tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Rimo Hunt

Rimo Hunt (sündinud 5. novembril 1985 Haapsalus) on eesti jalgpallur, kes mängib Eesti III liiga jalgpalliklubis Tallinna FC Zenit.
Klubikarjäär.
Tallinna Kalev.
Esiliiga 2011 hooajal lõi Hunt 30 mänguga 35 väravat, aidates Tallinna Kalevil Meistriliigasse tõusta.
Levadia.
9. veebruaril 2012 liitus Hunt Levadiaga ja lõi 35 mänguga 11 väravat Meistriliiga 2012. aasta hooajal mille nad lõpetasid teise kohaga. Ta võitis oma esimese Meistriliiga tiitli 2013. aasta hooajal ja ta oli nii Levadia kui ka kogu liiga parim väravakütt 22 väravaga. 
Kõzõlorda Kaisar.
7. veebruaril 2015 liitus Hunt Kashastani kõrgliiga klubiga Kõzõlorda Kaisariga
Tagasitulek Levadiasse.
28. jaanuaril 2016 liitus hunt Levadiaga ning määrati 2016. aasta hooajaks meeskonna kapteniks.
Koondisekarjäär.
A-koondise debüüdi tegi Hunt 3. juunil 2013 sõpruskohtumises Valgevene vastu. Esimese värava lõi 5. märtsil 2014 Gibraltarile.
Karjääri statistika.
Klubi.
"Uuendatud seisuga 22. november 2017"
Kägulased

Kägulased ("Cuculidae") on lindude sugukond käoliste seltsist.
Eestis elab vaid ühe selle sugukonna ühe perekonna kägu ("Cuculus") üks liik – kägu ("C. canorus").
Euroopas (ainult Venemaal) esineb samast perekonnast veel üks liik.
Kihniö vald

Kihniö on vald Soomes Pirkanmaa maakonnas.
Valla pindala on 390,50 km², millest 33,39 km² on siseveekogude all.
Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu

Liikumine Illegaalse Immigratsiooni Vastu (vene keeles "Движение против нелегальной иммиграции", lühend "ДПНИ") oli Venemaal tegutsenud äärmusrahvuslik ja rassistlik organisatsioon, mille tegevuse kohus 2011. aasta aprillis ekstremismisüüdistusel keelustas. Organisatsiooni deklareeritud eesmärgiks oli võitlus illegaalse immigratsiooniga ning seda seostatakse vägivallaaktidega immigrantide ja välismaalaste vastu.
Organisatsioon asutati 2002. aastal.
Aastatel 2002–2008 juhtis organisatsiooni Vladimir Basmanov. 2008. aastal valiti juhiks Aleksandr Belov ja 2010. aastal valiti organisatsiooni Rahvusliku Nõukogu etteotsa Vladimir Jermolajev.
Liikumine oli üks nõndanimetatud Vene marssidel osalejaid.
2011. aastal tunnistas kohus organisatsiooni ekstremistlikuks ja selle tegevus keelustati.
Aleksei Aleksejev

Aleksei Aleksejev (ka Alexei Alexeev; sündinud 16. oktoobril 1974 Joškar-Olas Mari Eli Vabariigis Venemaal) on mari päritolu Eesti õpetaja ja filmilavastaja.
Elulugu.
Ta on lõpetanud 1994. aastal Marimaa Muusikakolledži näitlejana ja töötanud näitlejana Mari Noorsooteatris. 2000. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogikaülikooli kultuuriteaduskonna filmi ja video erialal dokumentaalfilmi režissöör-operaatorina. 2001. aastal täiendas end teatriajaloo alal Soomes Tampere Ülikooli humanitaarteaduskonna professori Panu Rajala juures. 2008. aastal lõpetas Tallinna Ülikooli Balti Filmi- ja Meediakooli magistriõppe professor Rein Marani juures filmirežissööri erialal. On õpetanud Eesti Kunstiakadeemias dokumentaalfilmi aluste kursust ja andnud Tallinna Ülikoolis mari keele algõppe kursust. On töötanud Tallinna Ülikoolis e-õppekeskuses videospetsialistina ja Saue Gümnaasiumis meediaõpetuse õpetajana.
1997. aastal osales ta Euroopa Liidu projektis „MUS-E“, mille raames tutvustas mari kultuuri ja õpetas mari folkloori Brüsselis, Milanos ja Budapestis.
2003. aastal asutas ta MTÜ Etnomeedia ja on selle juhataja.
Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur

Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitseagentuur ("United States Environmental Protection Agency") on USA riiklik agentuur, mille eesmärk on kaitsta inimeste tervist ning keskkonda. Seda tehakse Kongressi poolt vastu võetud seaduste alusel. Agentuur loodi 1970. aastal.
Muuhulgas vastutab EPA keskkonna vastu toime pandud kuritegude ennetamise ja avastamise eest, informeerib avalikkust keskkonda puudutavate seaduste jõustumisest ning paneb paika ja kontrollib õhu saaste ja vee reostuse ning ohtlike jäätmete ja ohtlike kemikaalide standardeid.
Alates 2021. aastast on agentuuri juht Michael S. Regan
Kukerpuulised

Kukerpuulised ("Berberidaceae") on kaheiduleheliste taimede sugukond tulikalaadsete seltsis.
Selles sugukonnas on ligikaudu 570 liiki. Neist ligikaudu 450 liiki kuuluvad perekonda kukerpuu ("Berberis").
Ak Džol

Ak Džol Rahvapartei (ka "Ak-Žol"; "Ak Zhol"; 'Helge Tee'; kirgiisi Ак Жол элдик партиясы) oli Kõrgõzstani partei. Tegemist oli Kõrgõzstani presidendi Kurmanbek Bakijevi algatatud erakonnaga, mille sihiks oli luua endale liitlane järgmistel valimistel. Sisuliselt kujunes erakond Bakijevi võimuvahendiks parlamendis.
Erakond sai 2007. aasta valimistel peaaegu 47% häältest ja parlamendis 71 kohta (90-st). Aastatel 2007–2010 oli erakonnal parlamendis kvalifitseeritud häälteenamus ja Kõrgõzstani valitsusi moodustasid partei liikmed. Erakonda nähti aga vaid Bakijevi käepikendusena ja pärast presidendi kukutamist 2010. aastal erakonda saadeti laiali.
Ideoloogia.
Erakonna sihiks oli Bakijevi sõnul kujuneda tööliste erakonnaks. Suurimaks sihiks oli ametlikult riigist välja juurida korruptsioon.
Vaatlejad nägid Bakijevi-meelse erakonna asutamises enne parlamendivalimisi sammuks üheparteisüsteemi kehtestamise suunas.
Ajalugu.
Ak Džoli asutamiskongress toimus 15. oktoobril 2007 Biškekis. Erakonna esimeheks valiti Kõrgõzstani president Kurmanbek Bakijev. Erakonna põhikirja ja sihtideks said suuresti presidendi programmilistel kõnedel ning nägemusel põhinev tegevuskava. Erakonna juhatusse valiti üle kolmekümne inimese, sealhulgas Alişer Sabirov, Mamıtbay Salımbekov, Çolponkul Arabayev, Almaz Abıkeyev ja Altay Borubayev. Erakonna aseesimeheks sai Avtandil Arabayev.
Opositsiooni esindajad protestisid, et president ei tohiks olla ühe erakonna liige, sest see annab erakonnale eelise. Sellele lisaks keelas Kõrgõzstani põhiseadus presidendil olla erakonna esimees. Seetõttu loobus president ametlikult esimehe ametist pärast erakonna registreerimist, kuid jätkas selle sisulise juhina.
Nädal pärast erakonna asutamist, 22. oktoobril, otsustas president parlamendi laiali saata ja kuulutada välja uued valimised. Detsembris toimunud parlamendivalimistel sai partei 46,9% häältest. 21. oktoobril toimunud referendum muutis valimissüsteemi proportsionaalseks. Kuna valimistel ei saanud suurim opositsioonierakond Ata-Meken kokku Oši linnas 0,5% häältest (valimiskünnis nõudis vähemalt 0,5% igas piirkonnas), jagati 8,3% häältest võitnud erakonna kohad laiali ja Ak Džol sai kokku 71 kohta 90-st.
Erakonna võit valimistel andis Bakijevile kontrolli parlamendi üle ja võimaluse oma võimu riigis tugevdada. Parlamendi IV koosseisu esimeheks valiti Ak Džoli erakonnast Adaxan Madumarov, parlament valis ka erakonna liikme, kirgiisi keelt mitte valdava Igor Tšudinovi, uueks peaministriks. Järgnevatel aastatel erakond domineeris Kõrgõstani poliitikas ja meedias. 2009. aasta presidendivalimistel täheldas OSCE, et Ak Džolil oli opositsioonierakondadega võrreldes ebaproportsionaalselt palju tähelepanu ja võimu. Pärast Tšudinovi tagasiastumist 2009. aastal oli uus peaminister Daniyar Üsönov Ak Džoli erakonnast.
2010. aasta puhkenud Kõrgõzstani revolutsiooni tõttu pages 16. aprillil Bakijev riigist. Mitmeid Bakijevi lähikondlasi rünnati. Ak Džoli erakond saadeti pärast revolutsiooni laiali.
Trygve Bratteli

