tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Läti 2018. aasta taliolümpiamängudel

Läti osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. Läti saatis olümpiamängudele 35 sportlast (neist 1 varumees), kes osalesid 9 võistlusalal. Neist 14 osalesid olümpiamängudel esimest korda.
Bobisõit.
Bobisõidus sai Läti välja panna kaks kahebobi ja kaks neljabobi. Ühtekokku saadeti võistlema 8 Läti bobisõitjat (Daumants Dreiškens, Oskars Melbārdis, Jānis Strenga, Arvis Vilkaste, Jānis Jansons, Oskars Ķibermanis, Helvijs Lūsis, Matīss Miknis) ja 1 varumees (Intars Dambis).
Kahebobimeeskond koosseisus Jānis Strenga ja Oskars Melbārdis võitis pronksmedali.
Iluuisutamine.
Lätit esindasid olümpiamängudel Deniss Vasiļjevs meeste üksiksõidus ja Diāna Ņikitina naiste üksiksõidus.
Kelgutamine.
2017–2018 kelgutamise maailma karikasarja tulemuste põhjal pääses olümpiamängudele 8 Läti kelku: 3 meeste ühekelku, 2 meeste kahekelku ja 3 naiste ühekelku. 
Lätit esindasid:
Andris Šics ja Juris Šics tulid meeste kahekelgul 7. kohale.
Kiiruisutamine.
Lätit esindas kiiruisutamises 1 sportlane: Haralds Silovs. Ta saavutas 4. koha 1500 m distantsil ajaga 1:45.25.
Lühirajauisutamine.
Lühirajal pääsesid starti 2 läti uisutajat: Roberto Puķītis ja Roberts Zvejnieks.
Laskesuusatamine.
Läti laskesuusatajatest pääses olümpiamängudele 2 meest ja 1 naine: Andrejs Rastorgujevs, Oskars Muižnieks ja Baiba Bendika.
Murdmaasuusatamine.
Meestest võistles Indulis Bikše, naistest Patrīcija Eiduka ja Inga Paškovska.
Mäesuusatamine.
Mäesuusatajatest kuulusid Läti koondisse Kristaps Zvejnieks ja Lelde Gasūna.
Skeleton.
Lätit esindasid skeletonis Martins Dukurs, Tomass Dukurs ja Lelde Priedulēna.
Martins Dukurs sai 4. koha, Tomass Dukurs 5. koha ja Lelde Priedulēna naiste sõidus 7. koha.
Loov enesetõhusus

Loov enesetõhusus ("creative self-efficacy") on isiku uskumus oma võimetesse välja pakkuda loovaid lahendusi ning käitumisviise. See on soov ja oskus olla uuendusmeelne, täita mistahes ülesanne vähemalt isikule endale uudselt. Kui inimene usub, et ta on loov, siis seda tõenäolisemalt ta tegutseb erinevates olukordades loovalt .
Isik, kellel on kõrge loov enesetõhusus, on pühendunud, paindlik, püsiv ning valmis pingutusteks.
Ta usub, et võib välja pakkuda suurepäraseid ideid, on hea kujutlusvõimega ning julgeb oma uusi mõtteid välja öelda. Kõrgema loova enesetõhususega inimesed on uudishimulikumad, julgevad enam riskeerida ja mõtlevad loovamalt .
Loovus on kõige laiema määratluse järgi asjakohase ja väärtusliku uudsuse (idee, käsituse, meetodi, materjali või eseme) genereerimine inimtegevuse eri valdkondades.
Enesetõhusus on hinnang oma suutlikkusele organiseerida või sooritada mingeid tegevusi või käitumist ehk enesekohane teadmine mis põhineb inimese eneseteadlikkusel ja tema teadmistel enesest.
Kuidas loov enesetõhusus mõjutab inimese tegevust.
Loovalt elamine on loomulik osa igapäevaelust ning hästi elamise põhikomponent. Peamine, elada hästi ning luua ilu tegevustes, mis on täiesti tavalised ja maalähedased. Hea elu on kui tillukestest sammudest moodustuv igavesti muutuv protsess, mitte ülim seisund või tulemus.
Meie väikesed igapäevaelu tegevused ja valikud liituvad suuremateks kogumiteks, mida mõnikord iseloomustatakse sõnaga „kaos“. See võib viia meid uue, üllata arusaamiseni.
Maailm muutub kiiresti ning inimesed ja organisatsioonid peavad õppima pidevate muutustega tõhusalt kohanema. Hea kohanemise tagab paindlikkus ja võime näha asju uuest perspektiivist. Seega räägitakse üha rohkem loovusest ja innovatsioonist, mis on olulised uute teadmiste omandamisel ning võimaldavad näha ja lahendada probleeme erinevatest vaatenurkadest.
Betelgeuse

Betelgeuse (tuntud ka kui Alpha Orionis) on Orioni tähtkujus asuv täht, mis on heleduselt teine täht Orioni tähtkujus ja üheksas tähistaevas. See on poolkorrapärane muutlik täht, mille näiv tähesuurus on 0,2 kuni 1,2, millega Betelgeuse on esimese suurusjärgu tähedest suurim muutuja. Betelgeuse oleks tähistaeva heledaim täht, kui inimsilm suudaks näha valguse kõiki lainepikkusi.
Betelgeuse on vaatlemisel märgatavalt punakas. See on klassifitseeritud kui M2 spektriklassi punane ülihiid. Betelgeuse on üks suurimaid tähti, mida teatakse. See on peaaegu 1000 korda suurem kui Päike ja kui see asuks Päikesesüsteemi keskpunktis, ulatuks see üle Asteroidide vöö, kuni Jupiteri orbiidini. Erinevatel põhjustel on selle kaugust olnud keeruline mõõta ning selle kauguseks hinnati 2020. aastal 530 valgusaastat. Vähem kui 10 miljoni aasta vanusena on Betelgeuse oma suure massi tõttu kiiresti arenenud ja eeldatavasti muutub see supernoovaks tõenäoliselt 100 000 aasta jooksul. Betelgeuse plahvatamisel särab see rohkem kui kolm kuud sama eredalt kui poolkuu, kuid muud mõju Maale ei ole.
Alates 2019. aasta oktoobrist hakkas Betelgeuse märgatavalt hämarduma ja 2020. aasta veebruari keskpaigaks oli selle heledus langenud ligikaudu 3 korda. Hiljem tavapärane heledus taastus. Infrapunavaatlused ei leidnud viimase 50 aasta jooksul heleduses olulist muutust, mis viitab sellele, et hämardumine oli tingitud pigem muutusest tähe ümber kui suuremast muutusest. Hubble'i kosmoseteleskoobiga tehtud uuring viitab sellele, et tähe ümber tekkis ajutiselt tolmupilv, mis põhjustas Betelgeuse helenemise vähenemise.
Kakiemon

