal algasid arutelud selle üle, kas jäähoki kaasatakse 1952. aasta taliolümpiamängudele või mitte. Rahvusvaheline Olümpiakomitee (ROK) otsis kindlust, et osalevad meeskonnad järgivad pigem oma amatööride koodeksit kui Rahvusvahelise Jäähokiföderatsiooni (IIHF) koodeksit, ning soovis ka IIHF-i presidendi Fritz Kraatzi läbirääkimistest välja jätta. IIHF-i endine president W. G. Hardy ja sekretär George Dudley leppisid kokku, et nende tingimuste üle läbirääkimisi ei peeta ega hakata ka Kraatzi tagasi lükkama. Dudley eeldas, et IIHF arutaks selle asemel oma 1952. aasta jäähoki maailmameistrivõistluste korraldamist, ja väitis, et ilma jäähokit arvestamata oleksid olümpiamängud rahaliselt ebaõnnestunud. 1951. aastal otsustati hoki 1948. aasta mängudega seotud vastuolude tõttu olümpiakavast välja jätta. Samal aastal Rumeenias toimunud ROK-i kongressil see aga taastati. W. G. Hardy pooldas Nõukogude Liidu jäähokikoondise kaasamist eeldusel, et puudub poliitiline sekkumine. Vaatamata tema poolehoiule ei taotlenud Nõukogude võimud õigel ajal turniirile pääsu.
Esimest korda pärast teist maailmasõda lubati Saksamaa Liitvabariigil taas turniirist osa võtta. Seevastu Austria rahvuslik olümpiakomitee laskis 30. novembril 1951 osalemisest teatamise kuupäeva mööda minna. Esimest korda osalesid olümpiaturniiril Soome ja korraldajamaana Norra.
Turniir peeti sarnaselt eelmiste taliolümpiamängudega liigasüsteemis. Kanada võitis oma kuuenda olümpiakulla jäähokis ja tuli ka maailmameistriks. Alles 2002. aastal võidutsesid nad uuesti. Hõbemedal läks USA-le, kes sai leevendada oma pettumust oma kehva esinemise pärast eelmistel olümpiamängudel.
Michael Richard Delgado de Oliveira

Michael Richard Delgado de Oliveira (tuntud lihtsalt kui Michael; sündinud 12. märtsil 1996 Poxoréus) on Brasiilia jalgpallur, kes mängib ründajana Saudi Araabia kõrgliiga klubis Al Hilal.
Ta alustas klubikarjääri Goiási osariigi klubides. Goiási osariigi meistrivõistluste kõrgeimas divisjonis mängis ta esmakordselt 2017. aastal Goianésia meeskonnas. Seejärel liitus ta Brasiilia esiliiga klubiga Goiás. 2018. aastal tuli ta Goiásega Goiási osariigi meistriks. 2018. aastal lõi Michael Goiáses mängides Brasiilia esiliigas seitse väravat ja 2019. aastal Brasiilia kõrgliigas üheksa väravat. 2019. aasta hooaja lõpus valiti ta Brasiilia kõrgliiga hooaja parimaks uustulijaks.
2020. aasta jaanuaris liitus ta Brasiilia suurklubi ja valitseva Brasiilia meistri Flamengoga. Kuigi ta tuli 2020. aastal Flamengoga Brasiilia meistriks, ei suutnud Michael ise sel aastal Brasiilia kõrgliigas mitte ühtegi väravat lüüa. 2021. aasta hooajal tegi ta vigade paranduse, lüües Brasiilia kõrgliigas 14 väravat ning ta valiti liiga hooaja sümboolsesse koosseisu.
2022. aasta jaanuaris sõlmis ta kolme ja poole aasta pikkuse lepingu Al Hilaliga.
Biefvillers-lès-Bapaume

Biefvillers-lès-Bapaume on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Biefvillers-lès-Bapaume on väike põllumajandusküla vahetult Bapaume'i kõrval ja 19 km Arrasist lõunas. See oli Prantsuse-Preisi sõja ajal Bapaume'i lahingu operatsioonideteatris.