tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Amnesteophis

Amnesteophis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Amnesteophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
See perekond on endeemne Bahia osariigis Brasiilias.
Täispuuprotokoll

Täispuuprotokoll (Inglise k. "Spanning Tree Protocol") on võrguprotokoll, mis tagab sillatud kohtvõrgule silmustevaba topoloogia. Vajalik vältimaks lõputu tsükli tekkimist topoloogias, kus kaks võrku on mitut teed pidi omavahel ühenduses.
Võrguühenduste agregeerimine

Võrguühenduste agregeerimine (inglise keeles "Link aggregation") on võrgundusalane termin tähistamaks meetodeid mitme võrguühenduse ühendamiseks nii, et need töötaks ühena. Sellega suurendatakse ühenduse läbilaskevõimet ja vähendatakse ühenduse katkemise võimalust mõne ühendusliini kadumise korral.
Apostolepis

Apostolepis on maoperekond. 
Levila.
Selle perekonna liigid on levinud Lõuna-Ameerika mandril.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Apostolepis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Arrhyton

Arrhyton on maoperekond. 
Leviala.
Selle perekonna liigid on endeemsed Kuubas.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Arrhyton" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Boiruna

Boiruna on maoperekond. 
Levila.
Selle perekonna liigid on levinud Argentinas, Uruguays, Paraguays, Boliivias ja Brasiilias.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Boiruna" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Borikenophis

Borikenophis on maoperekond. 
Leviala.
Selle perekonna liigid on endeemsed Puerto Ricos.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Borikenophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Caaeteboia

Caaeteboia on maoperekond. 
Levila.
Selle perekonna ainus liik "Caaeteboia amarali" on endeemne Brasiilias. Ta on levinud Bahia, Minas Geraisi, Espírito Santo, Rio de Janeiro, São Paulo, Paraná ja Santa Catarina osariigis.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Caaeteboia" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Calamodontophis

Calamodontophis on maoperekond. 
Leviala.
Selle perekonna liigid on levinud Uruguays ja Lõuna-Brasiilias.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Calamodontophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Caraiba

Caraiba on maoperekond. 
Leviala.
Selle perekonna ainus liik "Caraiba andreae" on endeemne Kuubas.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Caraiba" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Sessi

Sessi on jõgi Itaalias Piemonte maakonnas Torino provintsis.
Sessi voolab omanimelises orus ning on Dora Riparia vasakpoolne lisajõgi.
Sessi saab alguse 2081 meetri kõrgusel merepinnast, Monte Civrari kaljumassiivis, ning ülemjooksul on jõe nimeks "Rio della Tomba". 
Sessi lisajõed on Rio Tomba, Rio Garnero ja Rio Freddo. Sessi suubub Dora Ripariasse Caprie juures.
Carphophis

Carphophis on maoperekond. 
Leviala.
Selle perekonna liigid on endeemsed Ameerika Ühendriikides.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Carphophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Martinique'i kreoolkeel

Martinique'i kreoolkeel on kreoolkeel, mida räägitakse Martinique'i saarel. See sarnaneb väga Guadeloupe'i kreoolkeelega.
Martinique'i kreoolkeelt kõneldakse Martinique'i saarel ja ka väljaspool saart. 2001. aasta andmetel kõneleb seda 418 000 inimest.
Martinique'i kreoolkeele esimesed märgid esinesid juba 16. sajandil. Keele lõid erinevad Aafrika hõimud, kellel oli keeleerinevuste tõttu raske suhelda. Nii segasid nad oma keele sõnu prantsuse keelega.
Struktuur.
Omadussõnad.
Martinique'i kreoolkeeles ei ühildu omadussõnad nimisõnaga.
Nimisõna.
Nagu prantsuse keeles, puuduvad ka Martinique'i kreoolkeeles käänded. Kuid võrreldes prantsuse keelega puudub selles keeles mees- ja naissugu. Grammatiliselt märgitakse mitmust ees- või arvsõnaga; nimisõna ei muutu kunagi, samuti ka omadussõna. Sageli tuleb Martinique'i kreoolkeelest arusaamiseks ära tunda kontekst.
Verbid.
Kreooli tegusõnad on moodustunud kahest osast:
moin kouri "(ma jooksin)";
moin ka kouri "(ma olen jooksmas)";
moin té kouri "(ma olin jooksnud)";
moin ké kouri "(ma jooksin sellel hetkel)";
Sõnajärg.
Sõnajärg SVO: subjekt, verb ja objekt.
Eitus.
Eituse tähistamiseks kasutatakse lauses sõna "pa".
Näide:
Kirjasüsteem.
Martinique'i kreoolkeeles kasutatakse ladina kirja.
Cercophis