Kakiemon (jaapani 柿右衛門) on Jaapani portselani stiil, mida iseloomustab glasuuripealne maal, mistõttu kutsutakse seda ka "emailkeraamikaks."
Algselt toodetud Arita ümbruse tehastes. Oli populaarne aastatel 1603–1867.
Sellel stiilil on palju ühist Hiina "Famille Verte" stiiliga.
Põhipalett sisaldab pehmet punast, kollast, sinist ja türkiisrohelist.
Avatud vormidel kasutatud piimvalget glasuuripinda ("nigoshide") ei kasutatud kinniste anumate nagu vaaside ja teepottide ega ka kujude jaoks.
Selline õhkõrn stiil oli populaarne ajal, mil Hiina keraamika import oli häiritud või peatunud.
Ohukotsu vald

Ohukotsu vald (saksa keeles "Odenwald") oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vardi vallaga.
Orgita vald

Orgita vald (saksa keeles "Rosenthal") oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Haimre vallaga.
Osmussaare vald

Osmussaare vald (saksa keeles "Odinsholm") oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald moodustati 1887 Uuemõisa vallast eraldatud osast, kuna Osmussaare talupojad nõnda soovisid. 
1890 liideti Osmussaare vald Riguldi vallaga.
Paeküla vald

Paeküla vald (saksa keeles "Paenküll") oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga.
Paju vald

Paju valla all võidakse mõelda järgmisi endisi valdasid:
Paju vald (Kihelkonna kihelkond)

Paju vald (saksa keeles "Pajomois") oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Palu vald

Palu vald (saksa keeles "Pallo") oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Sargvere vallaga.
Pidula vald

Pidula vald (saksa keeles "Piddul") oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Piila vald

Piila vald (saksa keeles "Pihla") oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Loona vallaga.
Piira vald

Piira vald (saksa keeles "Piera") oli vald Virumaal Rakvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.
Piiumetsa vald

Piiumetsa vald (saksa keeles "Piometz") oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892.
Pilguse vald

Pilguse vald (saksa keeles "Hoheneichen") oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lümanda vallaga.
Pilistvere vald

Pilistvere vald (saksa keeles "Pastorat Pillistfer") oli vald Viljandimaal Pilistvere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Kõo vallaga.
Pindi-Leevi vald

Pindi-Leevi vald (saksa keeles "Bentenhof mit Löweküll") oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1876 ja siis see kaksikvald jagunes eraldi valdadeks: Pindi ja Leevi vallaks.
Poka vald

Poka vald (saksa keeles "Heihohof") oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1874–1892 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga.
Pootsi vald

Pootsi vald (saksa keeles "Podis") oli vald Pärnumaal Tõstamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Seliste vallaga.
Landecki ringkond

Landecki ringkond (itaalia "Distretto di Landeck") on ringkond Austrias Tiroolis. See külgneb põhjas Reutte ringkonnaga, idas Imsti ringkonnaga, lõunas Lõuna-Tirooliga (Itaalia) ja Graubündeniga (Šveits) ning läänes Bludenzi ringkonnaga (Vorarlberg).
Rahvaarv oli 43 886 (1. jaanuar 2015), rahvastiku tihedus oli 28 in/km².
Loodus.
Ringkond koosneb Inni oru ülemisest otsast ja selle kõrvalorgudest: Kaunertal, Stanzer Tal ja Paznaun. Ringkonna mäestike hulka kuuluvad Ötztali Alpide osad, Samnauni grupp, Verwalli ja Lechtali Alpide osad ning Arlberg.
Haldusjaotus.
Ringkond on jaotatud 30 vallaks, üks neist on linn.
Vana-Pornuse vald

Vana-Pornuse vald (saksa keeles "Alt-Bornhusen") oli vald Pärnumaal Halliste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. Vallamaja asus tänapäeva Halliste aleviku aladel.
1939. aasta vallareformiga moodustati Penuja, Abja, Pornuse, Vana-Kariste ja Uue-Kariste vallast Abja vald. Senise Pornuse valla põhjapoolne maa-ala liideti aga Rimmu valla koosseisu.
Praakli vald

Praakli vald (saksa keeles "Brackelshof") oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.
Preedi vald

Preedi vald (saksa keeles "Sitz und Rehho") oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga.
Pruuna-Põriki vald

Pruuna-Põriki vald (saksa keeles "Tois und Porrik") oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Lehtse vallaga.
Prümli vald

Prümli vald (saksa keeles "Heidmetz") oli vald Järvamaal Ambla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Ambla vallaga.
Aleksandr Petrov (diplomaat)

Aleksandr Mihhailovitš Petrov (sündinud 13. juuni 1953) on Venemaa Föderatsiooni diplomaat, kes oli aastatel 2015–2021 Venemaa Föderatsiooni erakorraline ja täievoliline suursaadik Eesti Vabariigis.
NSV Liidu Välisministeeriumis asus Petrov tööle 1977. aastal, mil ta lõpetas õpingud NSV Liidu Välisministeeriumi Moskva Riikliku Välissuhete Instituudis.
Aastatel 1989–1992 oli ta konsul NSV Liidu (hiljem Venemaa Föderatsiooni) saatkonnas Saksa Liitvabariigis Münchenis. Aastatel 1996–1999 nõunik Venemaa saatkonnas Saksamaal. 1999–2000 oli ta Venemaa peakonsul Saksamaal Bonnis. 2005–2011 oli ta nõunik-saadik (советник-посланник) Venemaa saatkonnas Saksamaal. 2011–2015 oli ta Venemaa Föderatsiooni Välisministeeriumi Euroopa kolmanda osakonna direktori asetäitja.
Ta valdab vene, saksa ja prantsuse keelt. Ta on abielus ning tal on tütar.
Pudivere vald

Pudivere vald (saksa keeles "Poidifer") oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga.
Pähkla vald

Pähkla vald (saksa keeles "Pechel") oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.
Pähu vald

Pähu vald (saksa keeles "Pähho") oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kuksema vallaga.
Päinurme vald

Päinurme vald (saksa keeles "Assik") oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1875–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga.
Venemaa välisministeerium

Venemaa Föderatsiooni Välisministeerium (vene keeles Министерство иностранных дел Российской Федерации, lühend МИД России) on Venemaa valitsusasutus, mis tegeleb riigi välispoliitikaga.
Päite vald

Päite vald (saksa keeles "Peuthof") oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1871–1891 ja siis liideti see vald Voka vallaga.
Põlli vald

Põlli vald (saksa keeles "Poll") oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Vardi vallaga.
Põlula vald

Põlula vald (saksa keeles "Poll") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga.
Pööravere vald

Pööravere vald (saksa keeles "Pörafer") oli vald Pärnumaal Pärnu-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Enge vallaga.
Pühatu-Riidaku vald

Pühatu-Riidaku vald (saksa keeles "Pühhat und Ridaka") oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Raikküla vallaga.
Raanitsa vald