Trygve Martin Bratteli (11. jaanuar 1910 – 20. november 1984) oli Norra poliitik, Norra Töölispartei liige ning aastatel 1971–1972 ja 1973–1976 Norra peaminister. 
1978. aastal oli ta Põhjamaade Nõukogu president.
Hamrohhon Zarifi

Hamrohhon Zarifi (sündinud 1948; kuni 2007. aastani Zaripov) on Tadžikistani diplomaat ja poliitikategelane, välisminister aastatel 2006–2013.
Aastatel 2002–2006 oli Zaripov Tadžikistani erakorraline ja täievoliline suursaadik Ameerika Ühendriikides.
Aastatel 1995–2002 oli ta asevälisminister, riigi alaline esindaja OSCE ja veel mitme rahvusvahelise organisatsiooni juures Viinis ning erakorraline ja täievoliline suursaadik Austrias.
Ta on varem töötanud pedagoogilises instituudis, julgeolekuorganeis ja siseministeeriumis.
Mayra Sérbulo

Mayra Sérbulo Cortés (sündinud Jalapa del Marquézes Oaxacas Méxicos) on Mehhiko näitleja.
Ta on mänginud ka Eesti telekanalitel näidatud filmides "Apocalyptos" ja "The Mexican".
Lihamass

Lihamass ehk mehaaniliselt konditustatud liha (inglise keeles "Mechanically Deboned Meat") on lihatoode, mis saadakse pärast käsitsi konditustamist järele jäänud kontide mehaanilisel töötlemisel. 
Mehaaniliste võtetega liha kontidelt eemaldamisel lihaskiu struktuur hävib või muutub nii, et see ei ole võrreldav tavalise lihaga. Lihamassi kasutatakse lihatoodete valmistamiseks, see võib aidata suurendada liha tootmisel saadavat majanduslikku kasu. Siiski on minevikus selle tootmismeetodiga seoses kerkinud esile potentsiaalsed ohud rahva tervisele, kaasa arvatud transmissiivse spongiforse entsefalopaatia (TSE) ehk hullulehmatõve risk. Mäletsejaliste kontide kasutamine toormaterjalina lihamassi tootmiseks on Euroopa Liidus keelatud alates 2001. aastast.
TSE määruse läbivaatamise käigus 2006. aastal paluti komisjonil esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatis mäletsejaliste ja muude liikide kontidest saadud lihamassi edasise vajaduse ja kasutamise kohta EL-is, sealhulgas tarbijatele suunatud teabepoliitika kohta. TSE määruse kohaselt on kõikides liikmesriikides keelatud veiste, lammaste ja kitsede kondiga liha või kontide kasutamine lihamassi valmistamiseks. Lisaks ei tohi veistelt, lammastelt ja kitsedelt saadud imporditud tooted sisaldada veiste, lammaste või kitsede kontidest mehaaniliselt eraldatud lihamassi ega olla saadud sellisest lihamassist. Teistelt liikidelt saadud lihamassi tootmine ja import on lubatud, kui järgitakse teatavaid hügieeni- ja märgistusnõudeid.
RSA Insurance Group

RSA Insurance Group plc (varasema nimega Royal &amp; Sun Alliance) on Suurbritannia päritolu kahjukindlustuskontsern.
Ettevõtte aktsiad on noteeritud Londoni börsil. Aktsia hinda jälgib börsi indeks FTSE 100.
Eestis tegutseb RSA Eesti kaubamärgi all Taanis registreeritud RSA gruppi kuuluva kindlustusseltsi Codan Forsikring A/S-i Eesti filiaal.
Paasapäev

Paasapäiv ehk Issanda Muutmise püha on setude kirikupüha 19. augustil (vkj 6. augustil), mille ajal käiakse hommikul kirikus, kus pühitsetakse õunu, mida viiakse koos muude toitudega kalmistule. Mitmel pool on sel päeval peetud kirmast ja külastatud sugulasi. 
20. sajandi alguses hakati peale õunte sööma paasapäeval ka muid puuvilju ning herneid. See on olnud veel värske mee proovimise päev. Obinitsas, Tailovas, Seretsovas ja muudes külades on see olnud oluline püha. Ka tänapäeval on näiteks Obinitsas paasapäev suur püha, kuhu sõidavad sugulased ja sõbrad üle Eesti kohale. Valmistatakse pühadetoidud ja käiakse 1952. aastal ehitatud Issanda Muutmise kirikus teenistusel, võetakse osa ristikäigust. Kalmistul kaetakse lähedaste haudadel lauad. Väga oluline on toidu pakkumine, jutlemine, kalmistul jalutamine ja sugulastega kohtumine. Õhtusel kirmasel esinevad aga ka mujalt tulnud laulikud. Lisaks sellele on 1990. aastatest alates kohalikus muuseumis avatud käsitöö- ja kunstinäitused ning õpikojad.
Nordplus

Nordplus (inglise keeles "Nordplus Framework Programme") on Põhjamaade Ministrite Nõukogu hariduskoostööprogramm, mille eesmärk on edendada ja toetada Põhja- ja Baltimaade hariduskoostööd kõigis elukestva õppe valdkondades. Käimasolev programmiperiood on aastateks 2008–2011.
Nordplus-programmis osalevad riigid on Eesti, Island, Läti, Leedu, Norra, Rootsi, Soome (sh Ahvenamaa) ja Taani (sh Fääri saared ja Gröönimaa).
Vastavalt haridusvaldkondadele jaguneb Nordplus-programm neljaks allprogrammiks:
Nordplusi programm aastateks 2008–2011 toetab õpirännet, koostööprojekte ja –võrgustikke ning on avatud hariduse ja elukestva õppega seotud asutustele ja organisatsioonidele. Igal alaprogrammil on oma eesmärgid ja eelistused. Nordplus keskendub eelkõige kliimale ja keskkonnale.
Nordplus Juunior arendab ja tugevdab koolidevahelist koostööd. Nordplusi kõrgharidusprogramm toetab koostööd osalevate maade kõrgkoolide vahel. Nordplusi täiskasvanuharidusprogramm aitab kaasa koostöövõrgustike loomisele täiskasvanuhariduse valdkonnas. Nordplusi horisontaalprogramm aitab luua valdkondi hõlmavat sünergiat ja koostööd, samuti toetab uuenduslikke või laiema kandepinnaga koostööprojekte. 
Taotluste esitamine ja aruandlus toimub "online"-süsteemis ARS Nordplusi kodulehel. 
Allprogramme koordineerivad Põhjamaades tegutsevad Nordplus-programmi bürood. Balti riikide vastavad bürood hoolitsevad selle eest, et teave Nordplusi programmi kohta jõuaks Eesti, Läti ja Leedu sihtrühmadeni. Eestis jagab Nordplusiga seonduvat teavet Haridus- ja Noorteamet.
Kägu (perekond)

