tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Koola poolsaar

Koola poolsaar (vene "Кольский полуостров" (Kolski poluostrov), saami "Guoládatnjárga") on poolsaar Venemaa loodeosas Murmanski oblastis. Piirneb põhjas Barentsi mere, idas ja lõunas Valge merega.
Poolsaare pindala on ligikaudu 100 000 km².
Koola poolsaarel on Põhja-Atlandi hoovuse tõttu suurte laiuste kohta suhteliselt soe kliima. Jaanuari keskmine temperatuur on umbes –10 °C, juulis umbes +10 °C. Koola poolsaart katab lõunas taiga ja põhjas tundra. Barentsi meri on tavaliselt ka talviti jäävaba.
Enamik poolsaare elanikest on 20. sajandil sisserännanute järeltulijad. Ajalooliselt on poolsaarel elanud saamid ja neile lisaks rannikualadel ka pomoorid. Kolhooside loomisega koondati saamid Lovozero külasse. Nad kasvatavad põhjapõtru kogu poolsaarel.
Piirkonna tähtsaim linn on Murmansk.
Construction Time Again

Construction Time Again on Depeche Mode'i kolmas stuudioalbum ning anti välja aastal 1983. See oli esimene album, mille produtseerimisel osales Alan Wilder.
Singel

Singel on lühike helisalvestis, kus on tavaliselt üks või paar lugu.
Singlitel on erinevaid vorme:
Maailma suurima müügieduga singel on Bing Crosby jõululaul "White Christmas" (1942), mida on kogu maailmas müüdud üle 50 miljoni eksemplari. Teisel kohal on Elton Johni heategevuslikel eesmärkidel printsess Diana mälestuseks välja antud kahe A-poolega singel "Candle in The Wind 1997" / "Something About the Way You Look Tonight", mida on kogu maailmas müüdud umbes 33 miljonit eksemplari. Kolmandat kohta hoiab enda käes Bing Crosby jõululaul "Silent Night" (1935) 30 miljoni eksemplariga.
Lühendid b/w ja c/w.
Lühendeid b/w ja c/w kasutatakse singelplaatide puhul, osutamaks plaadi n-ö tagumise poole lugudele, mis pole singlis peamise fookuse all. B/w on lühend sõnadest "backed with" või harvem ka tähenduses "bundled with", c/w aga sõnadest "combined with", "comes with" või "coupled with".
189

189. aasta
Sajandid: 1. sajand - 2. sajand - 3. sajand
Aastakümned: 130. aastad 140. aastad 150. aastad 160. aastad 170. aastad - 180. aastad - 190. aastad 200. aastad 210. aastad 220. aastad 230. aastad
Aastad: 184 185 186 187 188 - 189 - 190 191 192 193 194
Njördr

Njördr (vanapõhja keeles Njörðr) on üks vaanidest, merepiiril oleva viljaka maa, meresõidu ja purjetamise jumal Skandinaavia mütoloogias. Ta on Skaði mees ja Yngvi-Freyr ja Freyja isa. Ka tema õe nimi võib olla Njördr, arvestades Tacituse germaanide jumalanna tõlget ladina keelde kui "Nerthus" (=Njörðr). Njördr on seotud ka viljakusega, nagu kõik vaanid.
Ilmandu-Sepa pärn

Ilmandu-Sepa pärn on Raplamaal Märjamaa vallas Kivi-Vigala–Avaste tee ääres 4,7 kilomeetri kaugusel Kivi-Vigalast Ilmandu-Sepa talu juures asuv põlispuu. 
Puu on seest pehkinud. 
Puul on kaks haru, mis 1990. aastatest vajuvad aasta-aastalt üha enam laiali.
Pärna ümbermõõt on 0,9 meetri kõrguselt (allpool hargnemist) 5,9 meetrit ja kõrgus 21 meetrit.
1990. aastate alguses murdus äikesetormis ühe haru latv. Enne seda oli Ilmandu-Sepa pärn 35 meetri kõrgune ja sellega üks Raplamaa kõrgeimaid lehtpuid.
2019. aastal poolik haru enam ei lehtinud ning teine, elus haru, murdus tormis 18. detsembril 2019. aastal.
Avaste oja

Avaste oja on oja Pärnumaal Lääneranna vallas Parasmaa külas ning Raplamaal Märjamaa vallas Avaste, Kojastu ja Ojapere külas. Kohalikud rööpnimed on "Must jõgi" ja "Sookraav", samuti "Pere-Naartse peakraav", "Tõigava oja" ja "Võhma-Kuresselja peakraav". Oja ajalooline nimi on "Pärasoo jõgi" ehk "Pärase jõgi".
Avaste oja algab Kesu rabast läänes. Edasi voolab ta mööda Avaste soo idaservast ning suubub Kojastu külas vasakult Velise jõkke (1,1 km suudmest). Oja on 9,5 km pikk. Kesk- ja alamjooks on oja valdavalt õgvendatud.
Ülem- ja keskjooksul läbib oja Avaste looduskaitseala.
Varem arvati Avaste oja ülemjooksuks Allika jõe ja nüüdse Avaste oja vaheline kraav. Nüüdne ülemjooks arvati keskkonnaregistris varem omaette vooluveekoguks (Avaste kraav), mille pikkus oli 2,9 km ja valgla pindala 20,6 km².
Oja on savika veega avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 meetrit.
Avaste oja registrikood on VEE1115400.
325

325. aasta (CCCXXV) oli 4. sajandi 25. aasta.
Eesti NSV järglasriik

Eesti NSV järglasriik on mõiste, mida kasutavad praeguse Eesti Vabariigi kohta need, kes leiavad, et 1991. aastal ei taastatud 1918. aastal loodud Eesti Vabariiki, vaid loodi uus riik, millel puudub õigusjärglus 1918. aastal loodud Eesti Vabariigiga.
Seda mõistet kasutavad peamiselt registreerimata Eesti Kodanike Keskerakonna liikmed ja selle loodud tunnustamata nn Nõmme valitsuse toetajad.
860

860. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad
Aastad: 855 856 857 858 859 - 860 - 861 862 863 864 865
861

861. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad 850. aastad - 860. aastad - 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad
Aastad: 856 857 858 859 860 - 861 - 862 863 864 865 866
859

859. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad
Aastad: 854 855 856 857 858 - 859 - 860 861 862 863 864
858

858. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 800. aastad 810. aastad 820. aastad 830. aastad 840. aastad - 850. aastad - 860. aastad 870. aastad 880. aastad 890. aastad 900. aastad 910. aastad
Aastad: 853 854 855 856 857 - 858 - 859 860 861 862 863
751

751. aasta
Sajandid: 7. sajand - 8. sajand - 9. sajand
Aastakümned: 700. aastad 710. aastad 720. aastad 730. aastad 740. aastad - 750. aastad - 760. aastad 770. aastad 780. aastad 790. aastad 800. aastad 
Aastad: 746 747 748 749 750 - 751 - 752 753 754 755 756
A Broken Frame

"A Broken Frame" on ansambli Depeche Mode'i teine stuudioalbum, mis anti välja aastal 1982. 
Album lindistati pärast seda, kui Vince Clarke oli bändist lahkunud ja koos Alison Moyet'ga moodustanud ansambli Yazoo. On teada, et see album ei kuulu bändiliikmete lemmikute hulka.
"A Broken Frame" on ainuke album, mille lugusid ei olnud kontsertalbumil "101" ja kogumikul "Remixes 81-04".
Speak &amp; Spell