Raanitsa vald (saksa keeles "Neuhof") oli vald Tartumaal Kambja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kambja vallaga.
Ramma vald

Ramma vald (saksa keeles "Ramma") oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1882–1892.
Randvere vald

Randvere vald (saksa keeles "Randefer") oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.
Rannaküla vald

Rannaküla vald (saksa keeles "Rannaküll") oli vald Saaremaal Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Maasi vallaga.
Rava vald

Rava vald (saksa keeles "Rawaküll") oli vald Järvamaal Järva-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võhmuta vallaga.
Reegoldi vald

Reegoldi vald (saksa keeles "Weibsfer") oli vald Viljandimaal Suure-Jaani kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Olustvere vallaga.
Reo vald

Reo vald (saksa keeles "Reo") oli vald Saaremaal Püha kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.
Rohu vald

Rohu vald (saksa keeles "Rocht") oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893 ja siis liideti see vald Avanduse vallaga.
Roobe vald

Roobe vald (saksa keeles "Ropenhof") oli vald Viljandimaal Helme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Jõgeveste vallaga.
Rootsiküla vald

Rootsiküla vald (saksa keeles "Rotziküll") oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Rummu vald

Rummu vald (saksa keeles "Rumm") oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Jõelähtme vallaga.
Rääbise vald

Rääbise vald (saksa keeles "Repshof") oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 (?) ja siis liideti see vald Võtikvere vallaga.
Röa vald

Röa vald (saksa keeles "Röal") oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väätsa vallaga.
Röösa vald

Röösa vald (saksa keeles "Rösarhof") oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.
Saha vald

Saha vald (saksa keeles "Saage") oli vald Harjumaal Jõelähtme kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Nehatu vallaga.
Sarakuse vald

Sarakuse vald (saksa keeles "Sarrakus") oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Mäksa vallaga.
Sargvere vald

Sargvere vald (saksa keeles "Sarkfer") oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1906 ja siis liideti see vald Mäo vallaga.
Sassi vald

Sassi vald (saksa keeles "Kabbil") oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.
Sausti vald

Sausti vald (ka Kaarepere vald; saksa keeles "Gross-Saus") oli vald Harjumaal Jüri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kurna vallaga.
Selli vald

Selli vald (saksa keeles "Sellie") oli vald Virumaal Simuna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Salla vallaga.
Sikeldi vald

Sikeldi vald (saksa keeles "Sicklecht") oli vald Harjumaal Rapla kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Rapla vallaga.
Silmsi vald

Silmsi vald (saksa keeles "Silms") oli vald Järvamaal Peetri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Koigi vallaga.
Sindi vald

Sindi vald (saksa keeles "Zintenhof") oli vald Pärnumaal Tori kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Taali vallaga.
Suru vald

Suru vald (saksa keeles "Surro") oli vald Harjumaal Kuusalu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1891 ja siis liideti see vald Kõnnu vallaga.
Suur-Soldina vald

Suur-Soldina vald (saksa keeles "Gross-Soldina") oli vald Virumaal Vaivara kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Joala vallaga.
Sänna vald

Sänna vald (saksa keeles "Sennen") oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rõuge vallaga.
Tagamõisa vald

Tagamõisa vald (saksa keeles "Taggamois") oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. 
Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Tagavere vald

Tagavere vald (saksa keeles "Tackfer") oli vald Läänemaal Lääne-Nigula kihelkonnas. Vald eksisteeris 1867–1890 ja siis liideti see vald Vidruka vallaga.
Pieršamajski rajoon

Pieršamajski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26,4 km². 2015. aasta seisuga elas seal 221 921 inimest.
Rajoon loodi aastal 1968. Tänapäevastes piirides on see aastast 1977.
Täitevkomitee hoone asub aadressil завул. Кузьмы Чорнага 5, rajooni juhib Ihar Kudrevič. Raamatukogusid on Pieršamajski rajoonis viis, lisaks asub seal Valgevene Rahvusraamatukogu.
Rajooni läbib Minski metroo. Seal asub ka Minski lasteraudtee kaks jaama. Rajoonis asub Valgevene Teaduste Akadeemia Keskbotaanikaaed. Aastal 2005 asutati sinna Valgevene Kõrgtehnoloogia park. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia, 
Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Aziaryšča, Vialiki Les, Uručča, Uschod ja Vałhahradzkaja tänava mikrorajoon. Osaliselt asub seal ka Zialony Łuh, kuid see linnaosa asub osaliselt ka Saviecki rajoonis.
Partyzanski rajoon

Partyzanski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 64,6 km². 2015. aasta seisuga elas seal 97 697 inimest, neist 76% oli valgevenelasi.
Rajoon loodi aastal 1978. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 2012, mil sellele lisandusid suured hõredalt asustatud metsaalad Minski rajoonist. Kõrgeim koht ulatub 207 meetrit üle merepinna. Rajoonis voolab Svisłači jõgi.
Partyzanski rajooni territooriumil asuvad suured tööstusettevõtted, nende seas Minski mootoritehas ja Minski traktoritehas ja Minski Elektrotehnikatehas. Kõrgemat haridust annavad Minski Riiklik Lingvistikaülikool, Valgevene Riiklik Sideakadeemia ja A. D. Sahharavi nimeline Riiklik Rahvusvaheline Ökoloogiainstituut. Seal asub ka Valgevene riikliku tsirkuse hoone, lisaks on seal üks kino. Rajooni jääb üks Minski Lasteraudtee jaamadest. Rajooni läbivad Minski metroo ja mitu trammiliini. Raamatukogudest asuvad seal haridusministeeriumi raamatukogu ja kolm Minski linnaraamatukogu filiaali. Sellesse rajooni jääb ka Eesti Suursaatkond Valgevenes.
Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Дарашэвіча, 8, rajooni juhib Juryj Uładzimiravič Truščanka. 
Rajooni territooriumile jäävad linnaosadest Ściapianka, Slapianka, Vialikaja Slapianka, Zacharava-Pulichava, Dražnia ja Traktoritehase linnak.
Keskmaajooks

Keskmaajooks on kergejõustikus jooks, mille distants jääb umbes 800 m ja ühe miili (1609 m) vahele. Sellest lühemad jooksud on sprindid ja pikemad jooksud pikamaajooksud. Keskmaajooksudeks võidakse nimetada ka harva joostavaid 600 m ja 2000 m jookse.
Olümpiamängudel on keskmaajooksudest kavas 800 m ja 1500 m jooks.
Aasta mesinik

Aasta mesinik on Eesti Mesinike Liidu poolt alates 1998. aastast välja antav aunimetus.
Ökoriik Eesti

Ökoriik Eesti on ühendus mahevaldkonnas tegutsevatest ning seda toetavatest organisatsioonidest Eestis.
Ökoriik tunnustab tiitliga "aasta aatemees" või "aasta aatenaine" inimest, kes on andnud erakordse panuse Eesti jätkusuutlikkuse tagamiseks.
2016 pälvis aasta aatemehe tiitli Priit Humal. 2017 pälvis aasta aatenaise tiitli Maire Valtin.
152 kiri