Cercophis on maoperekond. 
Levila.
Selle perekonna ainus liik "Cercophis auratus" on endeemne Surinames.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Cercophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Chersodromus

Chersodromus on maoperekond. 
Levila.
Selle perekonna liigid on endeemsed Mehhikos.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Chersodromus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Azati veehoidla

Azati veehoidla (armeenia keeles Ազատի ջրամբար) on veehoidla Armeenias Ararati maakonnas. 
Veehoidla moodustati paisu rajamisega Azati jõele ning vett kasutatakse Ararati tasandiku niisutamiseks.
2000. aastal kanti Azati ülemjooks koos veehoidla ja lähedal asuva Geghardi kloostriga UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Glen Johnson

Glen McLeod Cooper Johnson (sünninimi Glen McLeod Cooper Stephens; sündinud 17. juunil 1984 Londonis) on endine inglise jalgpallur, kaitsja.
2009. aastal valiti ta Portsmouthi hooaja parimaks mängijaks. Hooajal 2008–2009 valiti ta lisaks Premier League'i hooaja sümboolsesse koosseisu.
Armeenia rästik

Armeenia rästik ("Vipera xanthina") on maoliik. 
Klassifikatsioon.
Aastal 1985 klassifitseeriti armeenia rästikul kaks alamliiki : 
Käesoleval ajal armeenia rästikul alamliike ei ole.
Kirjeldus.
Armeenia rästik kasvab kuni 1,5 m pikkuseks. Kere värvus on neil valdavalt hallikaspruun, mida ilmestavad suured tumedamad laigud. 
Levila.
Nende looduslikeks elupaikadeks on valdavalt Kreeka ja Kreeka saarestikes paiknevad saared: Symi, Kos, Kalymnos, Leros, Lipsi, Patmos, Sámos, Chíos ja Lesbos, Anatoolia põhjaosa (Kayseri) jt ning Türgi.
Toksilisus.
Armeenia rästikud on inimese suhtes mürkmadudeks liigitatavad.
Torbikud

Torbikud on Tartus tegutsev segarahvatantsurühm, mis loodi 2009. aastal.
Rahvatantsurühma Torbikud lõi MTÜ Rahvatantsuselts Torbikud, mis on avalikes huvides tegutsev Eesti rahvatantsu ja folkloori viljelev kollektiiv. Seltsi eesmärgiks on organiseerida ja toetada rahvatantsu õppimist ning esitamist avalikel üritustel. Rahvatantsurühma Torbikud kuulub 2013. aasta seisuga kolm koosseisu: Punased, Valged ja Rohelised torbikud. Tegu on täiskasvanute segarühmadega (B-rühmad). Torbikud kannavad Äksi ja Puhja kihelkonna rahvarõivaid.
2012. aastal esindasid Torbikud Eestit ja Tartu linna rahvusvahelisel rahvatantsufestivalil Europeade Itaalias Padovas.
2013. aastal viisid Torbikud läbi Tartu tudengipäevade öötantsupidu.
ATI