"Speak and Spell" on briti "synth-pop"-bändi Depeche Mode'i debüütalbum.
See on Depeche Mode'i albumitest ainus, mille esituskoossseisu kuulub ka Vince Clarke, kes hiljem kuulus ansamblitesse Yazoo ja Erasure. Clarke kirjutas enamiku selle albumi lugudest, mistõttu on "Speak &amp; Spell" Depeche Mode'i hilisemast loomingust popilikum ja uusromantilisem. 
Album jõudis Suurbritannias kümnendale kohale. Suurimaks hitiks sai lugu "Just Can't Get Enough".
Singlid.
"Dreaming of Me" oli Depeche Mode'i esimene singel, kuid jõudis briti edetabelis vaid 57. kohale ja seetõttu ei ilmunud see algselt "Speak and Spell" albumil, kuid lisati albumi USA versioonile "I Sometimes Wish I Was Dead" asemele.
Valhalla

Valhalla (vanapõhja keeles Valhöll 'langenute eluase') ehk langenud sõdurite saal on Skandinaavia mütoloogias sõja- ja nõidusejumala Odini saal, kuhu valküürid tõid kangelaslikult surnud sõdurid (einherjerid) ja muud Odini lemmikud sööminguid ja joominguid nautima. Sinna lähevad pärast surma need viikingid, kes on surnud väärikalt, see tähendab lahingus, mitte vääritult ehk voodis.
Einherjereid tervitab Valhallasse saabumisel Bragi ning saadavad valküürid.
Valhalla peaväravat Valgrindi nimetatakse Vanema Edda laulus Grímnismális pühaks väravaks, mille taga on pühad uksed; "ainult vähesed teavad öelda, mil viisil need lukustatakse". Saalil on 540 ust, mis on nii laiad, et 800 sõdurit saaksid üksteise kõrval neist sisse minna. Seinad on tehtud odadest, katus kaitsekilpidest ja pingid kaetud kaitserüüdega. Öeldakse, et seal on ruumi kõigile väljavalituile.
Valhallas võitlevad einherjerid iga päev omavahel, mille käigus suur osa neist saab uuesti surma. Õhtul teevad valküürid kõik langenud taas terveks. Järgneb pidusöök, kus nii päeval maha löödud kui ka neid äsja tapnud võitlejad pidutsevad koos. Nad söövad võlumetssiga Særimneri, kelle liha kasvab iseenesest tagasi, kui sellest tükk ära lõigata. Ehkki siga iga päev keedetakse, on ta ikkagi vahetpidamata elus ja enda küljest liha lõikamisega harjunud.
Need, kes Valhallasse ei pääse, lähevad surnute koju (Heli), allilma (Niflheimi) all või teistese paikadesse. Kes surid merel, pääsevad Ægiri saali mere põhjas.
Peale valküüride ja einherjerite elab seal ka kukk Gullinkambi, kes einherjereid igal hommikul äratab ning kes oma kiremisega teatab ka maailma lõpu Ragnaröki saabumisest, milles einherjerid peavad Odini poolel sõdima.
Anglosaksi eeposes "Beowulf" kutsutakse seda säravaks kindluseks.
474

474. aasta
Sajandid: 4. sajand - 5. sajand - 6. sajand
Aastakümned: 420. aastad 430. aastad 440. aastad 450. aastad 460. aastad - 470. aastad - 480. aastad 490. aastad 500. aastad 510. aastad 520. aastad
Aastad: 469 470 471 472 473 - 474 - 475 476 477 478 479
The Joshua Tree

 
"The Joshua Tree" on ansambli U2 1987. aasta album. See võitis aasta albumi Grammy. 
"The Joshua Tree" meeldis nii kriitikutele kui ka fännidele, seda on maailmas ostetud umbes 25 miljonit eksemplari. "With or Without You" ja "I Still Haven't Found What I'm Looking For" jõudsid USAs esikohale, esmakordne saavutus U2 ajaloos. 
Albumi produtsendid on Daniel Lanois ja Brian Eno. 
Pärast "The Joshua Tree" ilmumist on U2-d tihti nimetatud maailma suurimaks bändiks.
313

313. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 260. aastad 270. aastad 280. aastad 290. aastad 300. aastad - 310. aastad - 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad
Aastad: 308 309 310 311 312 - 313 - 314 315 316 317 318
Täidesaatev võim

Täidesaatev võim on võimude lahususes seadusandliku ja kohtuvõimu kõrval üks kolmest võimust. Täidesaatev võim rakendab seadusi ja viib ellu poliitikat.
Üldjuhul on täidesaatvaks võimuks valitsus.
Eestis on riigi täidesaatev võimuorgan Vabariigi Valitsus. Kohalikul tasemel on Eesti omavalitsusüksustes täidesaatvateks organiteks vallas vallavalitsus ja linnas linnavalitsus.
Carl Schmitt

Carl Schmitt (11. juuli 1888 – 7. aprill 1985) oli saksa õigusteadlane ja politoloog.
Ta oli üks konservatiivse revolutsiooni mõttevoolu toetajaid ja arendajaid, 1933. aastal aga astus Schmitt natsionaalsotsialistliku partei (NSDAP) liikmeks. Ta jäi selle liikmeks sõja lõpuni ega vabandanud avalikult selle pärast kunagi.
Teosed.
"Die Diktatur".
1921. aastal sai Schmitt Greifswaldi ülikooli professuuri ning avaldas seal essee "Die Diktatur" ("Diktatuur"), milles analüüsis äsja rajatud Weimari vabariigi aluseid ning rõhutas presidendi ametit. Schmitti arvates suudab diktatuur väljendada rahva tahet seadusandlikust organist paremini. Diktatuur võib tegutseda otsustavalt, samas kui parlamendis esinevad paratamatult arutelud ja kompromissid.
Schmitt oli arvamusel, et kiireks ja otsustavaks tegevuseks võimeline valitsus sisaldab paratamatult diktatuuri elemente. Eriolukord ("Ausnahmezustand") vabastab täidesaatva võimu seda tavaliselt siduvatest õiguslikest piirangutest. Suveräänsust määratleski Schmitt kui eriolukorra kehtestamise pädevust.
"Der Begriff des Politischen".
Kölnis kirjutas Schmitt oma kuulsaima teose "Der Begriff des Politischen" ("Poliitilise mõiste"), milles arendas välja teooria poliitikast kui erilisest huvisfäärist.
"Die Nomos der Erde".
1950. aastas esitas Schmitt oma käsitluse rahvusvahelistest suhetest. Ta lõi omapärase mõiste "nomos", mis olevat rahvuse poliitilist ja sotsiaalset korda ruumiliselt nähtavaks tegev vahetu vorm. Nomos olevat mõõt, mille järgi maad jaotatakse ja ümber paigutatakse; samuti poliitiline, sotsiaalne ja religioosne kord, mille see protsess määrab. Schmitt rõhutas "nomose" vägivaldset iseloomu. Nomose vorm ei olevat mitte riigi territoorium, vaid "suurruum" ("Grossraum"). Suurruum hõlmas Schmitti järgi lisaks territooriumile õiguslikult sõltuvaid kolooniaid, aga ka mitteformaalseid impeeriume ja riikide konglomeraate.
Preislased Reichi vastu.
Akadeemiliste ülesannete täitmise kõrval oli Schmitt 1932. aastal Reichi valitsuse esindaja kohtuasjas, millele viidatakse sageli kui "Preislased Reichi vastu." Selles vaidlustas sotsiaaldemokraatliku partei moodustatud Preisi valitsus oma laialisaatmise parempoolse von Papeni valitsuse poolt. Papenit kannustas parteid laiali saatma, kuna Preisi liidumaa oli kaugelt suurim ning moodustas vasakpoolsete võimubaasi. Saksa ajaloos kasutatakse selle vaidluse, mis viis Weimari vabariigi föderalismi faktilise lõpuni, kohta mõistet "Preußenschlag".
Mõju.
Carl Schmitti ideed on mõjutanud näiteks Giorgio Agambeni ja Jacques Derridad.
Łowicz