152 kiri on 101 kirja jätkuna 2017. aasta jaanuaris avaldatud 152 eesti kultuuritegelase kiri, milles ollakse seisukohal, et Rail Balticu rajamine praegusel kujul tuleb peatada ja asuda kavandama Eesti vajadustest lähtuvat raudteed. 
Kirja pealkiri on: "Avaliku elu tegelaste pöördumine: Eesti vajab raudteed Euroopasse, kuid mitte praegu planeeritud kujul". 
Kiri ilmus 26. jaanuaril 2017 ajalehes Postimees. 
Ajalehe Avalik Eesti teises numbris on 152 kiri taasavaldatud.
Allakirjutanud.
Kirja autoreiks on järgmised 152 inimest.
Ave Alavainu, Grete Arro, Anzori Barkalaja, Anne Daniel-Karlsen, Helje Eelma, Jaan Einasto, Rein Einasto, Mart Einpalu,
Eenok Haamer, Lehte Hainsalu, Vootele Hansen, Toomas Haug, Riina Hein, Eik Hermann, Mati Hint, Mart Hiob, Tiina Hiiob, Indrek Hirv, Priit Humal, Kalev Härk, Aapo Ilves, Heigo Jelle, Jaak Johanson, Kärt Johanson, Jaak Jõerüüt, Õnne Jõgi, Arvo Järvet, Toomas Jüriado, Robert Jürjendal, Fred Jüssi, Mart Jüssi, Ahto Kaasik, Jaak Kangilaski, Jaan Kangilaski, Mart Kangur, Mihkel Kangur, Jaan Kaplinski, Margus Kasterpalu, Ülle Kauksi, Toomas Kiho, Mart Kivastik, Orest Kormašov, Ülo Krigul, Kalev Kukk, Toomas Kukk, Egge Kulbok-Lattik, Jako Kull, Kalevi Kull, Mihkel Kunnus, Marju Kõivupuu, Urmas Kõljalg, Tõnis Kõrvits, Tõnu Kõrvits, Ragne Kõuts, Karli Lambot, Anu Lamp, Olaf Langsepp, Raho Langsepp, Kalev Lattik, Peeter Laurits, Marju Lepajõe, Leida Lepik, Märt-Matis Lill, Pille Lill, Aleksei Lotman, Viivi Luik, Tõnis Lukas, Regina Lukk-Toompere, Alo Lõhmus, Asko Lõhmus, Maarja Lõhmus, Jaak Maandi, Ülo Mander, Rein Maran, Heino Mardiste, Anneli Meri, Valdur Mikita, Toomas Muru, Ingmar Muusikus, Sulev Mäeltsemees, Tõnis Mägi, Rein Männiste, Silvia Nagelmaa, Jaan Nuga, Endel Oja, Eve Oja, Mart Orav, Tanel Ots, Taavi Pae, Hannes Palang, Jüri Parik, Aare Pilv, Martti Preem, Margus Punab, Liisa Puusepp, Ivar Põllu, Tiit Pääsuke, Juhani Püttsepp, Vladas Radvilavičius, Rea Raus, Jaan Riis, Tiit Riismaa, Jaanus Rohumaa, Riina Roose, Emil Rutiku, Aivar Ruukel, Remo Savisaar, Jüri-Karl Seim, Kalev Sepp, Hiljar Sibul, Mari Sibul, Riho Sibul, Gennadi Skromnov, Kärt Summatavet, Kalle Suuroja, Marek Tamm, Tõnu Tannberg, Andres Tarand, Urmas Tartes, Juhan Telgmaa, Ene-Margit Tiit, Valdur Tiit, Toomas Tiivel, Peep Tomingas, Tiia Toomet, Kalle Toompere, Toomas Trapido, Helena Tulve, Jaan-Eik Tulve, Aleksei Turovski, Pärtel Tõnsberg, Erkki-Sven Tüür, Kristina Ude, Jaak Uibu, Jaan Undusk, Maarja Undusk, Marju Unt, Emil Urbel, Arne Uusjärv, Tiit Vaasma, Eero Vainikko, Maarja Vaino, Kalle Vellevoog, Alar Veraksitš, Villu Veski, Tõnu Viik, Kaupo Vipp, Peeter Volkonski, Ülo Vooglaid, Hannes Võrno, Airi Värnik.
Järg.
12. juunil 2017 avaldati 222 kodaniku kiri, millega paluti jätta Rail Balticu leping ratifitseerimata. 10. aprillil 2018 avaldati 424 kiri, millega põhjendati Rail Balticu lepingu ratifitseerimisotsuse tühistamise tarvidust.
Valdur Tiit

Valdur Tiit (16. jaanuar 1931 Jõgeva vald – 18. oktoober 2019) oli eesti füüsik, aparaadiehituse ja mahetehnoloogiate spetsialist.
Ta lõpetas 1950. aastal Jõgeva Keskkooli ja 1955. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsikuna.
Ta töötas aastail 1955–1993 Eesti TA Füüsika Instituudis ja 1993. aastast Maaülikoolis keskkonnaaparatuuri labori juhatajana.
Isiklikku.
Tema abikaasa on Ene-Margit Tiit. Tema tütar on Marju Unt.
Eritrea 2018. aasta taliolümpiamängudel

Eritrea osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli esimene kord, kui Eritrea taliolümpiamängudel osales.
Eritread esindas üks sportlane, kelleks oli Kanadas sündinud mäesuusataja Shannon-Ogbani Abeda.
Semiotsiid

Semiotsiid on märgiliste suhete või märgilise keskkonna pahatahtlik hävitamine, mille tulemusena kaotab kannatanu osa oma identiteedist. Mõiste võttis kasutusele geoloog ja filosoof Ivar Puura. 
Semiotisiid võib olla
Füüsilisteks keskkondadeks ja objektideks võivad olla näiteks kujud, religioossed hooned, looduslikud monumendid, hauad, matmispaigad. Semiotsiidiks võib nimetada ähvardamist ära lõhkuda või hävitada kellegi jaoks märgilise tähendusega objekte. 
Semiotsiid on ka terve rahva või inimrühma vastu suunatud ideoloogilise surve, pühadusteotus, millel on seos okupatsiooni ja füüsilise vägivallaga. Samuti saab semiotsiidiks nimetada küüditamist või mingi rühma või grupeeringu kodukeskkonnast väljatõrjumist. 
Juhtumite puhul, mil hävitatavaks on semiootiline või kommunikatiivne protsess, toimub saatjate ja vastuvõtjate hävitamine, kommunikatsioonikanali lukustumine ning kommunikatsioonikoodide kahjustumine. 
Üheks semiotsiidi vormiks on linguatsiid ehk rahvuskeele allasurumine. 
Semiotsiidi tekkimise põhjused saab jagada tahtlikuks ja mittetahtlikuks. Tahtlik semiotsiid vajab planeerimist ja eelnevat teadmist hävitatavast objektist ning selle kultuurilisest väärtusest. Säärane käitumine on eelkõige iseloomulik inimkultuurile. Mittetahtlik semiotsiid tuleneb hävitaja teadmatusest ja ettenägematusest. Enim esineb mittetahtlikku semiotsiidi inimese ja temaga samas keskkonnas elavate teiste liikide vahel. Mittetahtliku semiotsiidi vältimiseks peab hävitaja tõstma oma teadlikkust teiste liikide kohta.
VII noorte laulu- ja tantsupidu