Kägu ("Cuculus") on lindude perekond kägulaste sugukonnast.
Eestis pesitseb sellest perekonnast ainult üks liik – kägu ("Cuculus canorus").
Liigid.
Perekonda kuulub 11 liiki:
Kalamees ja ta naine

"Kalamees ja ta naine" (ATU 555) on rahvusvaheliselt levinud muinasjututüüp, mis kuulub Aarne-Thompsoni-Utheri kataloogis imemuinasjuttude alaossa "Üleloomulikud abistajad".
Tüübi süžee lühikokkuvõte.
Loos päästab vaene vana kalamees üleloomuliku olendi – näiteks võlukala või võlulooma, jumaliku olendi, pühaku, hiiu või siis loomakujulise inimese – surmaohust, vangistusest, muundumisest või muust hädast, samuti on võimalik, et loo peategelasest kalamees laseb kala tagasi vette. Tasuks hädast päästmise eest lubab võluolend, et mehe ja tema abikaasa soovid saavad täidetud. Algul saavad kalamees ja tema abikaasa nad tavalist tulu, kuid hiljem muutub naine väga nõudlikuks (näiteks soovivad nad saada aadlikeks, kuningateks ja lõpuks isegi jumalaks). Kala või üleloomulik olend võtab ülemäära suure nõudmise peale oma kingituse tagasi ning abielupaar satub tagasi algsesse halba seisu ja vaesusse või saavad karmima karistuse, näiteks muudetakse loomadeks.
Tüübi levik Eestis.
Muinasjututüüpi "Kalamees ja ta naine" kuuluvate muinasjuttude üleskirjutused eesti rahvapärimusest pärinevad Eesti Rahvaluule Arhiivis aastatest 1878–1980, kõige rohkem on neid Setumaalt. Rohkem kui üks sellesse tüüpi kuuluv tekst pärineb Tõstamaa, Kadrina, Pilistvere ja Vastseliina kihelkonnast. Tüübi ajaline ja geograafiline levik sarnaneb imemuinasjuttude üldise levikuga Eestis. ATU 555 ja sellega sarnanevate lugude variante on Eesti Rahvaluule Arhiivis kokku 58.
Kirjanduslikud töötlused.
ATU 555 on populaarne rahvajutt olnud suulisel kujul, kuid on tuntud ka kirjanduslike töötluste kaudu. Vendade Grimmide töötlus ATU 555 tüüpi kuuluvast loost "Lugu kalamehest ja tema naisest" ilmus kogus "Kinder- und Hausmärchen". Aleksandr Puškini värsivormis "Muinasjutt kalamehest ja kalakesest" on oma süžee saanud kas Grimmide kogu prantsuskeelsest adaptatsioonist või V. Dahli vahendusel vene rahvaluulest. Puškini ja Grimmide eeskuju võib olla Friedrich Reinhold Kreutzwaldi muinasjututöötluses "Vägev vähk ja täitmatu naine".
Günter Grassi 1977. aastal ilmunud romaani "Kammeljas" süžee põhineb samuti muinasjututüübil ATU 555.
Kammeljas (Grass)

"Kammeljas" on Günter Grassi 1977. aastal ilmunud romaan.
Romaani süžee põhineb rahvusvaheliselt tuntud muinasjututüübil ATU 555.
Tatjana Järvi

Tatjana Järvi (1987. aastani Bassova, 1987–1997 Kilgas, 1997. aastast Järvi; 7. juunil 1960 – 30. aprill 2025) oli vene päritolu Eesti baleriin, näitleja ja koreograaf.
Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna Koreograafiakooli (Elita Erkina klassis) ja 2005. aastal Tallinna Ülikooli koreograafia alal bakalaureuseõppes. 
Ta töötas alates 1978. aastast balletisolistina Estonia balletitrupis, aastatel 1991–1993 oli ta ühtlasi modernballetitrupi Nordstar solist. Ta tegi ka liikumisseadeid, esines varieteekavades ning mängis telelavastustes ja filmides. 
Kui Tatjana Bassova tantsis varietees "Minu veetlev leedi" samanimelises muusikalis, märkas teda režissöör Georgi Jungvald-Hilkevitš ning kutsus ta oma filmi "Kõrgemale vikerkaarest".
Aastatel 1998–2017 oli ta Eesti Balletiliidu liige. 
2000. aastatel töötas Tatjana Järvi Estonia teatris liikumisjuhina.
Looming.
Liikumisseadeid.
Lastelavastuse "Pipi! Nuki! Puhh!" liikumisjuhina sai ta koostööd teha ka abikaasa Raivo Järviga, kes oli sama lavastuse kostüümikunstnik. Raivo Järvi on kirjutanud ühe Tatjana Järvi tantsulavastuse libreto.
Isiklikku.
Ta on olnud muusaks Urmas Kibuspuule. 
Tema esimene abikaasa oli Tõnu Kilgas, nende tütar on Ellen Kilgas. Tema teine abikaasa oli Raivo Järvi.
Ta oli luterlane.
Alexander Magnus Karl Lenz

Alexander Magnus Karl Lenz (15. detsember/26. detsember 1777 Tarvastu – 15. detsember/27. detsember 1819 Rõngu) oli Liivimaa vaimulik.
Ta õppis aastast 1795 (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1795) Halle Ülikoolis ja aastast 1798 (immatrikuleeriti 11. aprillil 1798) Göttingeni ülikoolis. Ordineeriti 25. augustil/6. septembril 1801 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1801–1819 (introdutseeriti 22. septembril/4. oktoobril 1801) Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema isa Friedrich David Lenz oli Tarvastu Peetri koguduse õpetaja, Tartu Jaani koguduse ülemõpetaja ja 1. oktoobrist 1803 kuni surmani 1809 oli ta Tartu Ülikoolis esimeseks akadeemiliseks eesti- ja soome keele lektoriks. Tema poeg Christian Heinrich Friedrich Lenz oli Saarde Katariina koguduse õpetaja, pojapoeg Johannes Woldemar Lenz oli Kuressaare Laurentiuse koguduse abiõpetaja, Paldiski Nikolai koguduse õpetaja ja Tallinna Niguliste koguduse abiõpetaja.
Feliks Kulovi valitsus

Feliks Kulovi valitsus juhtis Kõrgõzstani 2005. aasta 30. septembrist 29. jaanuarini 2007.
Valitsusse kuulusid ministritena:
Nodar Dumbadze

Nodar Dumbadze (gruusia keeles ნოდარ დუმბაძე; 14. juuli 1928 Thbilisi – 4. september 1984 Thbilisi) oli gruusia kirjanik ja ajakirjanik.
Lapsepõlveaastaid süngestas tema vanemate arreteerimine (tema isa oli partei rajoonikomitee sekretär) 1937. aastal. Üles kasvas ta sugulaste juures Lääne-Gruusias Hidistavis (ხიდისთავი). 1950. aastal lõpetas ta Thbilisi Riikliku Ülikooli majandusteaduskonna. 1957. aastani töötas ta ülikoolis laborandina, seejärel asus ta kirjanduslikule tööle.
Ta tegi kaastööd ajakirjadele Tsiskari ja Krokodill. Aastatel 1962–1965 kirjutas ta filmistsenaariume Gruusia Filmistuudiole. Aastatel 1965–1973 oli ta satiirilise ajakirja Krokodill peatoimetaja. Aastatel 1973–1981 oli ta Gruusia Kirjanike Liidu sekretär, aastatel 1981–1984 oli ta Gruusia Kirjanike Liidu esimees.
U

U (väiketähena u) on eesti tähestiku ja teiste ladina kirja kasutavate tähestike täht. U on ladina tähestiku 21. täht.
Ladina kirjas oli U algselt V variant. Seda hakati kasutama 1. sajandil.
Kristiina Nurk

Kristiina Nurk (ka Kristina Nurk; sündinud 8. juulil 1972) on Eesti lestaujuja.
Ta on 28-kordne Eesti meister ning 13-kordne Põhjamaade meister lestaujumises.
Kristina Nurk valiti Eesti 1991. aasta parimaks naissportlaseks ning 1997. aastal oli ta samas pingereas kolmas. Ida-Virumaa parimaks naissportlaseks on Nurk valitud 1995. ja 1996. aastal.
1993. aastal toimunud Maailma Mängudel saavutas Eesti naiskond eesotsas Kristina Nurgaga kokkuvõttes võistkondliku esikoha.
Nõukogude Liidu meistrivõistlustelt on ta võitnud nii kuld- kui ka pronksmedali. Juunioride maailmameistrivõistlustel on ta tulnud kahekordseks maailmameistriks ning pälvinud lisaks ühe hõbemedali. Euroopa meistrivõistlustelt on tal ette näidata üks kuld-, kaks hõbe- ja kaks pronksmedalit. Maailmameistrivõistlustel on ta võitnud kaks pronksmedalit ning Maailma Mängudelt kaks kuld- ja kaks hõbemedalit.
Sekundaarne süsinikuaatom

Sekundaarne süsinikuaatom tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kahe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kahe vesinikuaatomiga või ühe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga. 
Sekundaarset süsinikuaatomit tähistatakse "sec"- või "s"- või 2°. Näiteks isopropüülalkohol ehk "sec"-propüülalkohol ehk "s"-PrOH keemilise valemiga (CH3)2CH-OH. Sekundaarsed süsinikuaatomid esinevad kõigis lineaarsetes (hargnemata) süsinikuahelates, näiteks pentaan CH3CH2 CH2CH2CH3
Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:
primaarne &gt; sekundaarne &gt; tertsiaarne &gt; kvaternaarne.
Tertsiaarne süsinikuaatom

Tertsiaarne süsinikuaatom tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud kolme kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas vesinikuaatomiga või funktsionaalrühmaga.
Tertsiaarset süsinikuaatomit tähistatakse "tert"- või "t"- või 3°. Näiteks "tert"-butüülkloriid ehk "t"-BuCl keemilise valemiga (CH3)3CCl. Orgaanilisi ühendeid, mille molekulis esineb süsinikuahela "lõpus" kaks metüülrühma (see tähendab esineb tertsiaarne süsinikuaatom) tähistatakse eesliitega "iso"- ehk "i"-. Näiteks "i"-pentanool (CH3)2CHCH2CH2-OH.
Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:
primaarne (tähistatakse 1°) &gt; sekundaarne (2°) &gt; tertsiaarne (3°) &gt; kvaternaarne (4°).
Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke on raskendatud, ning eriti, kui kõrvu tekiks kaks hargnemisega tsentrit (konkureerib ahela ülekanne). Konkureeriva kõrvalreaktsioonina paljudes karbokatioonsetes protsessides esineb β-deprotoneerumine tugeva nukleofiili osalusel. See protsess on sisemiselt omane just tertsiaarsetele karbokatioonidele RR’R"C+. Teada-tuntud on SN1 ja E1 reaktsioonide konkurents ning isoalkeenide allüülne kloorimine, kus kõrvuti asendusprodukti või liitumisproduktiga tekib ka alkeen: 
Me3C+ + Nu → Me3CNu+ + H2C=CMe2 + HNu+ (Nu on süsteemis esinev nukleofiil, näit ROH, Cl-, nukleofiilne alkeen jm)
Tiiu Relve

Tiiu Relve (sündinud 5. novembril 1948) on eesti tõlkija ja saksa keele õpetaja.
Ta tõlgib peamiselt saksa keelest. Ta on tõlkinud näiteks Franz Kafka, Rainer Maria Rilke ja Hermann Hesse teoseid.
Kvaternaarne süsinikuaatom

Kvaternaarne süsinikuaatom tähendab, et orgaanilise ühendi mingi süsinikuaatom on kovalentse sideme kaudu seotud nelja kõrvaloleva süsinikuaatomiga. 
Süsinikuskeleti hargnemise aste omab mõju ühendi stabiilsusele, nii et stabiilsemad on primaarset ja kõige vähem stabiilsed on kvaternaarset süsinikuaatomit sisaldavad ühendid:
primaarne (tähistatakse 1°) &gt; sekundaarne (2°) &gt; tertsiaarne (3°) &gt; kvaternaarne (4°).
Näiteks polümeersetes ahelates on kvaternaarne ja tertsiaarne süsinikuaatom nõrgaks kohaks, muutes selle kergemini degradeeruvaks ning oksüdeeruvaks. Ja vastupidi, liitumisreaktsioonides on kvaternaarse ja tertsiaarse süsinikuaatomi teke raskendatud, eriti kui kõrvu tekiks kaks hargnenud tsentrit.
Võrdle: kvaternaarsed ammooniumkatioonid.
Heli Susi

Heli Susi (14. november 1929 Tartu – 8. juuni 2020) oli saksa keele õpetaja ja tõlkija.
Aastatel 1949–1957 oli ta küüditatuna asumisel Krasnojarski krais.
1960. aastatel pakkusid Arnold Susi ja Heli Susi Eestis varjupaika Aleksandr Solženitsõnile, kui too kirjutas "Gulagi arhipelaagi".
Mälestuse jäädvustamine.
Alates 2019. aastast annab Justiitsministeerium välja Arnold ja Heli Susi nimelist sõnajulguse missiooniauhinda.
Isiklikku.
Tema isa Arnold Susi oli Otto Tiefi valitsuse haridusminister (ametilt advokaat), vanem vend Heino Susi oli soomepoiss, kirjanik ja biokeemik, noorem vend Arno Susi oli majandusteadlane.
Ta oli abielus maalikunstnik Olev Subbiga, nende poeg Juhan on füüsik.
Primaarne süsinikuaatom

Primaarne süsinikuaatom orgaanilise ühendi molekulis on seotud vaid ühe kõrvaloleva süsinikuaatomiga ja veel kas kolme vesinikuaatomiga või kahe vesinikuaatomi ja funktsionaalrühmaga.
Näiteks etüülkloriid CH3CH2-Cl või neopentüülalkohol (CH3)3CCH2-OH on primaarsed funktsionaalrühma sisaldavad derivaadid.
Luterma

Luterma AS (varasema nimega AS Kalev) oli Eesti ettevõte. 
Enamusosalust ettevõttes kontrollis Oliver Kruuda, kes on ka ettevõtte ainus juhatuse liige.
Luterma aktsiate noteerimine Tallinna börsil lõppes 2009. aasta 10. septembril, otsuse selle kohta tegi ettevõtte enda taotluse alusel Tallinna börsi noteerimis- ja järelevalvekomisjon 10. juunil 2009.
Luterma müüs oma tütarettevõtte, magusatööstuse Kalev Chocolate Factory AS-i 2010. aasta 27. mail jõustunud tehingus 257 miljoni Norra krooni ehk ligikaudu 33 miljoni euro eest Norra päritolu Orkla konglomeraati kuuluvale Soome ettevõttele Felix Abba Oy Ab.
Harju maakohus kuulutas Luterma pankroti välja 2011. aasta 19. aprillil ettevõtte võlakirjade omanike Swedbanki ja Tartu Veevärgi nõudel ning määras Luterma pankrotihalduriks vandeadvokaat Veli Kraavi.
Lutermale on täielikult kuulunud ka Tere AS, kinnisvaraettevõte REC Varad (endine Kalev REC) ning toiduainetööstuse ettevõtted Vilma ja Järle.
Süsinikskelett

Süsinikskelett näitab orgaanilise ühendi molekuli struktuuri, see on aatomite paigutust molekulis.
Mõistet „süsinikskelett” kasutatakse kahes tähenduses:
Põhjamaade raamatukogunädal

Põhjamaade raamatukogunädal ("Nordisk biblioteksvecka") on üritus, mille jooksul Põhjamaade raamatukogud ja Põhjala Ühing korraldavad Põhja- ja Baltimaade raamatukogudes, koolides ja seltsimajades näitusi, ettelugemisi, raamatututvustusi ja debatte. Iga-aastase raamatukogunädala idee sündis Kopenhaagenis, kui raamatukogude
suhtekorraldusspetsialistid kogunesid seminarile, et arutleda Põhjamaade raamatukogude tihedamate koostöövõimaluste üle.
Ühiselt otsustati taas ellu äratada Põhjalale omane muistne jutuvestmistraditsioon. See kavandati aasta kõige pimedamasse
aega, novembrisse. Ürituse nimeks sai "Kura skymning" ehk Videvikutund.
Raamatukogunädalat korraldatakse alates aastast 1997 .
Aastal 1998 liitusid üritusega ka Baltimaad.
Põhjamaade raamatukogunädala eesmärk on edendada kultuurikontakte Põhjamaade vahel ja populariseerida Põhjamaade kirjandust. Esimestest raamatukogunädalatest alates kuulub selle ürituse juurde eriline tseremoonia: elektrivalgustus lülitatakse välja, süüdatakse küünlad ning igas osalevas raamatukogus loetakse ette üks ja sama tekst. Algselt oli Põhjamaade raamatukogunädal mõeldud täiskasvanutele. 2000. aasta teema kutsus osalema ka lasteraamatukogusid. Lasteüritus sai nimeks "Kura gryning" ehk "Hommikuhämarus". Põhjamaade raamatukogunädala teema, tekstid ja ideekataloog avaldatakse raamatukogunädala
kodulehel. Registreerunud raamatukogud saavad tasuta tellida plakateid ja postkaarte. Üritused on leidnud laia kõlapinna – ükski teine Põhjamaade kultuuriüritus pole saanud nii suure tähelepanu osaliseks pressis ega muudes meediakanalites. Üritusele registreeruvate raamatukogude arv kasvab aasta-aastalt, ulatudes üle 2000.
Iga-aastaste raamatukogunädalate teemad:
Catherine, Walesi printsess

Catherine, Walesi printsess (sünninimi Catherine Elizabeth Middleton; sündinud 9. jaanuaril 1982) on Briti kuningliku pere liige, praeguse troonipärija Williami, Walesi printsi abikaasa 29. aprillist 2011.
Ta on hariduselt kunstiajaloolane.
Töökäik.
Catherine õppis erakoolis Marlborough College, mille lõpetas 2000. aastal. Pärast seda õppis ta mõnda aega Firenze Briti Instituudis. 
Novembris 2006 asus Catherine tööle rõivapoeketis Jigsaw. 2008. aastal teatati, et ta lõpetas oma töösuhte Jigsaw'ga, soovis saada elukutseliseks fotograafiks ning võtta eratunde fotograaf Mario Testinolt, kes on fotografeerinud printsess Dianat ja tema poegi. Testino on eitanud kuuldusi Catherine'iga koostöö tegemise kohta.
Isiklikku.
Catherine'i isa, Inglismaalt Leedsist pärit Michael Middleton, töötas 1970. aastate keskpaiku oma tulevase abikaasa Carole Goldsmithiga tutvumise ajal British Airwaysi stjuuardina. Carole, kelle isa oli ehitaja, tegutses samas lennufirmas stjuardessina. 1979. aastal, kui Michael oli saanud ametikõrgendust ning asus Heathrow' lennuväljal tööle British Airwaysi lennudispetšerina, soetas paar Lõuna-Inglismaal Readingi lähedal Bradfield Southendi külas kodu. Paar abiellus 1980. aastal. 1982. aastal sündis pere esiklapsCatherine ehk Kate, 1983. aastal sündis noorem õde Philippa ehk Pippa. 1984–1986 elasid Middletonid isa töökohustuste tõttu Jordaanias Ammanis. 1987. aastal sündis nende kolmas laps, poeg James.
22. juulil 2013 sündis Catherine'i ja prints Williami poeg George Alexander Louis. 2. mail 2015 sündis tütar Charlotte Elizabeth Diana. 23. aprillil 2018 sündis kolmanda lapsena poeg Louis Arthur Charles.
Henno Sillaste

Henno Sillaste (29. veebruar 1936 Tallinn – 1. jaanuar 2013 Toronto) oli väliseesti arhitekt. 
Henno Sillaste sündis ohvitseri perekonnas. Ta pages emaga 1944. aastal Saksamaale. 1949. aastast elas Henno Sillaste Kanadas. Ta lõpetas Toronto ülikooli arhitektuuriteaduskonna 1960. aastal bakalaureusekraadiga "cum laude".
Ta projekteeris palju hooneid Torontos ja Halifaxis. 
Eestis on tema projekteeritud üks esimesi klaasfassaadiga büroohooneid Tallinnas – Vabaduse väljakul asuv Kawe Plaza.
Peep Talving

Peep Talving (sündinud 14. detsembril 1965 Haapsalus) on eesti arst (traumakirurg) ja arstiteadlane ning endine vehkleja.
Elulugu.
Ta alustas meditsiiniõpinguid Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonnas ja jätkas Rootsis Karolinska Instituudis. Meditsiiniteaduste doktor traumakirurgia alal (2006, Karolinska Instituut). 
Ta töötas New Yorgi Bronx Municipal Hospitalis USA-s ja seejärel Groote Schuur Hospitalis Kaplinnas Lõuna-Aafrikas. Pärast seda tegeles ta õpetamise, ravimise ja teadustööga taas USA-s Los Angeleses Los Angelese maakonna- ja Lõuna-California Ülikooli haiglas. 
2013. aasta oktoobris naasis Talving Eestisse ning asus tööle nii Põhja-Eesti Regionaalhaiglas, Tartu Ülikooli Kliinikumis kui ka Tartu Ülikoolis. 
15. oktoobril 2018 alustas ta tööd Põhja-Eesti Regionaalhaigla juhatuse liikme-ülemarstina. Tema 5-aastane ametiaeg selles ametis lõppes 15. oktoobril 2023 kuna uueks tähtajaks ta ei kandideerinud.
Teadustöö.
Tema artikleid on ilmunud maailma teadusajakirjades, lisaks on ta kirjutanud oma kogemustest peatükke traumakirurgide käsiraamatutesse ja ennekõike hinnatakse tema teadmisi teravtraumade alal.
Vehklejana.
Ta võitis aastatel 1992–1994 Rootsi meistrivõistlustel Stockholmi Politsei Spordiseltsi ridades espadroni individuaalvõistluses kolm kuldmedalit. 
Ta võistles 1993. aastal Essenis vehklemise maailmameistrivõistlustel Eesti espadronikoondise koosseisus.
Isiklikku.
Tema vanemad on naistearst Heli Talving ja kirurg Tõnu-Teet Talving, tema vanem vend Jaak Talving juhatas Lääne-Tallinna Keskhaigla kirurgia- ja anestesioloogiakliinikut. Tal on kaks tütart ja üks poeg.
Angela Ivask

Angela Ivask (sündinud 25. oktoobril 1975) on eesti toksikoloog, kes uurib nanomaterjalide toksikoloogiat. 
Angela Ivask kaitses doktoriväitekirja geenitehnoloogias 2006. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis. Teadustööd on ta teinud Eestis Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituudis "In vitro" ja ökotoksikoloogia uurimisrühmas, mis koosneb ökotoksikoloogia, ökoloogia, keskkonnakeemia, molekulaarbioloogia ja mikroobifüsioloogia alal kompetentsetest teadlastest. Seal uuris ta ainete ja nanosuuruses osakeste toksilisuse mehhanisme. 
2010. aastast töötab ta Californias Nanotehnoloogia Keskkonna Efektide Uurimise Keskuses.
Thomas Timusk