Łowicz on linn Poola keskosas Łódźi vojevoodkonnas, Łowiczi maakonna halduskeskus. Linn asub Bzura jõe ääres, 60 km kaugusel Łódźist.
Bono

Bono (ka Bono Vox, kodanikunimega Paul David Hewson; sündinud 10. mail 1960) on iiri rokkansambli U2 laulja.
Achtung Baby

"Achtung Baby" on U2 seitsmes stuudioalbum. 
Võrreldes bändi varasema loominguga on "Achtung Babyl" rohkem elektroonika- ja tantsumõjutusi ning rohkem kitarriefekte.
Don't Believe the Truth

"Don't Believe the Truth" on Oasise kuues stuudioalbum, välja antud aastal 2005. Kõik ansambli liikmed osalised lugude kirjutamises. 
Esmakordselt pärast "(What's the Story) Morning Glory?" ilmumist sai mõni Oasise album kiitva vastuvõtu osaluseks ja paljude arvates märkis "Don't Believe the Truth" bändi tagasipöördumist vana kvaliteedi juurde.
Ægir

Ægir oli skandinaavia mütoloogias hiiglane ja merekuningas. Ta on isikustatud ookean ning tuntud ja jumalatele pidude korraldajana. Snorri Sturlusoni "Skáldskaparmális" samastatakse Ægir Gymiri ja Hlériga, kes elasid Hlésey saarel. Proosa-Edda väidab, et tema saal on varjupaik, mida valgustab kuld ja kus õlu valab end ise.
Gymir on ka Gerdi (Freyri naise) hiiglasest isa ning Aurboda mees. Veel üks lüli aaside ja merehiiglaste vahel on Hymir, kes olevat Hymiskviða järgi Týri isa.
Ægiril on üheksa tütart oma naise, Rániga. Nende nimed olid Bára, Blóðughadda, Bylgja, Dúfa, Hefring, Himinglæva, Hrönn, Kólga ja Unnr. Iga nimi iseloomustab ookeanilaineid.
Ægir on Soome hiiglasest kuninga Fornjótri poeg. Ta on ka tulejumal Logi ning tuulejumal Kári vend. Ægiril oli kaks teenijat, Fimafeng (kelle tappis Loki) ja Eldir.
Skadi

 
Skadi (Skaði) on muinaspõhja mütoloogias mägede hiiglanna, jumala Njördri naine. Teda kutsutakse ka nimedega "öndurgoð" ja "öndurdís" ("taeva jumalanna"). Teda nimetatakse "Vanemas Eddas", "Nooremas Eddas" ja "Ynglingite saagas".
Arvatakse, et Skadi oli muinaspõhja mütoloogia algusaegadel jahijumalannaks ning tema vastasteks tähtsuse ja populaarsuse poolest olid jumalannad Frigg ja Freyja; kuigi Skandinaavia uskude arenemisega langes ta tagaplaanile.
Skadi nime esineb mitmetes Skandinaavia vanimates kohanimedes. Mõnikord peetakse Skadit sõna "Skandinaavia" allikaks.
Kolmainsus

Kolmainsus (ka Püha Kolmainsus) on kristluse õpetus, mille järgi Jumal on olend, kes eksisteerib samaaegselt ja igavesti kolmes isikus. Need on Jumal-Isa, Jumal-Poeg ja Püha Vaim.
Kristluses on palju arusaamu ja spekulatsioone kolmainsusest, Jumala, inimese ja kiriku (maailma) suhestusest. Juba 1054. aasta Suure kirikulõhe üheks põhjuseks oli erinev arusaam kolmainsusest. Piiblis, sealhulgas Uues Testamendis kolmainsuse mõistet ei ole. Selle mõiste tekkimise ja tähenduse kohta on mitmeid seisukohti.
Skandinaavia mütoloogia

Muinaspõhja või skandinaavia mütoloogia on Skandinaaviat ja Islandit asustanud põhjagermaani hõimude ja rahvaste ristiusu eelsete müütide ja legendide kogum. Skandinaavia mütoloogiast eraldi seisab Soome mütoloogia, kuigi sellel on eelmainituga mõningaid sarnasusi.
Skandinaavias säilis muistne germaani mütoloogia kõige kauem. Müüte anti viikingiajal edasi suuliselt, näiteks pikkade värssjutustustena. Praegune teave muinaspõhja mütoloogia kohta pärineb põhiliselt Vanemast ja Nooremast Eddast, Islandi saagadest ja teistest keskaegsetest tekstidest.
Skandinaavia folklooris säilisid muistsed uskumused ja legendid pikka aega ning mõnedes maakohtades püsivad need tänapäevani.
Muinaspõhja usku on taaselustatud või taasleiutatud germaani uuspaganlusena. Mütoloogia on ka inspiratsiooniks kirjandusele, lavateostele ja filmidele.
Kamjanets-Podilskõi

Kamjanets-Podilskõi (varasem eestikeelne nimi venepäraselt "Kamenets-Podolski") on oblastilise alluvusega linn Ukraina Hmelnõtskõi oblastis, Kamjanets-Podilskõi rajooni keskus.
Kamjanets-Podilskõi lähedal on sündinud eesti kunstnik Paul Burman.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kamjanets-Podilskõi elanikest ukrainlasi 91,2%, venelasi 5,9%, poolakaid 0,6%, valgevenelasi 0,3% ja juute 0,2%.
Augustis 1941 toimus linna lähedal Kamjanets-Podilskõi massimõrv.
Hmelnõtskõi

Hmelnõtskõi (ukraina keeles Хмельницький) on linn Ukraina lääneosas, Hmelnõtskõi oblasti ja Hmelnõtskõi rajooni keskus. Asub Lõuna-Bugi ülemjooksul.
Hmelnõtskõis tegutseb mitu kõrgkooli, sealhulgas Hmelnõtskõi Riiklik Ülikool ja Hmelnõtskõi Majandusülikool.
Ajalugu.
Hmelnõtskõid on esmamainitud 1431. aastal. Linnaõigused sai Hmelnõtskõi 22. septembril 1937.
Kuni 1954. aastani kandis linn nime Proskuriv.
26. novembril 2022 demonteeriti linnas tank-monument.
Rahvastik.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hmelnõtskõi elanikest ukrainlasi 88,3%, venelasi 7,9%, poolakaid 2,0%, valgevenelasi 0,4% ja juute 0,3%.
Tyr

Tyr (vanapõhja keeles Týr) on üksikvõitluse ja kangelaslikkuse jumal muinaspõhja mütoloogias, keda kirjeldatakse ühekäelise mehena. Hilisemates Islandi "Eddades" kirjeldatakse teda kas Odini ("Noorem Edda") või Hymiri pojana, kuigi nime allikad ja võimalik samasus Tuistoga (Tacituse Germaaniast) annavad võimaluse oletada, et ta oli kõigi jumalate isa ja panteoni valitseja.
Tyri on kirjeldatud ühekäelisena, kuna müüdi järgi jäi ta üks käsi hunt Fenriri lõugade vahele.
Tyri ruun.
T-ruun on nimetatud Tyri järgi. Rekonstrueeritud germaani algkeeles on selle nimetus Tîwaz. Ruuni nimetatakse ka nimega Teiwaz või teiste kirjutusviisidega. Seda on seostatud eestikeelse sõnaga "taevas".
Kropõvnõtskõi