VII noorte laulu ja tantsupidu toimus Tallinnas 18.–20. juunil 1993. 
Hariliku pidude toimumisrütmi kohaselt pidanuks iseseisvuse taastanud Eesti esimene noortepidu leidma aset juba 1992. aastal, kuid seda pärssisid nii ettevalmistusaja nappus kui rahapuudus. Teisalt sai pidu osaks Eesti vabariigi 75. aastapäeva tähistamisest.
Rahapuudus kimbutas laiemalt kogu peoprotsessi ja ka peo läbiviimist. Näiteks piduliste toitlustamise raha saadi kokku vaid mõni nädal enne suursündmust. Leedus aga jäi noortepidu samadel põhjustel hoopis vahele. 
Laulupidu.
Laulupeo kunstiline juht oli helilooja René Eespere. Kava koosnes varasemate laulupidude meeldejäävamatest lugudest ning noorema põlvkonna heliloojate loomingust Esimest korda jõudsid laulupeole näiteks Raimo Kangro ja Rein Rannapi teosed. Ühendkoor laulis peo lõpus Tõnis Mäe, Alo Mattiiseni ja René Eespere teosed. 
Ka dirigentide hulgas oli palju debütante, näiteks Olari Elts, Riho Leppoja, Aarne Saluveer, Hirvo Surva ja Raul Talmar. 
Kui piduliste rongkäik peeti suvesoojuses ja päikesepaistes, siis laulupeo alguseks hakkas sadama võrdlemisi tihedat vihma, mis ei vaibunud peaaegu kogu kontserdi vältel. Teisalt ei rikkunud see peo energiat, sest peo lõpus läksid Tõnis Mäe "Palve" ja "Koit" korduvale taasesitusele ning noored lauljad ei soovinud kuidagi laulukaare alt lahkuda. 
Sellel peol oli esimest korda üle-eestilise laulupeo kavas Peep Sarapiku/Juhan Liivi "Ta lendab mesipuu poole".
Tantsupidu.
Tantsupeo pealavastaja oli Ilma Adamson. Pidu kandis pealkirja „Kodu põhjamaa päikese all“. Kokku anti neli etendust. Pidu algas päikese kujutamisega tantsumurul ning kogu järgnev sümboliseeris lapse sirgumist kodumaal, oma perekonna ja sõprade keskel. Peol osalesid ka külalisrühmad Soomest ja Lätist.
Aruküla vald (Koeru kihelkond)

Aruküla vald (saksa keeles "Arroküll") oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Väinjärve vallaga.
Transantarktika mäestik

Transantarktika mäestik on settekivimitest koosnev mäestik Antarktisel.
Mäestik jagab Antarktise mandri kitsamas osas kaheks: väiksemaks Lääne- ja suuremaks Ida-Antarktiseks.
Transantarktika mäestik moodustus Devoni ja Juura ajastul liivakivide, lubjakivide, kivisüsi ja kiltade ladestumisel.
Mäestiku kõrgeim tipp on 4528 m kõrgune Kirkpatrick.
Mäestik ulatub üle kogu Antarktise Rossi merest kuni Weddelli mereni ja selle kogupikkus on ligi 3500 km, millega kuulub meie planeedi pikimate mäestike hulka. Mandri ida- ja lääneosa eraldav mäestik on 100–300 km laiune.
Transantarktika mäestiku tipud ja kuivad orud on ühed vähestest mandri paikadest, mida ei kata jää. Selle nähtuse põhjuseks on väike sademete hulk ja ablatsioon.
Haeska vald (Valjala kihelkond)

Haeska vald (saksa keeles "Hasik") oli vald Saaremaal Valjala kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kogula vallaga.
Tuula Haatainen

Tuula Irmeli Haatainen (sündinud 11. veebruaril 1960 Tuusniemis) on Soome poliitik, ta oli alates 10. detsembrist 2019 kuni 20. juunini 2023 tööminister Sanna Marini valitsuses. Ta kuulub Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei ridadesse. 
Ta sai keskhariduse aastal 1978 Kuopios. Kuopios sai ta aastal 1981 ka õendusalase hariduse. Aastatel 1982–1987 õppis ta Helsingi Ülikoolis, aastal 1994 sai ta politoloogia magistriks.
Ta on töötanud meditsiinitöötajana. 
Ta oli 17. aprillist 2003 kuni 23. septembrini 2005 Soome haridusminister (Anneli Jäätteenmäki ja Matti Vanhaneni esimeses valitsuses). 24. septembrist 2005 kuni 18. aprillini 2007 oli ta Soome sotsiaal- ja tervishoiuminister (Matti Vanhaneni esimeses valitsuses).
Isiklikku.
Ta on aastast 1983 abielus ja on kahe lapse ema.
Halliku vald (Kodavere kihelkond)

Halliku vald (saksa keeles "Hallick") oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Pala vallaga.
The Dark Side of the Moon

"The Dark Side of the Moon" on ansambli Pink Floyd 1973. aastal ilmunud kaheksas stuudioalbum.
Albumi andis välja 1. märtsil 1973 Harvest Records.
See salvestati juunist 1972 jaanuarini 1973 Londonis EMI Abbey Roadi stuudios.
Albumilt anti välja kaks singlit: "Money" (B-poolel "Any Colour You Like") ja "Us and Them" (B-poolel "Time").
"The Dark Side of the Moon" pälvis nii kriitikute kui ka publiku suurepärase vastuvõtu. See tõusis üheks nädalaks edetabeli Billboard Top LPs &amp; Tapes tippu, kuid jäi edetabelisse 741 nädalaks 1988. aastani. 45 miljoni eksemplariga on see kõigi aegade müüduimate albumite edetabelis kolmandal kohal. USA-s on seda müüdud üle 15 miljoni.
Albumit on sageli mainitud kõigi aegade parimate seas. 2003. aastal avaldatud Rolling Stone'i kõigi aegade 500 parema albumi loendis on The Dark Side of the Moon 43. kohal.
Samnauni Alpid

Samnauni Alpid on mäestik Kesk-Ida-Alpides, mis on nime saanud Šveitsi Samnauni valla järgi. See paikneb Austria Tirooli liidumaa ja Šveitsi Graubündeni kantoni piiril.
Tipud.
Mäestikus on järgmised tipud (kõrgus meetrites):
Verwall