Thomas Timusk (3. juuni 1933 – 12. jaanuar 2025) oli eesti päritolu Kanada eksperimentaalfüüsik. 
Bakalaureusekraadi füüsikas sai ta Toronto Ülikoolist, doktorikraadi USAs New Yorgi osariigis asuvast Cornelli Ülikoolist. Järeldoktorantuuri õpingud viisid teda Saksamaale ja USAsse. 
Töötas Hamiltoni McMasteri Ülikoolis, kus uuris materjalide omadusi infrapunakiirguse abil. 
Kasutades infrapunaspektroskoopiat uuris ta võremoonutusi leelishalogeniidkristallides, kvaasikristalle, eksitonide gaasi elektron-auk vedelikus pooljuhtides, kosmilist reliktkiirgust ja kiirguse levikut soojustavates materjalides, nagu klaaskiud ja hane suled. 
2000. aastal anti talle Kanada Assotsiatsiooni medal saavutuste eest füüsikas ja Brockhouse’i medal saavutuste eest tahkise ja materjalide füüsikas. 2002. aastal sai Thomas Frank Isaksoni auhinna silmapaistva panuse eest tugevalt korreleeritud elektronide spektroskoopiasse.
Harilik nisu

Harilik nisu ehk pehme nisu ("Triticum aestivum") on kõrreliste sugukonda nisu perekonda kuuluv üheaastane rohttaim.
Kirjeldus.
Harilikul nisul on narmasjuurestik. Kõrre kõrgus on 60–80 cm. Õisikuks liitpea. Nisu vili on paljastera.
Kasvatamine.
Harilik nisu on enam levinud nisuliik. Seda kasvatatakse kogu maakeral põhjapolaarjoonest kuni lõunapoolsete mandrialadeni. Harilik nisu on väga vormiderohke, seal hulgas on ka kääbusvorme. Eristatakse üle 250 hariliku nisu teisendi ja üle 4000 sordi.
Eestis kasvatatavad sordid kuuluvad peamiselt ohtetu või poolohteliste ja karvadeta peadega teisendite hulka ("albidum"; "milturum"; "lutescens").
Kasutamine.
Peamiselt kasutatakse nisu nisujahu tootmiseks.
Sulatatud juust

Sulatatud juust on piimatoode, mida valmistatakse ühe või mitme juustusordi jahvatamisel, segamisel, sulatamisel ja emulgeerimisel emulgaatoriga ja kuumutades ning millele võib olla lisatud piimatooteid ja muid toiduaineid.
Eesti üks tuntumaid sulatatud juustu sorte on "Merevaik".
Boğaziçi Ülikool

Boğaziçi Ülikool (türgi keeles "Boğaziçi Üniversitesi") on ülikool İstanbulis.
Ülikool on asutatud 1863. aastal. Õppekeeleks on inglise keel.
Ülikoolis on umbes 1000 töötajat ja 12 000 üliõpilast, kellest 2000 õpivad kõrghariduse teisel ja 850 kolmandal astmel.
Türannosaurus

Türannosaurus ("Tyrannosaurus") on hiliskriidi ajastul elanud dinosauruste perekond türannosauruslaste sugukonnast. Selle ainuke üldtunnustatud liik on "Tyrannosaurus rex". 
Türannosaurused elasid umbes 70 miljonit aastat tagasi. Üle 12 meetri pikkuse ning kolme inimese kõrgusena oli see üks suurimaid ja olendeid, kes kunagi maamunal elanud. Türannosauruse esijäsemed olid liiga väikesed, et nendega saaki püüda. Tema pea ja hambad olid aga nii tugevad, et ta saagi püüdmisel esijalgade abi ei vajanudki.
Latakia

Latakia on linn Süürias, riigi tähtsaim sadamalinn ja Latakia provintsi pealinn.
Latakia rahvaarv oli 2009. aastal umbes 650 000.
Esimese maailmasõja järel oli linn Prantsusmaa võimu alla kuulunud Alaviidi Territooriumi ja aastatel 1923–1936 eksisteerinud Alaviidi Riigi pealinn.
Aḩmad Naz̧īf

Aḩmad Naz̧īf (أحمد نظيف‎; sündinud 8. juulil 1952 Kairos) oli Egiptuse peaminister 14. juulist 2004 kuni 29. jaanuarini 2011.
Naz̧īfi vanaisa Mohammed Bey Naz̧īf oli kuninga Farouki ajal tervishoiuministri allsekretär. Isale Mahmoud Naz̧īfile kuulus laevakompanii.
Naz̧īf lõpetas 1969 Aleksandrias keskkooli ja astus Kairo Ülikooli inseneriteaduskonda. Ta sai bakalaureusekraadi sidetehnoloogia ja elektroonika erialal ja magistrikraadi 1976 elektriinsenerina. Doktorikraadi sai ta 1983 Kanadast McGilli Ülikoolist arvutiinsenerina. Pärast töötas ta Kairo Ülikooli inseneriteaduskonnas professorina.
Side- ja infotehnoloogiaministrina esitas Naz̧īf kava, et Egiptuses oleks internetiühendus tasuta. Ühtlasi parandataks avalikkuse juurdepääsu internetile nii, et Egiptuse telekommunikatsiooniettevõtte Egypt Telecom kaudu müüdaks hulgaliselt odavaid arvuteid.
President Ḩusnī Mubārak palus 9. juulil 2004 Naz̧īfil valitsus moodustada. Ta vahetas välja vana peaministri Atef Obeidi 34-liikmelise valitsuse. Uue valitsuse kinnitas ametisse Egiptuse parlament 14. juulil 2004. Pärast vabariigi väljakuulutamist on 52-aastane Naz̧īf kõige noorem Egiptuse peaminister ja ka enne vabariiki on kõigest üks peaminister temast noorem olnud. Uues valitsuses oli kõigest 14 ministrit ja sellest sai üks Egiptuse kõige kauem vastu pidanud valitsusi. Valitsus koosnes peamiselt tehnokraatidest ja haritud uusliberaalidest.
Mubārak saatis Aḩmad Naz̧īfi valitsuse erru pärast sadu inimelusid nõudnud rahutuste puhkemist 25. jaanuaril 2011.
11. aprillil Naz̧īf vahistati süüdistatuna rahva raha raiskamises ja korruptsioonis.
Naz̧īf oli abielus Mona Sayed Abdul Fattahiga. Abielust sündis 2 poega. Mona suri 2009. 18. jaanuaril 2010 teatati ametlikult, et Naz̧īf abiellub veebruaris Infotehnoloogiatööstuse Arendamise Agentuuri asepresidendi Zeinab Zakiga.
Kerli Nõu

Kerli Nõu (sündinud 2. novembril 1983 Tartus) on maailmarändur, kirjanik ja kirjastaja. 
2017. aasta seisuga oli 33-aastane Kerli Nõu külastanud tavalise turistina 102 riiki ja kõiki maailmajagusid, sealhulgas Antarktikat. Reisikirjade kogumik "Mina ja maailm. Valitud lugusid 102 riigist" ilmus 2017. aasta augustis. Raamatus on juttu 55 riigist. "Mina ja maailm. Valitud lugusid 102 riigist. II osa" valmis 2020. aasta detsembris ja räägib 40 maast. Fookuses reis ümber maailma, seiklused vulkaani sees ja luksus-kruiisilaevadel. Mõlemad teosed on mahukad: üle 360 lehekülje.
Kerli Nõu lõpetas aastal 2002 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta 2002–2005 Tallinna Ülikoolis, mille lõpetas bakalaureusekraadiga andragoogikas (lisaerialaks kommunikatsiooni- ja suhtlemispsühholoogia). Keskkooliaastatel oli Kerli Nõu juhatuse liikmena tegus Eesti Õpilasesinduste Liidus.
2002–2004 töötas Nõu vabakutselise ajakirjanikuna, 2003 projektijuhina kindlustusfirmas Seesam (Seesam Rahvusvaheline Kindlustuse Aktsiaselts) ning 2005–2007 ajakirjanikuna Eesti Päevalehes, kirjutades teaduse ohtlikkuse ja majanduse teemadel. 2010. aasta septembris avaldas Nõu oma kulu ja kirjadega eluloolise töövihiku "Minu parimad aastad".
Jerantut