Kropõvnõtskõi (ukraina keeles Кропивницький) on oblastilise alluvusega linn Ukrainas, Kirovohradi oblasti ja Kropõvnõtskõi rajooni keskus.
Ajalugu.
Kuni 1924. aastani oli linna nimi püha Eliisabeti järgi Jelõssavetgrad (Jelizavetgrad), aastatel 1924–1934 Grigori Zinovjevi auks Zinovjevsk, 1934–1939 Kirovo, 1939–2016 Kirovograd (mõlemad Sergei Kirovi auks). Kirovost Kirovogradiks nimetati linn ümber seoses asjaoluga, et linnast sai oblastikeskus ja juba eksisteeris Kirovi oblast ning vene keeles olnuks oblastitel üks ja sama nimi. Seoses kommunismipärandist loobumise otsustega otsustati linna nimi ära muuta. Algselt oli eelistatud variandiks ajalooline nimi Jelõssavetgrad ning seitsme variandi (Ingulsk, Zlatopil, Jeksamplei, Jelõssavetgrad, Kropõvnõtskõi, Kozatskõi ja Blagomir) vahel hääletades linnaelanike seas 2015. aasta oktoobris korraldatud küsitluse järgi oli see ka populaarseim. 23. detsembril 2015 soovitas ülemraada komisjon kaaluda linna nimeks Ingulsk, seda linna läbiva Inguli jõe järgi. 2016. aasta märtsiks aga oli vaekauss kaldunud selle poole, et teha ülemraadale ettepanek anda linnale nimi Kropõvnõtskõi Ukraina teatri ühe rajaja Marko Kropõvnõtskõi järgi. Nimi muudeti 14. juulil 2016.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli linna elanike arv 254 103, neist ukrainlasi 85,8% ja venelasi 12%.
Asgard

Asgard (vanapõhja keeles Ásgarðr) on muinaspõhja mütoloogias jumalate (aaside) vald, mis on eraldi surelike vallast (Midgard).
Idavolli tasandik on Asgardi keskpunkt. Aasid kohtuvad seal, et arutada tähtsaid asju: meessoost jumalad kohtuvad Gladsheimi saalis ja naissoost jumalannad Vingólfi saalis. Nad kohtuvad ka iga päev Urdi kaevu juures, mis asub Yggdrasili all.
Extended play

Extended play (ka EP) on helisalvestis, mis on liiga lühike, et seda saaks nimetada albumiks, kuid liiga pikk, et olla singel. Albumil on tavaliselt üle 8 laulu (25–80 minuti vahel), singlil keskmiselt 1–3 (5–15 minuti vahel), EP-l aga tavaliselt 4–7 laulu (15–25 minutit). Mõned artistid, eriti vinüülplaatide päevil, on andnud välja albumeid, mis tänapäeva mõistes võiksid olla EP-d (Yesi "Close to the Edge" on 38 minutit pikk, Prince'i "Dirty Mind" kestab vähem kui pool tundi). On ka vastupidiseid juhtumeid, kus EP nime all välja antud plaat vastab albumi nõuetele (Marilyn Mansoni "Smells Like Children" on 54 minutit pikk).
On ka EP-sid, mis on lühemad kui tavalised singlid. Just uuemad bändid panevad oma esimese väljalaske nimetuseks tihti EP, sest nii ei pea plaadile andma ühe kindla loo nime (nagu singli puhul) ning ka EP teised lood koguvad rohkem tähelepanu (näiteks Arctic Monkeysi "Five Minutes with the Arctic Monkeys").
EP-dele viidatakse mõnikord ka kui minialbumitele.
Baldr

Baldr (kasutatud ka kuju: "Baldur, Balder") on muinaspõhja mütoloogias süütuse-, ilu-, naudingute, puhtuse- ja rahujumal. Ta on Odini teine poeg. Tema naine on Nanna ja poeg Forseti. Baldril oli laev Hringhorni, mis oli iial ehitatuist suurim, ning Breidabliki saal.
101 (album)

"101" on Depeche Mode'i kontsertalbum ja dokumentaalfilm. Album, mis anti välja 13. märtsil 1989, salvestati turnee "Music for the Masses" viimasel esinemisel, mis toimus Pasadena Rose Bowli staadionil USA California osariigis ning oli ühtlasi turnee 101. kontsert. 
Film räägib Depeche Mode'i fännidest, kes reisivad bussiga läbi USA just Rose Bowli kontserdile. Filmi peetakse teedrajavaks, sest oli üks esimesi näiteid tõsielutelevisioonist.
Idunn

Idunn (Iðunn) ehk Idun on jumalanna muinaspõhja mütoloogias. "Proosa-Edda" järgi oli ta aasidele igavest noorust võimaldanud õunte omanik. Ta oli luulejumala Bragi naine.
Hödr

Hödr oli skandinaavia mütoloogias aaside soost pime jumal, Odini ja Friggi poeg ning Baldri vend.
Nooruses piinas Baldrit nägemus, mis ennustas ette tema surma. Tema ema lasi kõigil elusolendeil ja eluta asjadel vanduda, et nad ei tee Baldrile kunagi viga. Selle peale pidasid jumalad Asgardis pidu, loopides teda odade ja kividega ning need ei teinud Baldrile vähimatki viga. Kuid Frigg oli jätnud võtmata vande puuvõõrikult, pidades seda liiga väikeseks ja õrnaks taimeks, et sellest kahju karta. Loki juhendamisel lasi Hödr vibust puuvõõriku, mis tappis muidu haavamatu Baldri.
Otr

Otr (ka Ótr; 'saarmas') on kääbus muinaspõhja mütoloogias. Ta oli kuningas Hreidmari poeg ning Fafniri ja Regini vend.
"Noorema Edda" järgi suutis ta võtta mis tahes kuju. Päeval oli ta saarmas ja sõi kala. Otri tappis kogemata Loki.
Rig

Rig (Ríg) on jumal muinaspõhja mütoloogias, keda nimetati laulus Rígthula "vanaks ja targaks, võimsaks ja tugevaks".
Rig käis kolm korda maa peal ja lõi (võib-olla sigitas) kolm inimklassi (orjad, vabad talupojad ja aadlikud).
Rae valla vapp

Rae valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Rae valla vapp.
Vapp on kinnitatud 5. mail 1992.
Vapi autor on Priit Herodes.
Vapi kirjeldus.
Kilbi jaotab neljaks hõbedane rist. Esimesel ja neljandal mustal väljal on hõbedane tammeleht, teine ja kolmas väli on punased.
Põhjendus.
Mustad väljad ühenduses hõberistiga sümboliseerivad valla seotust esimese eestikeelse piibli ilmumisega ja valla talupidamise traditsioonidega. Tammelehed tähistavad kohalikku legendi pruudi-peiu tammedest ja on seotud Lehmja tammikuga. Punased väljad koos hõberistiga viitavad Harjumaale ning Tallinna rae ühisele vapile.
Vapi kasutamise kord.
Valla vappi on lubatud kasutada:
Valla vapi kujutisega tooteid (meened, laualipud, kleebised jms) võib valmistada ja müüa ainult vallavalitsuse loal.
Valla vapi kujutist on lubatud kasutada käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 1 nimetamata asutuste ja organisatsioonidel infokandjatel, kui asutus või organisatsioon teostab töid vallavalitsuse tellimisel.
Vapi ajalugu.
Teadaolevalt on Rae valla vapp ja lipp esimesed vallasümbolid taasiseseisvunud Eestis. Need kanti riiklikku registrisse 5. mail 1992.
Äsja taastatud Rae valla juhid pöördusid abi saamiseks Priit Herodese poole, kuna Rae vallal ja Muinsuskaitse Seltsil oli seoseid enne kummagi juriidilist sündi. Rae valla sümboleid hakati kohe kasutama, kuigi tol ajal oli igasuguste meenete ja trükiste valmistamine hoopis keerulisem kui praegu. Rae valla vapp oli eksponeeritud ka esimesel suurel Eesti ja Soome ühisnäitusel "Heraldika tänapäeval", mis avati Eesti Vabariigi 75. aastapäeva ürituste raames Tallinnas Eesti Muinsuskaitse Seltsi 5. aastapäeval 12. detsembril 1992. See oli eksponeeritud ka muudel heraldikanäitustel nii kodu- kui ka välismaal.
Esimese volikogu koosseisu liikme Rein Karmi sõnade kohaselt on Rae valla vapp esimese vabariigi aegse Rae valla vapi edasikandja. Algkujutis saadi eestiaegse isikutunnistuse pitserilt, mida arutelude tulemusena täiendati tammelehtedega, mis osutavad iidsele tammikule ja legendile Lehmja tammiku pruudi-peiu tammedest.
Meie Mees

Meie Mees on eesti ansambel, mis hakkas koos musitseerima 1980. aastatel Eesti Üliõpilasmalevas.
19. aprillil 2007 sai Meie Mees auhinnavõistlusel "Kuldne Plaat" 2007. aasta ansambli auhinna.
Saku valla vapp

Saku valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Saku valla vapp.
Vapp on kinnitatud 30. aprillil 1993.
Vapi kirjeldus.
Rohelise kilbi ülapoolel kõrvuti kolm adratera, alumisel poolel eesti õllekapp. Kujundid on hõbedased.
Udmurtia lipp

Udmurtia lipp on Venemaa Föderatsiooni koosseisu kuuluva Udmurdi Vabariigi lipp. 
Praegune lipp võeti kasutusele 3. detsembril 1993, kuid 30. aprillil 2002 tehti lipuseaduses mõningad muudatused ning kinnitati lipp uuesti.
Lipu kujundaja on Juri Lobanov (Kutšõran Juri).
Lipu kirjeldus.
Udmurtia lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, vardapoolne väli on must, keskmine valge ja lehvipoolne punane. Valge välja keskel on kujutatud kaheksa terava tipuga risti (päikesemärk).
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 1:2.
Sümbolite tähendused.
Lipuvärvid pärinevad udmurtide rahvariietelt. Valge sümboliseerib igavikku ja taevast, punane elurõõmu ja päikest ning must maad ja stabiilsust. Kaheksaharuline päikesemärk on õnne sümbol, mis kaitseb inimesi halva eest.
Saue lipp

Saue lipp oli Harju maakonnas asuva Eesti linna Saue lipp.
Seoses 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformiga, kus Saue linn ühines naabervaldadega Saue vallaks, muutus lipp kehtetuks.
Lipp on kinnitatud 10. juunil 1997.
Lipu kirjeldus.
Lipu jaotab kaheks võrdseks väljaks horisontaalne müürihambuline rõhtjoon. Alumine osa on roheline ja ülemine kollane.
Lipu mõõdud on 165×105 cm, pikkuse-laiuse suhe 11:7.
Saue vapp

Saue vapp on Eesti haldusüksuse Saue linna vapp.
Vapp on kinnitatud 10. juunil 1997.
Vapi kirjeldus.
Rohelisel kilbil kimbuna 6 tammelehte ja 3 tammetõru ning müürihambuline vapipäis – kõik kuldsed.
Põhjendus.
Vapi päises asuv linna staatust sümboliseeriv linnamüüri kujutis tuletab nii noore linna nagu Saue puhul meelde ka vähem informeeritud kodanikele, et tegemist on tõepoolest linnaga, iseseisva haldusüksusega, mitte aga enam mõne maakonna valla, asula või äärelinnaga.
Alumisel väljal asuv tammetõrude kimp sümboliseerib Saue peamist vaatamisväärsust – Saue tammikut, ning samal ajal ka selle linna stabiilsust ja kestmajäämist. Üheskoos kilbi rohelise värviga väljendab see linna püüdlust keskkonnasõbraliku ja harmoonilise elukeskkonna suunas.
Välisluureamet

Välisluureamet (VLA) on Eesti Vabariigi välisluureteenistus, mis tegeleb riigile olulise teabe kogumise, eritlemise ja edastamisega presidendile, peaministrile, kaitseväe juhatajale, sise-, välis- ja kaitseministrile. Amet on Kaitseministeeriumi valitsemisalas.
Alates 1. jaanuarist 2017 täidab Välisluureamet riigi julgeoleku volitatud esindaja ülesandeid.
1. juulil 2017 jõustunud julgeolekuasutuste seaduse muudatusega nimetati senine Teabeamet ümber Välisluureametiks."
Ajalugu.
1992. aastal moodustati Riigikantselei alluvusse Eesti Vabariigi Riigikantselei Teabeteenistus, mis alustas tööd 1. jaanuaril 1993. 1994. aastal viidi teabeteenistus välisministeeriumi alluvusse. Teabeteenistus tegeles Eesti Vabariigis välisluurega. 1. märtsil 2001 loodi teabeteenistuse asemele kaitseministeeriumi valitsemisalasse Teabeamet, millega liideti ka Riigikantselei haldusalas olnud Valitsusside asutuse signaalluureüksus. Alates 1. juulist 2017 on asutuse nimi Välisluureamet.
Eesmärk ja tegevusvaldkond.
Välisluureameti eesmärk on tagada riigi julgeoleku ja põhiseadusliku korra püsimist mittesõjaliste ennetavate vahendite kasutamise abil ning julgeolekupoliitika kujundamiseks. Välisluureameti põhimääruse järgi on ameti tegevusvallas riigi julgeoleku ja põhiseadusliku korra tagamiseks tarvilik teabehange ja -töötlus ning vastuluure, samuti riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse korraldus ja kontroll. 
Amet teeb koostööd kaitsepolitseiga riigi vastu suunatud kuritegude ärahoidmiseks, osutab kaitsepolitseile ja kaitseväele abi elektroonilise teabe kogumisel, teeb koostööd teiste riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste ja isikutega, samuti välisriikide julgeolekuasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
Ülesanded.
Vastavalt julgeolekuasutuste seaduse §-le 7 on Välisluureameti ülesanded:
Välisluureamet kogub ja töötleb teavet, sealhulgas isikuandmeid, kui see on vajalik tema ülesannete täitmiseks. 
Vastavalt Välisluureameti põhimääruse §-le 9 amet:
Juhid ja struktuur.
Välisluureameti täpne struktuur on salastatud Vabariigi Valitsuse 20. detsembri 2007. aasta määruse nr 262 "Riigisaladuse ja salastatud välisteabe kaitse kord" § 7 lõike 6 punkti 1 alusel. 
Praegune peadirektor Kaupo Rosin nimetati ametisse 13. oktoobril 2022. Tema ametiaeg algas sama aasta 1. novembril.
Nefroosisündroom

Nefroosisündroom on neerupäsmakeste basaalmembraani kahjustuse tagajärjel tekkiv sündroom, mida iseloomustavad proteinuuria, hüpoalbumineemia, hüperlipideemia ja tursed.
Proteinuuria viib hüpoalbumineemia tekkele, mis omakorda alandab plasma onkootset rõhku ja põhjustab tursete tekkimist.
Ullr

Ullr on muinaspõhja mütoloogias Sifi poeg ja Thori kasupoeg.
Kuigi allikaid on vähe, arvatakse, et ta oli tähtis jumal eelajaloolisel ajastul. Teda on mainitud 3. sajandi Thosbergis alggermaani panteoni valitsejana.
"Vanema Edda" laul "Grimniri lugu" ("Grímnismál") mainib Ullri kahes stroofis:
Syn

Syn oli muinaspõhja mütoloogias hoolikuse ja tõe jumalanna Friggi abiline, keda kohtualused appi kutsusid.
Nooremas Eddas kirjeldatakse teda esmalt 16 aasi seas ja hiljem sisaldub ta nimekirjas 27 aasist.
Sigurd

 
Sigurd (vanapõhja keeles Sigurðr) oli legendaarne kangelane muinaspõhja mütoloogias ja Völsunga saaga keskne tegelane.
Nimega Siegfried on ta kangelane "Nibelungide laulus" ning Richard Wagneri ooperis "Siegfried".
Nimega Sivard Snarensven(d) oli ta mitme Skandinaavia keskaegse ballaadi kangelane.
Odr

Odr (vanapõhja keeles Óðr) on Freyja mees muinaspõhja mütoloogias. Kuigi tema täpne mütoloogiline tähendus ei ole kindel, tähendab tema nimi "nutikus, hing" ja seda kasutatakse tähenduses "metsik jõud, energia".
Viktor Rydbergi teooria kohaselt oli Óðr Orvandili poeg ja samastus teiste skandinaavia mütoloogia tegelastega.
Ragnarök

Ragnarök ('jumalate saatus') on muinaspõhja mütoloogias maailmalõpule eelnev lahing. Seal võitlevad omavahel jumalad (aasid, keda juhib Odin) ja nende vaenlased (tulehiiglased, jotuunid ja erisugused koletised, keda juhib Loki). Apokalüptilises lahingus ei hävi mitte ainult jumalad, hiiglased ja koletised, vaid ka kõik ülejäänu universumis olev.
Viikingite ühiskonnas oli surm lahingus imetlusväärne. See kandub panteoni kummardamiseks, kus jumalad ühel päeval Ragnarökis kukutatakse. Mis juhtub, kes võitleb kellega ja osalejate saatused selles lahingus on Skandinaavia rahvastele hästi teada nende saagadest ja skaaldilisest luulest.
Ragnarök on pika-ajalise vastuolu ja konfliktide tulemus aaside ja hiiglastega liitunute vahel, mitte moraalne võitlus hea ja halva vahel nagu kristlikus viimsepäeva lahingus. Peale Ragnaröki surevad mõlemad pooled ja nad sünnivad tsüklina uuesti.
Vanapõhja keeles koosneb sõna "Ragnarök" osadest "ragna" (jumalad, juhtivad võimud) ja "rök" (saatus).
Kausi

Kausi on küla Rapla maakonnas Märjamaa valla edelaosas Avaste mäe kirdenõlval. Küla läbib Avaste – Kivi-Vigala tee. Külast lähtub kohalik tee Ojapere külla.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Vigala valda.
Kausi silmapaistvaim loodusmälestis on Avaste mägi. Küla üldilme on valdavalt lage mõningate üksikute noorte männitukkadega.
Kausil on suhteliselt palju nõukogude aja pärandit – eelkõige kolhoosirajatisi (suurfarm, töökoda, tüüpprojekti järgi tehtud kolhoosnikeelamuid).
Kausi küla ajalooline nimi oli Pikauulitsa, aeg-ajalt on kasutatud ka nime Mäeküla. Enamasti kohalikud vanemad inimesed mõistavad Mäekülana siiski Ojapere Kausi-poolsemaid ja Kausi Ojapere-poolsemaid majapidamisi.
Põhjamõõde

Põhjamõõde ehk Põhjadimensioon on Euroopa Liidu välis- ja piiriülese koostöö poliitika, mis hõlmab Põhjamaid, Läänemere maid, Arktika regiooni ning Loode-Venemaad.
Põhjamõõtme idee algataja oli Soome president Martti Ahtisaari 1994. aastal. Konkreetselt hakati Soome eestvedamisel Põhjamõõtme loomise suunas tegutsema 1997. aastal. Esialgse idee kohaselt pidi see olema Euroopa Liidu ühispoliitika osa. Põhjamõõtme partnerriikidest Eestist, Lätist, Leedust ja Poolast said 1. mail 2004 Euroopa Liidu liikmesriigid. See andis hoo Põhjamõõtme edasisele arendamisele. Kaasati ka üha enam Venemaa Loode föderaalringkond ja Kanada. Viimasel on koos USAga praegu vaatlejariigi staatus. 
Piirkondlikest organisatsioonidest on Põhjamõõtmes Läänemeremaade Nõukogu, Arktika Nõukogu, Barentsi Regionaalne Nõukogu, Läänemere Linnade Liit, Põhjamaade Ministrite Nõukogu ja Balti Ministrite Nõukogu.
Norra kroon

Norra kroon ("krone", mitm. "kroner") on Norra rahaühik. Üks kroon jaguneb 100 ööriks ("øre"). ISO 4217 kood on NOK, kuigi tavapärane lühend on "kr".
Norra kroon võeti kasutusele 1875 Skandinaavia Rahaliidu tulemusel.
Norra münte ja rahatähti väljastab Norges Bank.
Kursid.
8. augustil 2011 kehtisid järgnevad vahetuskursid:
Varasemad vahetuskursid:
Rahatähed ja mündid.
Praegu on kasutusel järgnevates suurustes mündid ja paberraha:
Põhjamaade Ministrite Nõukogu

Põhjamaade Ministrite Nõukogu (lühend PMN; taani keeles "Nordisk Ministerråd" (lühend NMR), norra keeles "Nordisk ministerråd", rootsi keeles "Nordiska ministerrådet", soome keeles "Pohjoismaiden ministerineuvosto", islandi keeles "Norræna ráðherranefndin") on Põhjamaade valitsuste koostööorgan, üks Põhjamaade ametliku koostöö põhiorganeid parlamentidevahelise organi Põhjamaade Nõukogu kõrval. See asutati 1971.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu hõlmab Taani, Soome, Islandi, Norra ja Rootsi ning autonoomsete territooriumide Fääri saarte, Gröönimaa ja Ahvenamaa valitsused. Kuigi ametlikult vastutavad töö eest Põhjamaade Ministrite Nõukogus riikide valitsusjuhid, on see delegeeritud Põhjamaade koostöö ministritele ja Põhjamaade Koostöökomiteele.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu esimehe ametikoht roteerub viie riigi vahel aasta kaupa. 
Organi töökeeled on taani keel, norra keel ja rootsi keel.
Peakorter on Kopenhaagen.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu peasekretär on alates 18. märtsist 2019 Paula Lehtomäki (Soome).
Aastal 2011 on PMN-i eesistujariik Soome.
Valdkonnanõukogud ja ministrite kohtumised.
Peale valitsusjuhtide ja Põhjamaade koostöö ministrite kuuluvad Põhjamaade Ministrite Nõukokku valdkonnaministrite nõukogud. 
Taani eesistumise ajal 2005 otsustati nende arvu kärpida 17-lt 10-le. 
On olemas järgmiste valdkondade ministrite nõukogud: 
2005. aastal kaotati järgmiste valdkondade ministrite nõukogud:
Põhjamaade peaministrid, välisministrid ja kaitseministrid kohtuvad regulaarselt, sealhulgas enne Euroopa Liidu vastavate ministrite kohtumisi.
Sekretariaat.
PMN-i sekretariaat asub Kopenhaagenis. Seal on umbes 100 ametnikku, keda juhib peasekretär. 
Eelarve.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu kulud jaotatakse Põhjamaade vahel proportsionaalselt rahvamajanduse kogutoodanguga. 
Aastal 2006 oli eelarve suurus umbes 816 miljonit Taani krooni, mis moodustab umbes 33 Taani krooni Põhjamaade elaniku kohta.
Asutused, fondid ja bürood.
Põhjamaade Ministrite Nõukogu finantseerib täielikult või osaliselt mitut asutust, fondi, bürood ja infoteenistust:
Bürood ja infoteenistused.
Põhjamaade Ministrite Nõukogul on infobürood Põhjamaades ning Baltimaades (sealhulgas Põhjamaade Ministrite Nõukogu esindus Eestis), Peterburis ja Lõuna-Schleswigis (Põhjamaade Infobüroo Lõuna-Jüütimaal). 
Põhjamaade Ministrite Nõukogul on ka infoteenistus Hallo Norden.
Proteinuuria

Proteinuuria on seerumiproteiinide normaalsest suurem sisaldus uriinis.
Tervete inimeste uriin sisaldab vähe valke, nende suur sisaldus võib olla haiguse tunnus. Proteinuuriale viitab tihti uriini vahutamine, kuigi seda võivad põhjustada ka muud asjaolud.
Tõsine proteinuuria võib olla näiteks nefroosisündroomi sümptom.
Jevgeni Zamjatin

Jevgeni Ivanovitš Zamjatin (vene keeles Евгений Иванович Замятин; 1. veebruar 1884 Tambovi kubermang, Lebedjanin – 10. märts 1937 Pariis) oli vene kirjanik. Tema ainus romaan, düstoopia "Meie" on ka tema kuulsaim teos.
Elulugu.
Zamjatini isa oli õigeusu vaimulik, ema oli klaverimängija.
1893–1896 õppis Zamjatin Lebedjanski gümnaasiumis, pärast seda Voroneži gümnaasiumis, mille lõpetas 1902 kuldmedaliga. Koolis hiilgas ta vene keele alal, seevastu matemaatikas ei saanud ta alati häid hindeid. Kangekaelsusest astus ta Peterburi Polütehnilise Instituudi laevaehitusteaduskonda.
1906. aastal sai Zamjatinist bolševik ning ta hakkas osalema üliõpilaste revolutsioonilises tegevuses. Nii tutvus ta ka Ljudmila Ussovaga (1883–1965), kellest sai hiljem tema abikaasa. 1905. aasta suvel, pöördudes Egiptusest tagasi Odessasse, oli ta tunnistajaks ülestõusule soomuslaeval Potjomkin. 1906 Zamjatin vahistati ja saadeti tagasi Lebedjaninisse. Kuigi tal keelati instituuti lõpetada, põgenes Zamjatin ikkagi Peterburi ja lõpetas ebaseaduslikult instituudi.
Maailmasõja ajal esines Zamjatin internatsionalistlike sõjavastaste üleskutsetega. Selle eest ta vahistati, mõisteti 1914 kohtus süüdi ja saadeti asumisele Kemi. 1916. aasta märtsis ta saabus asumiselt ja komandeeriti kohe Suurbritanniasse, kus ta Newcastle'is, Glasgow's ja Sunderlandis töötas Venemaale määratud jäälõhkujate ehitusel. Zamjatin oli üks jäälõhkuja Svjatoi Aleksandr Nevski peamisi projekteerijaid. Pärast Oktoobrirevolutsiooni sai see jäälõhkuja nime Lenin.
1920 valmis Zamjatinil romaan "Meie". See oli tema ainus romaan ja tänapäeval ongi Zamjatin tuntud peamiselt selle teose tõttu. Romaan oli üks esimesi, mille avaldamise Glavlit keelustas. See ilmus alles 1924 New Yorgis inglise keeles. 1929 ilmus "Meie" vene emigrantlikes väljaannetes lühendatud kujul. NSV Liidus tõi see endaga kaasa kriitikatulva, mistõttu Zamjatin astus välja NSV Liidu Kirjanike Liidust ja tal sisuliselt keelati oma teoste avaldamine.
1931. aastal sai Zamjatin Stalini loa Nõukogude Liidust lahkumiseks ja asus elama Pariisi. Juba emigrandina taastati 1934 tema liikmesus NSV Liidu Kirjanike Liidus ja 1935 osales ta kirjanike antifašistlikul kongressil NSV Liidu delegatsiooni koosseisus. 1937. aastal suri ta südamerabandusse.
"Meie".
Romaani "Meie" tegevus leiab aset totalitaarses tulevikuühiskonnas nimega Ühtne Riik, mille juht Heategija pakub alamatele turvatunnet ja heaolu, kuid mitte vabadust. Kõigil riigi elanikel on nime asemel number, peategelasest matemaatiku ja inseneri number on D-503.
Kirjaniku kodumaal avaldati romaan esmakordselt alles ajakirjas Znamja, 1988, nr 5–6, eesti keeles 2006.
"Meie" mõjutas George Orwelli "1984" ja Aldous Huxleyt "Hea uue ilma" kirjutamisel.
Creative Commons

Creative Commons (CC) on San Franciscos asuv mittetulundusühendus, mis tegutseb eesmärgiga suurendada vabalt levitatavate ja kasutatavate loometeoste hulka.
Creative Commonsi asutas 2001. aastal Stanfordi ülikooli intellektuaalse omandi professor Lawrence Lessig, kes lahkus Creative Commonsi juhi kohalt 15. detsembril 2006. Tema järglaseks sai Joi Ito.
Litsentsid.
Creative Commonsi avaldatud litsentsid võimaldavad teose autoril osast oma õigusest loobuda selleks, et avaldatud teose edasine kasutamine oleks lihtsam. Autor ei pruugi loobuda õigusest nõuda, et viidatakse autorile, teost jagatakse samadel tingimustel, teost kasutatakse mitteärilisel eesmärgil või et teose põhjal ei looda tuletatud teoseid. Neid nelja õigust kombineerides on koostatud avaliku omandi litsents ja kuus eri piirangutega litsentsi:
Tabelis esitatud litsentsidest esimesed kolm (märgitud rohelisega) toetavad avatud teadmuse levikut ning vastavad vaba sisu nõuetele, kuid viimased neli (märgitud kollasega) piiravad teose kasutamist sellisel määral, et need välistavad selle kasutamise vabakultuuriga seotud projektides, sealhulgas ka näiteks Vikipeedia ja Debian ei kaasa sellist sisu, ka riigiasutuste avaldatud materjalide nagu avaandmed, avatud õppematerjalid puhul välistatakse vaba sisu nõuetele mitte vastavate litsentside kasutamine.
Algsed 2001. aastal avaldatud litsentsid lähtusid Ameerika Ühendriikide autorikaitseseadusest. 2007. aastal avaldati üldised versiooni 3.0 litsentsid, mis lähtuvad Ameerika Ühendriikide seaduse asemel rahvusvahelistest intellektuaalomandit käsitlevatest kokkulepetest. 2009. aastal avaldati litsents CC0, millega saab loobuda võimalikult paljudest õigustest ja anda teose avalikku omandisse. Põhiliste litsentside uusimad versioonid (4.0) on avaldatud 2013. aasta lõpul.
2003. aastal hakati litsentse kohandama lähtuvalt riikide jurisdiktsioonidest. Esimesed Eesti autoriõiguse seadusest lähtuvad litsentsid (versioon 3.0) avaldati 2011. aasta jaanuaris. Alates versioonist 4.0 kavatseb Creative Commons litsentside kohandamisest loobuda või teha seda vähesel määral, sest rahvusvaheline litsents peaks olema kõikjal kasutuskõlblik.
Creative Commonsi litsentse kasutatakse näiteks suurtel veebisaitidel nagu Vikipeedia, Flickr, Youtube, Soundcloud. Al-Jazīrah on Creative Commonsi litsentsi all avaldanud ka mõned televisioonis edastatud videolõigud. Eesti saitidest kasutatakse Creative Commonsi litsentsi näiteks teabekogus Estonica, Eesti Avaandmete Portaalis, e-koolikotis, see on vaikimisi litsents Tartu Ülikooli lõputööde avaldamisel ning seda soovitab Hariduse Infotehnoloogia Sihtasutus kasutada hariduslike materjalide puhul, kohandatud litsentsi kasutati varem Eesti valitsuse veebisaidil. 2009. aastal kasutati Creative Commonsi litsentse hinnanguliselt 350 miljoni teose puhul.
Saue valla vapp