Verwall on mäestik Kesk-Ida-Alpides Austria Tirooli ja Vorarlbergi liidumaade piiril.
Mäestikus on järgmised tipud (kõrgus meetrites):
Inju vald

Inju vald (saksa keeles "Innis") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.
Lechtali Alpid

Lechtali Alpid (saksa: "Lechtaler Alpen") on mäestik Lääne-Austrias ja osa suuremast Põhja-Lubjakivialpidest. Saanud nime Lechi jõelt, mis kuivatab neid põhjasuunas Saksamaale, hõlmavad Lechtali Alpid Austria Tirooli ja Vorarlbergi liidumaad ning on tuntud oma mitmekesise kivimistruktuuri poolest.
Kõrgemad tipud on (kõrgus meetrites):
Kõrgeim tipp Lechtali Alpide idaosas on silmapaistev Große Schlenkerspitze (2827 m).
Meriküla vald

Meriküla vald (saksa keeles "Merreküll-Koerafer") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1883–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.
Oonurme vald

Oonurme vald (saksa keeles "Onorm") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Tudulinna vallaga.
Tudu vald

Tudu vald (saksa keeles "Tuddo") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Roela vallaga.
Vaeküla vald

Vaeküla vald (saksa keeles "Wayküll") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Rägavere vallaga.
Vinni vald (Viru-Jaagupi kihelkond)

Vinni vald (saksa keeles "Finn") oli vald Virumaal Viru-Jaagupi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Küti vallaga.
Mustvee vald (Laiuse kihelkond)

Mustvee vald (saksa keeles "Tschorna") oli vald Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1921 ja siis moodustati selle valla baasil Mustvee alev (hilisem Mustvee linn).
Tai ridgeback

Tai "ridgeback" on Taist pärinev koeratõug. Sarnaselt rodeesia ridgebackiga kasvavad ka tai ridgebacki karvad seljal vastupidises suunas, millest ka tõunimetuses sõna "ridgeback".
Tõustandardis on koera käitumise/iseloomu kohta kirjas: "Karastunud ja elav, suurepärase hüppevõimega. Ustav perekoer".
Võlla vald (Muhu kihelkond)

Võlla vald (saksa keeles "Magnusdahl") oli vald Saaremaal Muhu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Hellamaa vallaga.
Jõgisoo vald (Keila kihelkond)

Jõgisoo vald (saksa keeles Jöggis) oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Saue vallaga.
Triigi vald (Karja kihelkond)

Triigi vald (saksa keeles "Feckerort") oli vald Saaremaal Karja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Leisi vallaga.
Triigi vald (Väike-Maarja kihelkond)

Triigi vald (saksa keeles "Ottenküll") oli vald Virumaal Väike-Maarja kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Vao vallaga.
Tuula vald

Tuula vald (saksa keeles "Thula") oli vald Harjumaal Keila kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Saue vallaga.
Tõikvere vald

Tõikvere vald (saksa keeles "Toikfer") oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Võtikvere vallaga.
Vaiatu vald

Vaiatu vald (saksa keeles "Somel") oli vald Tartumaal Torma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võtikvere vallaga.
Otepää vald (Otepää kihelkond)

Otepää vald (saksa keeles "Odenpäh") oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. 
Vald moodustati 1892 nime all "Kastolatsi vald". 1903 nimetati vald ümber "Otepää vallaks".
Vana-Otepää vald

Vana-Otepää vald (saksa keeles "(Alt-)Odenpäh") oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. 
Vald eksisteeris aastatel 1866–1892, kuni liideti Kastolatsi vallaga.
Varangu vald (Koeru kihelkond)

Varangu vald (saksa keeles "Warrang") oli vald Järvamaal Koeru kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kapu vallaga.
Visusti vald

Visusti vald (saksa keeles Wissust) oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kaarepere vallaga.
Tabivere vald (Äksi kihelkond)

Tabivere vald (ka Voldi vald; saksa keeles "Tabbifer") oli vald Tartumaal Äksi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Saadjärve vallaga.
Diiak

Diiak (inglise keeles "DIAC", lühend sõnadest "diode for alternating current switch") on viiekihilise struktuuriga pooljuhtdiood, mis hakkab juhtima voolu, kui pinge tema elektroodide vahel ületub avanemiseks vajaliku väärtuse, nn läbilöögipinge. Siis diiaki takistus väheneb järsult ja ta hakkab voolu juhtima mõlemas suunas (erinevalt dinistorist, mis juhib ainult ühes suunas). Seega saab diakki kasutada lülitina ka vahelduvvooluahelates.
Pooljuhtstruktuurilt sarnaneb diiak triiakiga, kuid selle vahega, et puudub tüürelektrood. Et diiak on pinge polaarsuse suhtes sümmeetrilise ehitusega, siis on tema mõlemad elektroodid anoodid (A1 ja A2). Niipea kui pinge ükskõik kummal anoodil ulatub läbilöögiväärtuseni. muutub diiak juhtivaks – lülitub sisse. Välja lülitub diiak alles siis, kui teda läbiv vool muutub väiksemaks väärtusest, mida nimetatakse hoidevooluks. 
Diiaki tunnussuuruste orienteerivaid väärtusi:
Diiak on kasutatusel peamiselt türistoride ja sümistoride tüürlülituses, et anda nende tüürelektroodile sujuvalt tõusvat sisselülitamispinget.
Praktikas leiavad laiemat kasutamist järgmised diiakitüübid:
Selle suve nägu

"Selle suve nägu" on ansambli Sõpruse Puiestee kuues kauamängiv, mis ilmus aastal 2017. Plaadikujundusel on kasutatud Alo Aarsalu maali. 
Heli ja master Lauri Urb.
Ghana 2018. aasta taliolümpiamängudel

Ghana osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis. See oli teine kord, kui Ghana taliolümpiamängudel osales. Esimest korda saatis Ghana oma sportlase taliolümpiamängudele 2010. aastal.
Ghanat esindas meeste skeletonis Akwasi Frimpong, kes jäi 30 võistlema pääsenud mehe seas viimasele kohale.
Tammiku vald

Tammiku vald oli mitme Eesti valla nimi:
Assistent (abiõppejõud)

Assistent on kõrgkooli abiõppejõud, kelle peaülesanne on seminaride, praktikumide ja harjutustundide läbiviimine.
Mika Kaurismäki

Mika Juhani Kaurismäki (sündinud 21. septembril 1955 Orimattilas) on Soome filmirežissöör. 
Ta on filmilavastaja Aki Kaurismäki vanem vend ja Maria Kaurismäki isa. 
Mika Kaurismäki on elanud umbes 1992. aastast Brasiilias ning tal on valminud mitu Brasiilia-ainelist filmi, sh "Amazon", "Tigrero", "Sambólico", "Rytmi" ja "Moro no Brasil".
Filmograafia.
Kaurismäki käe all on valminud filme mitmes keeles, peamiselt inglise, soome ja portugali keeles.
Adavere metskond