ATI Technologies, Inc. oli ettevõte, mis tegeles põhiliselt graafikaprotsessorite, emaplaatide kiibistike ja TV-kaartide arendamisega. ATI asutati 1985. aastal nimega Array Technologies Incorporate Kanadas. ATI ja tema pearivaal Nvidia domineerisid graafikaprotsessorite turul, surudes konkurendid pildilt välja.
2006. aastal omandas AMD 5,4 miljardi dollari eest ATI. Alates 2010. aastast ei kasuta AMD enda toodete juures ATI kaubamärki.
Ajalugu.
ATI asutasid 1985. aastal Lee Ka Lau, Benny Lay ja Kwok Yuen Ho plaaniga pakkuda suurematele riistvaraettevõtetele tooteid. Algusaastatel müüdi integreeritud graafikakaarte ettevõtetele nagu Commodore ja IBM. 1987. aastaks oli ATI kasvanud eraldiseisvaks graafikakaartide jaemüüjaks. 1990. aastate alguses tutvustas ATI uut Mach-seeriat. Esimene sellest seeriast – Mach8 – oli võimeline graafikat töötlema keskprotsessorita. Mach-tüüpi kaarte tehti ajavahemikus 1991–1994 kokku kaheksa.
Viimane Mach-seeria kaart oli Mach64 GT, mis on tuntud ka kui 3D Rage. Erinevus varasematest graafikakaartidest on see, et Rage'il oli 3D-kiirendi. Rage-seeria kaarte tehti 2004. aastani. 
1997. aastal omandas ATI ettevõtte Tseng Labs varad, millega saadi juurde 39–42 uut inseneri. 2000. aastal tutvustati Radeoni seeriat, millel oli videokiirendi, 2D-kiirendi ja DirectX 7.0 tugi. 2000. aasta teises pooles osteti ka ettevõte ArtX, mis tootis Flipper graafikaprotsessoreid, Nintendo GameCube'i jaoks.
2005. aastal tootis ATI graafikariistvara koodnimega Xenos Microsofti mängukonsoolile Xbox 360. 24. juulil 2006 ühines ATI AMD-ga, hinnanguliselt oli tehing väärt 5,4 miljardit dollarit.
Tooted.
Ettevõte tootis põhiliselt tippgraafikaprotsessoreid (GPU, esialgselt kutsus ATI neid VPU-ks) lauaarvutitele, integreeritud graafikakaarte sülearvutitele (nime all Mobility Radeon), mobiiltelefonidele (nime all Imageon). Samuti toodeti kiibistikke emaplaatidele (Radeon IGP), TV-kaarte ja vähesel määral muid tehnoloogilisi tooteid. ATI lipulaevaks on Radeon seeria videokaardid, mida toodeti alates aastast 2000. 
Ruby on ATI loodud väljamõeldud tegelane, keda kasutati mitmete toodete reklaamimiseks.
PC platvormid ja kiibistikud.
Lisaks mainitud kiibistikele, tegi 2005. aastal ATI lepingu Asuse ja Inteliga, mille alusel toodab ATI neile graafilisi 3D lahendusi Inteli uue põlvkonna emaplaatide tarbeks, mis kasutavad Intel Core ja Core 2 protsessoreid. Leping lõppes 2006. aastal, kui AMD ostis ATI.
Draiverid.
ATI toetas draiveritega järgmisi operatsioonisüsteeme:
Eero Kolehmainen

Eero Johannes Kolehmainen (24. märts 1918 Anttola – 7. detsember 2013 Mikkeli) oli soome murdmaasuusataja.
Ta võitis 1952. aastal Oslo olümpiamängudel 50 km suusatamises Veikko Hakulise järel hõbemedali ja oli 1956. aastal Cortina d'Ampezzos samal distantsil neljas.
BeiDou

BeiDou (hiina k Suur Vanker, nimetatud ka Compass) on Hiina Rahvavabariigi satelliitnavigatsioonisüsteem, mida haldab Hiina Riiklik Kosmoseamet.
Esimesed satelliidid startisid 2000. aastal ja regionaalne, Kagu-Aasiat kattev versioon anti käiku 2011. aastal. Sellesse kuulus neli geostatsionaarset satelliiti ja üheksa satelliiti 21 000 km kõrgusel orbiidil. Asukoha määramise täpsus on üldotstarbeks vähemalt 10 m nii püst- kui ka rõhtteljel 95%, kiirenduse mõõtmise täpsus on 0,2 m/s (95%), ajamõõtmise täpsus 20 nanosekundit (95%) BeiDou-1 oli kasutuses 2012. aasta lõpuni.
Globaalne süsteem Beidou-2 (16 satelliidiga) hakkas tööle 2012. aastal.
BeiDou-3 süsteem on kasutuses alates 2020. aasta juulist.
Jan Rustem