Saue valla vapp on Harju maakonnas asuva Saue valla vapp.
Saue vald moodustati haldusreformi tulemusel 24. oktoobril 2017, mil ühinesid senine Saue vald, Kernu vald, Nissi vald ja Saue linn. Sellega seoses võeti kasutusele uus Saue valla vapp.
Vapiks on punane kilp, millel on kujutatud neli hõbedast, risti asetsevat tammelehte ja -tõru. See sümboliseerib nelja omavalitsuse jõu ühendamist, viljakat koostööd ja traditsioonide jätkamist. Saue vald asub Harju maakonnas ja seega viitab punane värv Harju maakonna vapile.
Eelmine vapp.
Priit Herodes: "Kõige hirmsam vapp, mis on maantee äärdegi välja pandud, on aga ilmselt Saue valla oma. See pseudoheraldiline märk, millel on mingid imelikud "kõrvad", on Harjumaa vapi äranarrimine."
Viimsi valla vapp

Viimsi valla vapp on Harju maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viimsi valla vapp.
Vapp on kinnitatud 27. augustil 1993.
Vapi autor on Tõnis Soop.
Vapi kirjeldus.
Sinise kilbi ülaservast lähtuv allasuunatud V-kujuline teravik toetub lainelõikelisele vardale - kõik hõbedased. Vapitüvi on must.
Põhjendus.
Viimsi vapi värvid must ja sinine vastavad riigilipu värvidele. Vapil olev sinine tähendab merd. Hõbedane lainelõikeline joon sümboliseerib nii laineharju kui ka kaldale loksuvat vahust lainet - ühel pool meri, teisel pool maa. Valla vapi keskel on kujutatud V-kujulist noolt, mis üheltpoolt viitab Viimsile, teisalt kujutab see laineharjal sõitvat paati või laeva või ka randuva paadi nina.
Vapi kasutamise kord.
Valla vapi näidis asub vallakantseleis.
Pöördkeha

Pöördkeha on geomeetriline keha, mis moodustub tasandilise kujundi pöörlemisel ümber kujundi tasandil asetseva sirge (telje).
Pöördkehadeks on
Patika (Tapa)

Patika on küla Lääne-Virumaal Tapa vallas. 2011. aastal elas seal 36 elanikku. Külast idas on Lehtse alevik, lõunas Rägavere ja Jäneda küla, läänes Aegviidu alev ning põhjas Pillapalu küla. Küla piiril Anija vallas asub Nelijärve raudteepeatus. Patika külas oli kuni 2005. aastani ka Patika raudteepeatus.
Lehtse

Lehtse on alevik Lääne-Virumaal Tapa vallas, kuni 2005. aastani Järvamaa Lehtse valla keskus. 
Alevikus asub Lehtse Kool, Tapa Vallaraamatukogu haruüksus Lehtse raamatukogu, Tapa Perearstikeskuse tervishoiupunkt ja Lehtse raudteepeatus.
Lehtse on saanud nime samanimelise mõisa järgi (saksa keeles "Lechts)".
Lehtse mõisa Kurge kõrvalmõisas Ambla kihelkonnas tegutses 1887. aastal valminud Kurge piiritusevabrik, mis oli toona Paide kreisi suurim.
Lehtse lähistel Rabasaarel ja Lehtse jaamast umbes 4 km kaugusel Läste ja Rebase rabades tegutses 1936. aastal riikliku aktsiaseltsi Eesti Turbatööstused Lehtse Turbatööstus. Rabasaare tööstusasulas oli ligi 20 hoonet. Turbatööstust teenindas kitsarööpmeline (750 mm rööpmelaiusega) raudteeliin, kogu toodang veeti vagonettidega Lehtse raudteepeatusse, kus see raudteele ümber laaditi või jaama lähedal ladustati. Algne vabrikuhoone hävis tulekahjus 1959. aastal, uus vabrik ehitati Lehtse jaama juurde ning see hoone on säilinud tänini. Turbatööstus toimis kuni 1992. aastani.
Lehtsest on pärit laulja Elina Born, klaasikunstnik Silvia Raudvee, vabadussõjalane Artur Sirk, loodusuurija Friedrich Alexander Georg von Hoyningen-Huene, luuletaja Linda Ruud, muusikapedagoog Ulvi Tamm, fotograaf Rene Viljat, dirigent ja muusikapedagoog Tiiu Tikkerber, looduskaitse- ja omavalitsustegelane Teet Koitjärv, ajakirjanik Robert Rool ja sõjaväelane Boris Parm.
Urmas Roosimägi

Urmas Roosimägi (sündinud 18. aprillil 1958 Tallinnas) on Eesti erukaitseväelane, brigaadikindral (alates 2009. aastast).
Alates suvest 2008 oli Maaväe staabiülem.
Urmas Roosimägi alustas oma sõjaväeteenistust 1980. aastal, pärast Kiievi Kõrgema Õhutõrje-Raketiinseneride Sõjakooli lõpetamist, Nõukogude armees, kuhu ta jäi 1991. aastani, tõustes rühmaülemast väeosaülemaks. 
Teenistus Eesti Kaitsejõududes
Juunist 2008 kuni 1. aprillini 2009 oli Maaväe staabi ülem, siis läks erru ning sai brigaadikindrali auastme.
Aastatel 2009–2016 oli ta Tapa vallavolikogu esimees.
X

X (x) [iks] ehk iks on ladina tähestiku täht ja eesti tähestiku võõrtäht. 
Ajalugu.
Häälikuühendit /ks/ märgiti vanakreeka keeles kas tähega hii (Χ; läänekreeka kiri) või tähega ksii (Ξ; idakreeka kiri). Läänekreeka kirjas nimetati hii-d ksii-ks ning hii-na võeti kasutusele uus täht, mis nägi välja nagu horisontaalselt läbikriipsutatud Y. Lõpuks hakkas hii märkima aspireeritud k-häälikut /kʰ/ ning ksii ühendit /ks/. Etruski kirja ning sealtkaudu ladina kirja on täht "Χ" laenatud vanemast läänekreeka kirjast, mistõttu ta hakkas neis kirjades märkima häälikuühendit /ks/. 
Pole teada, kas hii- ja ksii-täht on leiutatud Kreekas või on nad pärit mõnest semiidi kirjast. Hii paigutati koos fii, psii ja oomega kreeka tähestiku lõpuossa semiidi päritolu tähtedest tahapoole, mis lubab arvata, et tegu on uue tähega. Pealegi pole semiidi kirjades häälikuühendit /ks/ märkivat tähte. Oli küll foiniikia täht ("cheth"), mida hääldati tõenäoliselt /ħ/, mis on häälikule /kʰ/ veidi sarnane, kuid see võeti kreeka kirja üle algul hääliku /h/ tähisena ning hiljem sai sellest pikka e-d märkiv eeta (Η). Seetõttu hii-täht nähtavasti tollest foiniikia tähest ei pärine. 
Ksii-tähe allikaks peetakse tavaliselt foiniikia tähte ("samech"), mis märkis häälikut /s/, kuid nagu öeldud, oli hii-tähel teistsugune kuju kui ksii-tähel. Sellegipoolest võis neil olla ühine allikas. Hii-täht võis tekkida horisontaalkriipsude "ärakulumise" tulemusena, ksii-tähel seevastu püstkriipsu äralangemisel. On arvatud, et ksii-täht võetigi tarvitusele sellepärast, et hii-tähte hakati teisiti hääldama. 
Foiniikia täht "samech" pärineb võib-olla egiptuse hieroglüüfist, mis tähistab sammast "djed", kuid see pole kindel, sest pole teada vahelüli siinai kirjas. Teise tõlgenduse järgi tuleneb "samech" kala skeletti tähistavast märgist.