Adavere metskond moodustati 1922. aastal Põltsamaa metskonna (Pardi, Paduvere, Kanavere vahtkonnad), Kabala metskonna (Pilli, Kuusiku, Eistvere, Käsukonna, Kiima, Lepametsa vahtkonnad) ja Kaavere metskonna (Pendrasaare, Karu, Kaisa, Luige, Udriku, Tuule, Adavere vahtkonnad) põhjal.
Metskonna kantselei asus algselt Adavere mõisas.
Aegviidu metskond

Aegviidu metskond tekkis 1927. aastal, kui Jäneda metskond nimetati Aegviidu metskonnaks.
Kaur (perekonnanimi)

Kaur on eesti perekonnanimi.
2017. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kaur 284 mehel ja 312 naisel. Perekonnanimede levikult on Kaur meeste puhul 157. ja naiste puhul 164. kohal. Levinuim on see Võru maakonnas, kus seda on 10 000 elaniku kohta 14,91.
Häädemeeste vald (täpsustus)

Häädemeeste vald on mitme üksteisele järgneva valla nimi:
Tori vald (Türi kihelkond)

Tori vald (saksa keeles "Torri") oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1880–1892 ja siis liideti see vald Alliku vallaga.
Unipiha vald

Unipiha vald (saksa keeles "Unnipicht") oli vald Tartumaal Nõo kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1899 ja siis liideti see vald Kodijärve vallaga.
Ahja metskond

Ahja metskond moodustati 1920. aastal. Metskonna koosseisu võeti Ahja, Vastse-Kuuste, Kiidjärve, Rasina ja Luke mõisa metsamaad.
Metskonna kantselei asus Ahja mõisas.
Keskvere vald (Pöide kihelkond)

Keskvere vald (saksa keeles "Keskfer") oli vald Saaremaal Pöide kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Uuemõisa vallaga.
Kolu vald (Türi kihelkond)

Kolu vald (saksa keeles "Kollo") oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893.
Kurista vald (Võnnu kihelkond)

Kurista vald (saksa keeles "Kurrista") oli vald Tartumaal Võnnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Võnnu vallaga.
Laatre vald (Ruhja kihelkond)

Laatre vald (saksa keeles "Moiseküll") oli vald Valmiera maakonnas Ruhja kihelkonnas. Vald moodustati 1866. Vallamaja asus tänapäeva Laatre küla aladel.
Laatre vald kuulus Eesti vabariigis Pärnu maakonda. Selle alad hakkasid aastal 1939 kuuluma uude Rajangu valda.
Tori vald (täpsustus)

Tori vald on olnud mitme valla nimi:
Pärnumaal:
Järvamaal:
Leevi vald (Rõuge kihelkond)

Leevi vald (saksa keeles "Löweküll") oli vald Võrumaal Rõuge kihelkonnas. Vald eksisteeris 1876–1892 ja siis liideti see vald Pindi vallaga.
Loodna vald (Kullamaa kihelkond)

Loodna vald (saksa keeles "Pall") oli vald Läänemaal Kullamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1890 ja siis liideti see vald Luiste vallaga.
Loona vald (Kihelkonna kihelkond)

Loona vald (saksa keeles "Kadvel") oli vald Saaremaal Kihelkonna kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Kihelkonna vallaga.
Maidla vald (Hageri kihelkond)

Maidla vald (saksa keeles "Wredenhagen") oli vald Harjumaal Hageri kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kirna-Kohatu vallaga.
Misso vald (Vastseliina kihelkond)

Misso vald (saksa keeles "Illingen") oli vald Võrumaal Vastseliina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866
–1939. Vallamaja asus tänapäeva Misso aladel.
Neeruti vald (Otepää kihelkond)

Neeruti vald (saksa keeles "Megel") oli vald Tartumaal Otepää kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Päidla vallaga.
Kevin Maltsev

Kevin Maltsev (sündinud 4. juulil 2000) on eesti suusahüppaja.
Oru vald (Kose kihelkond)

Oru vald (saksa keeles "Orrenhof") oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kose-Uuemõisa vallaga.
Paunküla vald

Paunküla vald (saksa keeles "Paunküll") oli vald Harjumaal Kose kihelkonnas. Vald eksisteeris 1870–1891 ja siis liideti see vald Triigi vallaga.
Gavin Williamson

Gavin Alexander Williamson (sündinud 25. juunil 1976 Scarborough's) on Suurbritannia konservatiivne poliitik, parlamendiliige Sevenoaksi Lõuna-Staffordshire'i valimisringkonnast. Ta oli 2. novembrist 2017 kuni 1. maini 2019 Suurbritannia kaitseminister.
Ta sündis aastal Scarborough's Scarborough' ringkonnas North Yorkshire'i krahvkonnas. Ta lõpetas Bradfordi ülikooli sotsiaalteaduste bakalaureusena.
2. novembrist 2017 oli ta Suurbritannia kaitseminister. 1. mail 2019 tagandas Theresa May ta ametist.
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kaks tütart.
Zavodski rajoon

Zavodski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 58 km². 2015. aasta seisuga elas seal 236 826 inimest.
Rajoon loodi aastal 1938. Algselt oli see Stalini nimeline rajoon, ent aastal 1961 sai rajoon tänapäevase nime. Teise maailmasõja järel asuti rajooni alasid kujundama tööstuspiirkonnaks. Aastal 1951 rajati sinna üks kahest soojuselektrijaamast Minski linna piirides. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1997. Rajooni kõrgeim punkt ulatub 219 meetrit üle merepinna, osalt asub see Svisłači jõe kaldal.
Rajooni elanikest on valgevenelasi 84,73 %, venelasi 7,81 %, ukrainlasi 1,2 %, poolakaid 0,67%, juute 0,15%, aserbaidžaanlasi 0,12 % ja mustlasi 0,11%. Zavodski rajoonis on Minski linna rajoonidest kõige kõrgem valgevenelaste osakaal, ka elavad seal ligi pooled Minski mustlastest.
Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Жылуновіча 17, rajooni juhib Alaksandr Vikienćjevič Darachovič.
Tähtsamateks ettevõteteks on Minski autotehas, MZGT, Minski laagritehas. Linnaossa jääb ka Minski vabamajanduspiirkond.
Rajooni läbib Minski metroo, sinna sõidavad ka trammid. Rajoonis asuvad Valgevene Riiklik majandusülikool ja Valgevene Vabariigi Riigikaitse ülikool, lisaks asuvad seal veel 35 üldhariduskooli. Zavodski rajoonis on ka Minski loomaaed. Seal asub Valgevene Riiklik Kunstiakadeemia, 
Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Čyžoŭka, Anharskaja, Mały Traścianiec, Sosny, Šabany ja Paŭnočny linnak.
Leedu 2018. aasta taliolümpiamängudel