Jerantut on linn Malaisias Pahangi osariigis. Jerantut on samanimelise ringkonna keskus.
2000. aastal oli elanike arv 24 700.
Jerantutist pääseb Taman Negara rahvusparki.
Linna läbib raudtee.
V. J. Sukselainen

 
Vieno Johannes (Jussi) Sukselainen (aastani 1928 "Saari") (12. oktoober 1906 Paimio – 6. aprill 1995 Espoo) oli Soome poliitik, Soome keskerakonna ("Keskustapuolue)" ja selle eelkäija Maaliidu ("Maalaisliitto") liige. Aastatel 1945–1964 Maaliidu esimees. 
Ta oli kaks korda Soome peaminister (27.5.1957–29.11.1957 ja 13.1.1959–3.7.1961) ning neli korda parlamendi ("Eduskunta") spiiker (1956–1957, 1958, 1968–1969 ja 1972–1975). 
Kekkose I valitsuses (17.3.1950–17.1.1951) ja Törngreni valitsuses (5.5.1954–20.10.1954) oli Sukselainen rahandusminister. Kekkose II, III ja IV valitsuses (17.1.1951–17.11.1953) oli Sukselainen siseminister. Lisaks täitis ta oma peaministriks oleku ajal 19.5.1961–19.6.1961 ka välisministri kohuseid. 
1972. ja 1977. aastal oli Vieno Johannes Sukselainen Põhjamaade Nõukogu president.
Ragnhildur Helgadóttir

Ragnhildur Helgadóttir (ka Ragnhild Helgadóttir; 26. mail 1930 – 29. jaanuar 2016) on Islandi poliitik, Iseseisvuspartei liige. 1983.–1985. aastal oli ta haridusminister ja 1985.–1987. aastal tervishoiu- ja sotsiaalminister.
1975. aastal oli Ragnhildur Helgadóttir Põhjamaade Nõukogu president.
Johannes Antonsson

Johannes Mikael Antonsson (20. november 1921 Frillesås – 24. august 1995 Heberg) oli Rootsi poliitik, Keskpartei liige.
Aastatel 1958–79 oli ta Riksdagi liige. 1976–78 oli ta regionaalminister ja 1979–86 Hallandi lääni maavanem. 1969–79 oli ta Keskpartei aseesimees.
1974. aastal oli Johannes Antonsson Põhjamaade Nõukogu president.
Anton Aunma

Anton Aunma (sündinud 19. jaanuaril 1972 Tallinnas) on eesti maalikunstnik. 
Tartu Kunstikooli lõpetas Aunma 1993. aastal kunstilise kujundamise erialal. Lõputööks oli maaliseeria "Tartu vaated". 1997. aastal sai ta Tartu Ülikooli sisse eripedagoogika erialal. Ta töötab Tartu Vanglas kriminaalhooldusametnikuna.
Kunstnik on tegutsenud vabakutselisena maalides maastikke, linna- ja merevaateid, vaikelusid ning akte. Kunstniku põhiliseks tehnikaks on olnud õlimaal, kuid vähesel määral on Aunma loonud ka akvarelle, tempera- ja akrüülmaale.
Tulevik (keeleteadus)

Tulevik on aja kui lause grammatilise kategooria liige, mille puhul lausega väljendatav eelneb tegevusele. Eesti keeles puudub erivorm tuleviku väljendamiseks. 
Tuleviku väljendamine eesti keeles.
Tuleviku väljendamine tegusõna olevikuvormi abil.
Olevikku kasutatakse ka tulevikus toimuva tegevuse väljendamiseks: tegusõna jäetakse olevikku ja vajaduse korral kasutatakse tulevikulisuse väljendamiseks ajamäärusi, nagu "homme, edaspidi, järgmisel päeval, lähemal ajal, tulevikus" või tulevikutähendusega tegusõnu, nagu "tuleb, hakkab, saab, jääb". 
• Homme läheme""' vanaema juurde" 
• Tulevikus lennatakse "ka autodega" 
• Tuleval aastal "me enam uusi puid" ei istuta
• "Siia" tuleb "uhke maja" 
Tuleviku väljendamine sihitisekäänete abil.
Tegusõna on olevikuvormis, tegevuse tulevikulisust näitab täissihitis
• "Ta" ehitab "endale uhke maja (sihitis)
• "Ta" kirjutab "sellest reisist" raamatu (sihitis)
• "Ta" ostab "kaubamajast" kevadjaki (sihitis)
Tuleviku väljendamine "saama" abil.
• "Elu" saab "seal" olema "lõbus"
• "Meie kodu" saab olema "väga hubane" 
• "Publik" saab nautima "seda etendust" 
"Saama" olevikuvorm + "tud"-partitsiip seisundimäärusena. 
• "Tal" saab "artikkel" kirjutatud 
Tuleviku väljendamine "hakkama" abil.
"Hakkama" + "ma"-tegevusnimi (+ ajamäärusega või muuga kindlaks määratud vaatlushetk tulevikku). 
• Järgmisel sajandil hakkame "paremini" elama 
• "Ta" hakkab sööma 
"Hakkama" + "ma"-infinitiiv väljendab situatsiooni, mis on tulevikus tõenäoline ja mille alged on olevikus olemas.
• "Pomm" hakkab plahvatama 
• "Laps" hakkab kukkuma 
Tuleviku väljendamine "olema" abil.
"Olema" + "tud"-partitsiip koos ajamäärusega.
• Homseks on "tal artikkel" kirjutatud 
"Olema" + hetkelist tegevust väljendava verbi "ma"-tegevusnime seesütlev vorm –"mas".
• "Pomm" on plahvatamas 
• "Laps" on kukkumas
Tulevik prantsuse keeles.
Erinevalt eesti keelest on prantsuse keeles eraldi vorm tegusõna jaoks tulevikus.
Tulevik tegusõna pööramisega tulevikus.
• "Désormais, tout ira bien" ("Nüüdsest läheb kõik hästi")
• "Demain, il fera beau"
Tulevik tegusõnast alloir + tulevikustatava tegusõna algvorm.
• "Je vais chanter demain, tu vas le voir. (Ma lähen homme laulma, sa veel näed seda.
• "Il va falloir que tu le fasses". („Saab olema vaja“, et sa seda teeksid.)
Tulevik inglise keeles.
Tuleviku abitegusõna „will“ lisamine.
• I will drink milk. (Ma joon piima.)
Lestalised

Lestalised ("Acarina") on ämblikulaadsete klassi kuuluv alamklass lülijalgseid. 
Sellesse rühma kuuluvad teiste seas näiteks puugid.
Lestaliste uurimisega tegelev teadusharu on akaroloogia.
Taksonoomia.
Lestaliste alamklass jaotub kahete seltsi (või ülemseltsi).
UEFA Euroopa Liiga 2009–2010

UEFA Euroopa Liiga 2009–10 hooaeg on Euroopa Liiga esimene hooaeg. Varem oli see võistlus tuntud UEFA karikavõistlustena. 
Viimase UEFA karika võitis Ukraina jalgpalliklubi FK Šahtar Donetsk.
UEFA Euroopa Liiga selle hooaja turniiri võitis Hispaania klubi Atletico Madrid.
Väike öömuusika

"Väike öömuusika" (sks Eine kleine Nachtmusik, originaalpealkirjaga Serenaad nr 13 keelpillidele G-duur, K 525) on Wolfgang Amadeus Mozarti üks tuntumaid teoseid, kirjutatud aastal 1787. See koosneb neljast osast. Teos on kirjutatud kammeransamblile (kaks viiulit, vioola, tšello, valikuline kontrabass), kuid esitatakse tihti keelpilliorkestri poolt.
Teose tuntum pealkiri "Eine kleine Nachtmusik" tähendab saksa keeles 'väike serenaad', kuid on tavaliselt otse ja vähem täpselt tõlgitud 'väike öömuusika'. Teost hakati nii nimetama, kuna Mozart oli nende sõnadega alustanud selle teose kirjet oma isiklikus kataloogis. Ta ei mõelnud teost nii nimetada, vaid tahtis lihtsalt märkida, et on kirjutanud ühe väikse serenaadi.
Osad.
Allegro.
 (peateema)
Esimene osa on sonaadivormis, agressiivse peateemaga G-duuris ja graatsilisema kõrvalteemaga D-duuris. Ekspositsioon lõpeb D-duuris ja kordub algusest. Töötluse osa algab D-duuris ning kaldub d-molli ja C-duuri. Repriis on jälle G-duuris.
Romanze.
Teine osa on C-duuris. See on rahuliku tempoga rondovormis osa (skeemiga A–B–A–C–A-kooda). C vormiosa on c-mollis.
Menuetto.
Kolmas osa on võrdlemisi kiires tempos kolmeosalise vormiga menuett (skeemiga A–B–A). Helistikeks on G-duur ja D-duur (trio).
Rondo.
Neljas osa on elavas tempos, helistikuks on G-duur. Modulatsioon algab Es-duuris ning kaldub c-molli. Lõpp on G-duuris. Osa lõppeb pika koodaga.
Võimalik puuduv osa.
Mozart on oma isiklikus kataloogis märkinud, et teosel on viis osa: Allegro, Menuett ja Trio, Romanss, Menuett ja Trio, Finaal. Teine tema nimetatud osa, menuett ja trio, arvati kaua aega olevat kadunud ning keegi ei teadnud, kas Mozart ise või keegi teine oli selle eemaldanud. Musikoloog Alfred Einstein pakkus, et menuett Mozarti klaverisonaadis B-duur K 498a on otsitav puuduv osa.
Georgi Vainer

Georgi Vainer (10. veebruar 1938 – 12. juuni 2009) oli vene (nõukogude) kirjanik, stsenarist ja ajakirjanik. Ta kirjutas kriminaalromaane koos vend Arkadi Vaineriga (1931–2005). 
Vainer oli 1962. aastast NLKP ning 1972. aastast Üleliidulise Kirjanike ja Kinotöötajate Liidu liige.
Elulugu.
Juristi haridusega Georgi Vainer töötas Nõukogude Liidus nii elektrimontöörina kui ka TASS-i ajakirjanikuna. 1990. aastal siirdus mees elama Ameerika Ühendriikidesse, tegutsedes ajakirjanikuna kohalikes venekeelsetes väljaannetes Новое русское слово ja Русский Базар. Georgi Vainer suri pärast rasket ja pikaajalist haigust New Yorgis 71-aastaselt.
Cornelia Lootsmann

Cornelia Lootsmann (sündinud 15. veebruaril 1978 Tallinnas) on eesti harfist. 
Alates 2011. aastast töötab ta Berni Sümfooniaorkestris sooloharfistina.
Jüri Kaver

Jüri Kaver (sündinud 27. veebruaril 1974) on Eesti poliitik, Võru linnapea aastatel 2011–2013.
Haridus ja töökäik.
Jüri Kaver on õppinud Tartu Ülikoolis politoloogiat ning omandanud humanitaarteaduse bakalaureusekraadi ajaloo erialal. Tema bakalaureusetöö teema oli "Taivani iseseisvumise küsimus 20.-21. sajandil". Taiwani iseseisvuse toetamine on olnud Jüri Kaveri püüdluseks ka hiljem, 2009. aastal loodi Jüri Kaveri algatusel Võru linnavolikogus Taiwani sõprusgrupp. 
Kaver on olnud Tallinna linnapea Jüri Mõisa nõunik, Eesti Liikluskindlustuse Fondi nõukogu liige ning AS-i Võru Vesi nõukogu liige ja juht. 
Jüri Kaver kuulub Kindral Johan Laidoneri Seltsi ja Eesti Reservohvitseride Kogusse. Ta sai 2004. aasta novembris lipniku auastme. Ta on pälvinud 2006. aastal Kaitseväe eriteenete risti.
Tegevus poliitikas.
Kaver kandideeris 1999. aasta Riigikogu valimistel Isamaaliidu nimekirjas Võru, Valga ja Põlva maakonna valimisringkonnas ning sai 345 häält, kuulus asendusliikmena IX Riigikogusse. Kandideeris 2003. aasta Riigikogu valimistel samuti Isamaaliidu nimekirjas ja kogus 446 häält, kuid valituks ei osutunud. 
1999. aastal kuulus Kaver Mart Laari saatjaskonda, kui too Võrumaa-visiidi ajal tulistas Meegomäe lahingukoolis Edgar Savisaare pildi pihta (pildiskandaal). Kui Keskerakonna ajaleht Kesknädal juhtumi 7. veebruaril 2001 avalikustas, oli Kaver üks neist, kes toimunut algul eitasid.
2002. aastal sõitis 1,56-promillises joobes Kaver Kose alevikus teelt välja ja paiskus autoga üle katuse .
2005. aastal sai Kaver riigikohtu vaidlusega tagasi juhtimisõiguse, mis tal 2 aastaks peatati seoses korduva kihutamisega.
Aprillis 2004 astus endine Isamaaliidu Võru piirkonna aseesimees Jüri Kaver Reformierakonda. Isamaaliidust lahkus koos Kaveriga ka ettevõtja Meelis Munski. Jüri Kaver on Eesti Reformierakonna volikogu liige.
J. Kaver oli alates 2010. aasta märtsist Võru abilinnapea, kureerides sotsiaalvaldkonda. 21. aprillist 2011 kuni 11. novembrini 2013 oli ta Võru linnapea. Võru linna arengus tähistab Jüri Kaveri võimuperioodi Katariina allee korrastamise lõpuleviimine, Tamula ranna-ala arendamine ning mitme linnatänava remont. Samas esines ka skandaale – 2012. aastal käis linnapea Kaver koos AS Võru Vesi juhi Sairos Hõraku ja juhatuse esimehe Henni Nassariga Hongkongis messil "Asia EXPO 2012". Väidetavalt tasus ainsana oma reisikulud ise Henni Nassar.
Tegevus ettevõtluses.
Aastatel 2004–2010 oli Jüri Kaver seotud AS-iga Võru Vesi, kuuludes ettevõtte nõukogu ja juhatuse liikmena firma juhtkonda. Jüri Kaver oli AS-i Võru Vesi juht perioodil, mil Võru linnavalitsus, Antsla Vallavalitsus ja AS Võru Vesi sõlmisid Aktsionäride lepingu ning osaleti "Emajõe ja Võhandu jõe valgala veemajandusprojektis". Rahastamisotsuse kohaselt oli Võru alamprojekti planeeritud kulude suurus 9,91 mln eurot, sh Euroopa Liidu Ühtekuuluvusfondist kaetavad kulud 8,43 mln eurot.
2014. aastal asutas Jüri Kaver koostöös Arved Breidaksiga veebiuudiste portaali Lounaeestlane.ee. Portaali käigushoidmiseks on asutatud osaühing Breidaks ja Kaver Meedia.
Isiklikku.
Jüri Kaver on abielus, paaril on tütar Laura Kaver.