Jan Rustem (armeenia keeles: Յան Ռուստամ) (1762 İstanbul – 1835 Dūkštase lähedal Leedus) oli armeenia, türgi või kreeka päritolu kunstnik, kes elas ja töötas Rzeczpospolita aladel ning portreteeris paljusid oma kaasaegseid väljapaistvaid isikuid. Ta oli mitu aastat professor Vilniuse Ülikoolis.
Teda kui orbu toetas Poola-Leedu aadlik Adam Kazimierz Czartoryski, kes kutsus ta Poola-Leedu riiki umbes 1774. aastal. Czartoryski tasus tema õpingute eest Varssavis, kus teiste hulgas olid tema õpetajad Jean-Pierre Norblin de La Gourdaine ja Marcello Bacciarelli. Vahemikus 1788–1790 kolis ta Saksamaale, kus temast sai vabamüürlane. Kaks aastat hiljem naasis ta Poola-Leedu riiki ning elas mõnda aega Varssavis, hiljem kolis Vilniusse.
Pärast Poola jagamisi alustas Rustem tööd Franciszek Smuglewiczi assistendina Vilniuse koolis, mis hiljem nimetati ümber Vilniuse Keiserlikuks Ülikooliks. Peale Smuglewiczi surma võttis Rustem üle osa tema kohustustest. Aastal 1811 sai temast joonistamisprofessor ning aastal 1819 maalikunsti professor. Rustem lahkus töölt 1826, kuid pidas loenguid kuni oma surmani. Tema edukate õpilaste hulgas olid Tarass Ševtšenko, Józef Oleszkiewicz, Kanuty Rusiecki ja Michał Kulesza.
Pariisi lennundusnäitus

Pariisi lennundusnäitus on paaritutel aastatel Prantsusmaal Pariisi Le Bourget' lennuväljal toimuv lennundusnäitus.
Alates 1953. aastast toimuvad näitused Pariisist umbes 12 kilomeetri kaugusel kirdes asuva Le Bourget' omavalitsusüksuse territooriumil. 2013. aasta juunis toimunud näitus oli viiekümnes.
Paaritutel aastatel toimuv Pariisi lennundusnäitus toimub vaheldumisi paarisaastatel Inglismaal toimuva Farnborough' lennundusnäitusega.
Ajalugu.
1908. aasta Pariisi autonäituse üks osa käsitles õhusõidukeid. Järgmisel aastal sai teoks juba puhtalt lennundusteemaline näitus Grand Palais's (25. september – 17. oktoober 1909). Näitust külastas 100 000 inimest ja eksponente oli 380.
Valgamaalane

Valgamaalane oli Eesti kohalik ajaleht, mis ilmus Valgamaal.
Ajalehe Valgamaalane juured ulatusid tagasi 1907. aasta jaanuari, kui ilmus lehe eelkäija, ajaleht Sõna. Leht on pika aja jooksul korduvalt nime vahetanud ning kandis alates aastast 1988 nime Valgamaalane. ENSV ajal kandis aastatel 1963-1988 nime Kommunist. 
Valga maakonna ajaleht tõi oma lugejateni põhiliselt Valgamaa uudiseid, kuid kirjutas ka mujal Eestis toimuvast. Valgamaalane ilmus kolm korda nädalas.
Ajalehe toimetus asus Valgas. Ajalehe peatoimetaja oli Sirli Homuha. Väljaandja oli AS Eesti Meedia.
Viimase Valgamaalase number ilmus 31. oktoobril 2017.
Alates 3. novembrist 2017 ilmub Valgamaalase asemel Lõuna-Eesti Postimees.
Eesti Filmi- ja Videoamatööride Ühing

Eesti Filmi- ja Videoamatööride Ühing on üks Eesti filmiorganisatsioonidest, mis ühendab filmi- ja videoamatööre.
Eesti Filmiklubide Selts

Eesti Filmiklubide Selts on üks Eesti filmiorganisatsioonidest.
Kõrvalkilpnääre

Kõrvalkilpnääre (ladina "glandula parathyreoidea", inglise keeles "parathyroid glands" või "glands of Owen") on paljude selgroogsete (v.a kalad) sisenõrenääre.
Kõrvalkilpnäärmete areng, anatoomia, asend, sooned, morfoloogia, funktsioonid, nõre koostis, hormoonid, ensüümid ning histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajad.
Maolised.
Madudel paiknevad kõrvalkilpnäärmed (2 paari) kilpnäärmest tunduvalt kaugemal, südame lähedal. Nende funktsiooniks on lihaste koordinatsioon ning vere kaltsiumi ja fosfori sisalduse regulatsioon.
Imetajad.
Asend.
Inimesel paikneb harilikult neli (arv varieerub, mõnikord 3, 5 ja 8) herneterasuurust kõrvalkilpnääret kilpnäärme tagaküljel, vahel harva (0,5–4%) ka kilpnäärme või harkelundi (50%-l opereerituist) sees.
Iga nääre kaalub 0,1 grammi.
Talitlus.
Näärmekude toodab ja eritab otse vereringesse elutähtsat hormooni parathormoon, mis reguleerib ja kontrollib koos kaltsitoniini ja D-vitamiiniga nii kaltsiumi kui ka fosfori ainevahetust ning mille sihtmärkelunditeks on neerud ja luud.
Kilpnäärme või tüümuse sees paiknevate kõrvalkilpnäärmete (või selle osade) talitlemisel võib esineda erisusi, mis võivad viia mitmete patoloogiliste seisunditeni.
Patoloogia.
Kõrvalkilpnäärmetega seoses ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks tetaania, hüperparatüreoos, kilpnäärmepuudulikkus, kõrvalkilpnäärme kasvajad jne.
Eesti Filminaiste Liit

Eesti Filminaiste Liit on üks Eesti filmiliitudest.
Eesti Kaamerameeste Liit

Eesti Kaamerameeste Liit on üks Eesti filmiliitudest, mis ühendab televisiooni- ja filmioperaatoreid.
AA Visioon Stuudio

AA Visioon Stuudio on aastast 1997 tegutsev Eesti filmistuudio.
Stuudio on aitanud ellu viia filmi-, tele- ja reklaamiprojekte.
Stuudio on Eesti Kaubandus-Tööstuskoja liige.
Helmi Rajamaa

Helmi Rajamaa (aastani 1939 Helmi Seppel; 26. detsember 1908/8. jaanuar 1909 Tallinn – 27. juuli 2005 Stockholm) oli eesti prosaist ja luuletaja.
Ta sündis Tallinnas voorimehe tütrena, kuid aastal 1917 asusid vanemad Haapsalu lähedale Kadaka külla. Ta õppis Haapsalu 2. algkoolis, Haapsalu ühisgümnaasiumis ja lõpetas 1929. aastal Läänemaa õpetajate seminari.
Pärast seminari lõpetamist töötas ta lühikest aega õpetajana Saanikal, aastal 1932 siirdus ta Tartusse.
Põgenes 1944. aastal läbi Saksamaa ja jõudis 1945. aastal Rootsi.
Rootsis töötas kontoritöötajana.
Looming.
1950. aastal sai oma romaaniga "Varjutatud südamed" kirjastus Orto esimesel romaanivõistlusel auhinnalise 2. koha (2. koha sai ka Aino Thoen-Suits oma romaaniga "Võlaraamat"). Žüriisse kuulusid August Mälk, Johannes Aavik ja Artur Adson. Romaan avaldati 1951. aastal, selle järg "Balsameeritud elu" ilmus 1956. aastal.
Tundis Marie Underit isiklikult ja avaldas oma mälestuste põhjal lühikese essee "Marie Under inimesena" (1983).
Isiklikku.
Oli abielus pedagoogi ja kooliõpikute autori Herman Rajamaaga.
Farnborough' lennundusnäitus

Farnborough' rahvusvaheline lennundusnäitus (ingl "Farnborough International Airshow") on lennundusnäitus, mis toimub paarisaastatel Inglismaal Farnborough's.
Juuli keskel peetava nädal aega kestva näituse esimesed viis päeva (esmaspäevast reedeni) on suunatud lennundus ja kosmonautika tööstusharude ning relvatööstuste esindajaile. Laupäeval ja pühapäeval on näitus avatud kõigile külastajatele. 
Farnborough' lennundusnäitust peetakse samal aastal Berliini lennundusnäituse (Berliini ILA) ning vaheldumisi paaritutel aastatel peetava Pariisi lennundusnäitusega. 
2012. aasta 9.–15. juulini peetud näitus oli neljakümne kaheksas. Järgmise näituse toimumisajaks on kavandatud 14.–20. juuli 2014.
2014. aasta Ukraina sündmuste tõttu keeldus Suurbritannia viisade väljastamisest mitmele näitusel osaleda soovinud Venemaa delegaadile.
Obinitsa kalmistu