Leedu osales 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis 9 sportlasega, kes võistlesid 3 spordialal.
Leedut esindasid mäesuusatajad Andrej Drukarov ja Ieva Januškevičiūtė, murdmaasuusatajad Modestas Vaičiulis, Mantas Strolia ja Marija Kaznačenko ning laskesuusatajad Tomas Kaukėnas, Vytautas Strolia, Diana Rasimovičiūtė ja Natalija Kočergina.
Peipsiääre vald (Kodavere kihelkond)

Peipsiääre vald oli vald Tartumaal Kodavere kihelkonnas. Vald eksisteeris 1917–1939. Vallamaja asus tänapäeva Kolkja aladel.
Peipsiäärne vald oli 1934. aastal ametlikult määratud ühena vene vähemusrahvuse enamusega valdadest.
Putkaste vald (Käina kihelkond)

Putkaste vald (saksa keeles "Putkast") oli vald Läänemaal Käina kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Käina vallaga.
Roela vald (Palamuse kihelkond)

Roela vald (saksa keeles "Rojel") oli vald Tartumaal Palamuse kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1939. 
1893. aastal liideti Tarakvere vald.
1939. aasta reformiga moodustas Roela vald osa uuest Voore vallast.
Ruhnu vald (Ruhnu kihelkond)

Ruhnu vald (saksa keeles "Runö") oli vald Saaremaal Ruhnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1950.
Vallamaja asus Ruhnu külas.
1. aprillil 1939 oli vallas 282 elanikku; see oli väikseim vallaelanike arv kogu Eestis. Asukoha tõttu eraldiasuval väikesel saarel oli vald isoleeritud, seal elasid rannarootslased.
Saarelise asendi tõttu ei muutunud 1939. aasta vallareformiga valla piirid. Esimene reformijärgne vallavanem oli Isak Melders.
Vald kuulus Riigivolikogu 42. valimisringkonda, kust valiti Johannes Perens.
Vald kuulus Sõrve põllumeeste konvendi tegevus- ja valimispiirkonda.
Saare vald (Tarvastu kihelkond)

Saare vald (saksa keeles "Saaremois") oli vald Viljandimaal Tarvastu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Kuressaare vallaga.
Surju vald (Pärnu kihelkond)

Surju vald (saksa keeles "Surry") oli vald Pärnumaal Pärnu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1893 ja siis liideti see vald Uulu vallaga.
Suuremõisa vald (Vormsi kihelkond)

Suuremõisa vald (saksa keeles "Magnushof") oli vald Läänemaal Vormsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1868–1893.
Sõtke vald (Märjamaa kihelkond)

Sõtke vald (saksa keeles "Sötküll") oli vald Läänemaal Märjamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Märjamaa vallaga.
Leninski rajoon

Leninski rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Minski linna koosseisus Valgevenes. Rajooni pindala on 26 km². 2015. aasta seisuga elas seal 217 130 inimest.
Rajoon loodi aastal 1951, kuigi hoonestama hakati selle alasid juba aastal 1871, mil valmisid Moskva-Bresti raudtee ja Liibavi-Romno raudtee. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1977. Rajoonis voolab Svisłači jõgi.
Täitevkomitee hoone asub aadressil вул. Маякоўскага 83, rajooni juhib Piatro Šastak.
Rajoonis asuvad Valgevene riiklik kunstimuuseum, Janka Kupala nimeline Riiklik Akadeemiline Teater, Valgevene Riiklik Nukuteater, Valgevene Vabariiklik Noorsooteater ja Valgevene Riiklik Tehnikaülikool, lisaks veel mitmed Valgevene Riikliku Ülikooli mitmed teaduskonnad. Leninski rajooni läbivad mõlemad Minski metroo liinid.
Rajooni territooriumile jäävad sellised linnaosad nagu Sierabranka ja Łošyca.
Tammiku vald (Jõhvi kihelkond)

Tammiku vald (saksa keeles "Eichenhain") oli vald Virumaal Jõhvi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1892 ja siis liideti see vald Jõhvi vallaga.
Sangaste Rukkiküla

Sangaste Rukkiküla on Sangaste piirkonna koostöövõrgustik.
MTÜ loodi 2008. aastal sihiga parandada turismiettevõtete koostööd ning suurendada sellega Sangaste piirkonna tuntust ja atraktiivsust turistide silmis. Hiljem laiendati suunitlust ja kirjeldati oma tegevusi Sangaste "elu-, töö- ja ettevõtluskeskkonna edendamine ühistegevuse kaudu". Lisaks turismiettevõtetele on selle liikmeteks astunud ka põllumajandus- ja toidutootmisettevõtted, vabaühendused ja aktiivsed kodanikud.
2018. aasta jaanuari seisuga kuulub MTÜsse 28 liiget.
Sangaste Rukkiküla korraldab oma liikmetele koolitusi, tutvustab Eesti ja välisriikide messidel Sangastet turismisihtkohana ning propageerib rukist, eriti just Sangaste rukist. Osaletakse Sangaste Rukki Päeval, mida peetakse regulaarselt alates 2005. aastast.
Tahu vald

Tahu vald (saksa keeles "Schottanäs") oli vald Läänemaal Noarootsi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1872–1891 ja siis liideti see vald Paslepa vallaga.
Tahula vald

Tahula vald (saksa keeles "Tahhul") oli vald Saaremaal Kaarma kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Kaarma-Suuremõisa vallaga.
Tamme vald

Tamme vald (saksa keeles "Tammenhof") oli vald Tartumaal Rannu kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1903 ja siis liideti see vald Rannu vallaga.
Tammistu vald

Tammistu vald oli vald Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal. Vald asutati Tartu maakonna nõukogu otsusega 3. juunist 1919, millega Tammistu vald lahutati Luunja vallast ja kinnitati iseseisvaks vallaks. Asutamise järel koosnes Tammistu vald endistest Tammistu, Pilka, Kaarli ja Taabri vallast. Vallamaja asus Tammistu külas.
Tapiku vald

Tapiku vald (saksa keeles "Tappik") oli vald Viljandimaal Põltsamaa kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1897 ja siis liideti see vald Pajusi vallaga.
Tori-Kärevere vald

Tori-Kärevere vald (saksa keeles "Torri und Kerrefer") oli vald Järvamaal Türi kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1880.
Truuta vald

Truuta vald (saksa keeles "Gertrudenhof") oli vald Võrumaal Urvaste kihelkonnas. Vald eksisteeris 1866–1891 ja siis liideti see vald Urvaste vallaga.
Kreek

Kreek ehk kreegipuu ("Prunus insititia") on roosõieliste sugukonna ploomipuu perekonda kuuluv liik või hariliku ploomipuu alamliik ("Prunus domestica insititia").
Kambja vald (täpsustus)

Kambja vald on olnud mitme üksteisele järgneva valla nimi: