Austria meedia

Austria meedia on meediasüsteem (massimeedia) Austrias. 
See on 21. sajandi alguses peamiselt kahe meediagigandi päralt: Austria Rahvusringhääling ORF ning „trükiajakirjanduse perekond“ Saksa meediagrupp Westdeutsche Allgemaine Zeitung, mille kontrolli all on kaks populaarsemat väljaannet neljast loetuimast: Neue Kroner Zeitungit ja Kurieri. Austria meediamaastiku toimimise kontroll on jagatud mitme föderaalinstitutsiooni vahel. Kõige olulisem on Föderaalkantselei roll, kes vastutab pressi toetusskeemide, eraraadiokanalite litsentside, ORF-i koosseisu ning filmi- ja audiovisuaalse produktsiooni eest. 
Trükiajakirjandus.
Ajalehed.
2008. aasta seisuga ilmus Austrias 16 päevalehte ja 15 piirkondlikku ajalehte (välja arvatud tasuta väljaanded). Nädalalehti ja muid regulaarselt ilmuvaid perioodikaväljaandeid oli kokku 207. Päevalehti loeb regulaarselt 5,117 miljonit inimest ehk 72,9% potentsiaalsest lugejaskonnast (arvestus algab 14. eluaastast). Loetuimad väljaanded on tabloidformaadis päevalehed: Neue Kronen Zeitung, Kleine Zeitung, Österreich ja Kurier. Loetuimad kvaliteetlehed on Der Standard, Salzburger Nachrichten ja Die Presse. 
Ajakirjad.
2008. aasta seisuga ilmus Austrias 60 tasulist ajakirja. Alates 1950. aastatest on Austria nädalaväljaannete ja ajakirjade turul domineerinud Best Germani väljaanded (Bunte, Stern jne). Olukord muutus täielikult 1980. ja 1990. aastatel, kui turule sisenes kord nädalas ilmuv pildiajakiri Die Ganze Woche (asutaja Kurt Falk). Veel suurema muutuse tõi kaasa 1992. aastal loodud nädalaajakiri NEWS . 
Austria ajakirju annab välja kirjastus NEWS-Verlagsgruppe. Selle all ilmuvad praegu loetuimad Austria ajakirjad: NEWS, Profil, e-media, Format ja Trend.
Audiovisuaalne meedia.
Avalik-õiguslikul televisioonil ja raadiol on aegade algusest olnud väga tugev turupositsioon – Austria Rahvusringhääling (ORF) ei oma kontrolli mitte ainult kahe üleriigilise telekanali ja nelja üleriigilise raadiovõrgu üle, vaid reguleerib ka kogu riigi ülekandemehhanismi. Seaduse alusel juhib ORF-i haldusnõukogu, mis koosneb poliitiliste parteide, vabariigi valitsuse ja üheksa maakonna valitsuse esindajatest. 
Raadio.
Raadiokanalitest pakub ORF kolme üleriigilist ja üheksat kohalikku maakondlikku kanalit, mida kuulab iga päev kokku 71,4% Austria elanikkonnast. Samuti edastab ta ka rahvusvahelisi raadiokanaleid Austria etnilistele vähemustele. Eraraadiokanalite hulgas domineerivad samad ettevõtted mis trükimeedias. 
Televisioon.
Kanalid ORF 1 ja ORF 2 on kättesaadavad vaid Austria kodanikele, kes maksavad ringhäälingumaksu. ORF III, ORF Sport + ja ORF 2 Europe on maksustamata ja levivad satelliidi vahendusel ka mujal Euroopas.
2001. aastal võttis Austria eelviimase riigina Euroopas vastu uue seaduse, mis võimaldab ka erakanalitel avalik-õigusliku televisiooni kõrval tegutseda. Sellest ajast saadik konkureerib ORF mitme Saksa telekanaliga. Erakanalitest on suurimad ATV ja Puls 4. 
Internet.
2009. aasta septembri seisuga oli Austrias 5 936 700 Interneti-kasutajat, mis moodustab 72,3% kogu rahvaarvust. Püsiühendusi oli 2009. aasta juuni seisuga 1 729 000, hõlmates 20,74% elanikkonnast. Internetiga ühendatud arvutite hulk oli 2008. aasta seisuga 5 937 000, millega Austria positsioneerub maailmaarvestuses 39. kohale. 
Tabel 1. Interneti-kasutajate ja rahvaarvu statistika.
Allikas: Internet World Stats
Populaarsemad veebilehed
ORF ulatus oma laia Interneti-teenuste valikuga 2006. aasta juuniks 2,9 miljoni kliendini, olles kõige kõrgema võrguühenduse tasemega turuosa Austrias.
Üle ühe miljoni kliendi on kogunud ka veebiportaal News Networld ning päevalehtede Kronen Zeitung ja Der Standardveebilehed.
Lisaks nendele veebisaitidele on ka veebiportaal eBay, MSN ning GMX-i ja AON-i (Austria Telecom) e-posti teenused saavutanud Austrias suure populaarsuse.