Obinitsa kalmistu on kalmistu Obinitsa külas Setumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Setomaa vallas Võru maakonnas. Kalmistu on Setomaa valla omand, kuid kuulub Obinitsa Issanda Muutmise kiriku juurde.
Obinitsa kalmistu on rajatud 1500 aastat tagasi. Vanima osa moodustab Sakalovapalo kääbaskalmistu.
Hilisem osa on rajatud 19. sajandi alguses. Obinitsa kalmistul asub teiste hulgas lauluema Hilana Taarka haud. Viimasel ajal on kasutusele võetud ka surnuaia Tuhkvitsa oja poolne osa.
Obinitsa suurim kiriku- ja surnuaiapüha on paasapäev, kui inimesed kogunevad oma esivanemate haudadele, et mälestada oma lähedasi. Sel päeval on surnuaias tuhandeid inimesi. Pärast jumalateenistust kirikus on mälestussöömaaeg ja loetakse palveid.
Digammafunktsioon

Digammafunktsioon formula_1 on üks erifunktsioon matemaatilises analüüsis ja kompleksmuutuja funktsioonide teoorias. Digammafunktsiooni võib defineerida 
formula_2
aga ka integraalina
formula_3
kus formula_4.
Kastaalia allikas

Kastaalia allikas on endine allikas Delfi lähedal Kreekas.
Kastaalia allika veel arvati olevat noorendav toime. Kõik Delfi külastajad peatusid allika juures, et ennast allikasse kasta ja sealt juua.
Üks allikaga kaasas käivaid müüte räägib, et just seal tappis Apollon allikat valvava koletise Pythoni ja seepärast peeti allikat pühaks.
Tänapäevani on säilinud allikale 6. sajandil eKr rajatud veesülitid.
Miikse kalmistu

Miikse kalmistu on kalmistu Võru maakonnas Setomaa vallas Miikse külas. Kalmistu jääb Setumaale. Kalmistu on valla omandis, kuid kuulub Miikse Ristija Johannese kiriku juurde.
Miikse kalmistu hakkas tekkima 1944. aastal langenud Nõukogude sõdurite matmispaiga kõrvale. Kui pärast II maailmasõda lagunes Luhamaa õigeusu koguduse abikirik, ehitati surnuaeda toonase Eesti NSV Ministrite Nõukogu juures asuva Vene Õigeusu Asjade voliniku sanktsioneerimisel Meeksi Ristija Johannese kirik.
Sakalovapalo kääpad

Sakalovapalo kääpad on iidne matmispaik, kalmistu Setomaa vallas Obinitsa külas.
Kunagi asus kääbaste juures kivirist ning see koht oli piirkonna inimeste jaoks tähtis ja tuntud. Kivirist hävitati Nõukogude võimu ajal, samal perioodil hävitati ka mitmeid kääpaid – kääbaste liiva kasutati lühiümbruse teedel libeduse tõrjeks. Rist ja selle ümbrus oli annetuskoht, kuhu möödujad viisid raha, nööpe, lõngajuppe ja muid esemeid. Risti juurde põõsaste külge seoti punaseid ja valgeid paelu. Vanarahvas pidas kääpaid põhjasõja- või Rootsi-aegseiks ning seoses kääbastega räägiti ka suurtest lahingutest. Kääpaid on korduvalt uuritud: 1913. aastal tegi väljakaevamisi vene geoloog V. Kreiton, hiljem on kääpaid uurinud Karin Mark, E. Astel, E. Richter, Jüri Linnus ja teised. On selgunud, et kääbaskalmistu võis esialgu sisaldada 50 liivakääbast. Säilinud on 36 kääbast, neist 8 pikk-kääbast ja 28 ümarkääbast. Kääpad on senini vanimad arheoloogilised muistised Obinitsa piirkonnas.
Legendid.
Ühe legendi järgi on tegemist Rootsi kalmistuga, mis on pärit põhjasõja ajast (1700–1721). Ringikujulised kääpad olevat hobuste matmispaigad ja ovaalsed inimeste omad. Surnute mälestuseks olevat pandud suur kivirist. Kord tahetud risti ära viia Taelova, aga hobused hakanud teel perutama ja taganema, nii toodud rist tagasi oma kohale. Veel on räägitud, et Sakalovapalo kääbaste juurde on maetud kulda, mis pidavat asuma kohas, kust on näha Saalesa või Saatse kiriku kupleid. Põhjasõja lahingud olevat kestnud kaua ka Obinitsa piirkonnas, kus olevat langenud Vene kindral Sokolovski (seto keeles Sakalov). Tema hauale, mis asuvat kääbaste piirkonnas, olevat pandud suur kivirist, mis olevat olnud aheldatud kasvava männi külge.
Lisaks sellele on vanarahvas rääkinud Sakalova palos elanud essütajast.
Meremäe Kool

Meremäe kool on põhikool Setomaa vallas Meremäe külas. 
Maakonnakeskusest Võru linnast on kool 35 km ja Eesti-Vene piirist 5 km kaugusel. Ajaloolis-kultuuriliselt asub Meremäe kool Setomaal. Kool on munitsipaalasutus, mille pidaja on Meremäe vallavalitsus. Kooli tegutsemise vorm on põhikool-lasteaed. 
2010/2011. õppeaastal töötas lasteaias 1 liitrühm 17 lapsega ja koolis õppis 51 õpilast 5 klassikomplektis. Õpetajaid töötas koolis 15 ja lasteaiaõpetajaid 3. 
Ajalugu.
1960. aastal alustas vastvalminud kool tööd Meremäe Keskkoolina. 2000. aastal muudeti Meremäe Keskkool Meremäe Põhikooliks. 2004. aastal ühendati Meremäe ja Obinitsa Põhikool Meremäe-Obinitsa Põhikooliks. Õppetöö toimus kahes majas. 2008 suleti Obinitsa koolimaja. 2010 liideti Meremäe-Obinitsa Põhikool ja Meremäe Lasteaed Tsirgupesäkene kool-lasteaiaks nimega Meremäe Kool. 
Koolihooned.
Kool asub hoones, mis on ehitatud 1960. aastal. Samas majas töötavad lasteaiarühm, valla arhiiv ning MTÜ Meremäe Kultuuriühing. 
Koolis on kasutatavat üldpinda 2016 m². Nullkorrusele on välja ehitatud tänapäeva nõuetele vastav sööklakompleks ja renoveeritud võimla koos riietus- ja duširuumide ning saunadega. Remonditud on garderoob ja jõusaali ruum. Paigaldatud on ka uus küttesüsteem.
I korrusel paiknevad kooli raamatukogu ja muusikakabinet ning MTÜ Meremäe Kultuuriühingu kontor. 
II korrusel asuvad õpetajate tuba, direktori kabinet, eripedagoogi-logopeedi kabinet, inglise keele kabinet, loodusloo/ajaloo kabinet, vene keele kabinet ning väljaüüritud kabinet valla arhiivile. Samal korrusel asuvad ka tualettruumid. 
III korrusel asub arvutiklass, eesti keele kabinet, kaks algklasside kabinetti, matemaatika kabinet ja pikapäevarühma mängutuba. 
Kooliõuele on ehitatud projektipõhiselt väliklass (õuesõppeklass). 
Poiste tööõpetuse tunnid toimuvad Meremäe Noortekeskuse majas. Kabinet on varustatud kaasaegsete õppevahenditega Koolil on oma mänguväljak ja staadion. 2007. aasta projektiga valmisid lastele liikumistegevuseks vajalikud rekvisiidid. Paigaldati liivakast, kiiged ja mängupaviljon.
Staadioni üldpind on 1,4 ha, ümbritsetud kuusehekiga. Jooksuraja pikkus 250 m ja kaetud purustatud kivisöega. Remonti ja korrastamist vajavad jalgpalliväljak, hüppekastid, heite- ja tõukeringid ning võimlemis-turnimisvahendid. Staadionil asub ka 2007. aastal ehitatud skate-park ja korvpalliväljak.
Huvitegevusteks on võimalus osa võtta laulu-muusika, kunsti, näitemängu, puutöö, laserdisaini ja pärimuskultuuri ringidest.
Lasteaed on avatud kella 7–19 ja lasteaias on üks liitrühm.
Põhitegevus: koolieast noorematele lastele hoiu ja alushariduse omandamise võimaldamine.
Tuhkvitsa oja

Tuhkvitsa oja (ka "Obinitsa oja") on oja Setomaa vallas, suubub Piusa jõkke.
Tuhkvitsa oja saab alguse Ojaotsa allikatest. Oja voolab oma kogu pikkuses ainult Setomaa vallas ja läbib Obinitsa paisjärve.
Oja ääres asuvad Tepia, Serga, Tobrova, Lepä ja Obinitsa külad. Tuhkvitsa ojal on asunud 8 vesiveskit: Serga, Tepia, Lepa, Tobrova, Porga, Kruuse, Sonne ja Ala-Tsumba. Ainult Serga veskil oli jõuallikaks altlöödav vesiratas, kõigil teistel vesiveskitel olid pealtlöödavad vesirattad. Praeguseks on kõik vesiveskid hävinenud. Oja alguses on kaldad madalad ja kallastel põllumaad, niidud, alates Kruuse veskist moodustub sügav ürgorg ja oja kallastel kasvab valdavalt lepavõsa. Varem olid ojakaldal heina ja karjamaad ja võsa polnud. Tepia küla juures on oja kaldal Tepia ohvriallikas, mis väidetakse olevat raviomadustega püha allikas.
Youri Djorkaeff

Youri Raffi Djorkaeff (sündinud 9. märtsil 1968) on endine Prantsusmaa jalgpallikoondise mängija, kes mängis kas ründaja või ründava poolkaitsjana. Koos Prantsusmaa jalgpallikoondisega võitis Djorkaeff 1998. aasta MMi, 2000. aasta EMi ja 2001. aasta FIFA konföderatsioonide karika. Ka tema isa Jean Djorkaeff oli jalgpallur.
Elulugu.
Djorkaeff sündis kalmõkist-poolakast isa ja armeenlasest ema peres Lyonis.
Ta alustas karjääri aastal 1984 Prantsusmaa klubis Grenoble Foot 38, enne kui 1989 liikus edasi RC Strasbourg ridadesse, 1990 AS Monacosse ning seejärel 1995 Paris Saint-Germaini võistkonda. 1994. aastal juhtis Djorkaeff 20 väravaga Prantsusmaa kõrgliiga väravalööjate tabelit.
1996 sõlmis ta lepingu Itaalia tippklubiga Milano Inter ning 1999. aastal asus ta Saksamaa klubisse 1. FC Kaiserslautern.
Djorkaeffi liitumine Inglismaa klubiga Bolton Wanderers äratas 2002. aastal küll palju tähelepanu, kuid ta lisas oma kolme seal veedetud hooaja jooksul võistkonda palju kvaliteeti ning tõi kaasa rahvusvahelise "unistuste meeskonna" tekke (koos temaga Nigeeria mängija Jay-Jay Okocha ning endine Madridi Reali mängija Iván Campo). Hooajaks 2004–2005 läks ta üle teise Inglise klubisse Blackburn Rovers, kuid lahkus sealt peale ainult kolmes mängus osalemist. Seejärel sõlmis ta 2005. aasta veebruaris lepingu Põhja-Ameerika liiga Major League Soccer klubiga MetroStars (aastast 2006 kannab klubi nime New York Red Bulls). Tehingu väärtus 180 000 dollarit (lisaks boonused) oli väiksem kui mitmed teiste riikide liigadest talle tehtud pakkumised. Djorkaeff oli esimene Prantsusmaa mängija, kes sealses liigas mängis ning ta lõpetas hooaja klubi kõige väärtuslikuma mängija tiitliga, olles liigamängudes löönud 10 väravat ja andnud 7 väravasöötu.
Djorkaeff teatas juba 2006. aasta hooaja alguses, et ta lõpetab hooaja lõpus kärjaari, ning mängis hooaja uuendatud imagoga New York Red Bullsis. Oma mängijakarjääri lõpetas ta 2006. aasta 29. oktoobril, olles MLSi idakonverentsi poolfinaalide teises kohtumises olnud sunnitud hüppeliigesevenituse tõttu väljakult lahkuma.
Karikad ja medalid.
Parisi Saint-Germaini ridades võitis Djorkaeff 1996. aastal UEFA karikavõitjate karika ning Milano Interi ridades 1998. aastal UEFA karika. Prantsusmaa koondises kogunes tal 82 mängu ning neis lõi ta kokku 28 väravat. Lisaks kahele võidetud suurturniirile (1998. aasta jalgpalli maailmameistrivõistlused ja 2000. aasta Euroopa meistrivõistlused jalgpallis) esindas ta oma riiki ka 1996. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2002. aasta maailmameistrivõistlustel.
Isiklikku.
Djorkaeff on välja andnud singli "Vivre dans Ta Lumière". Ka Youri vend Micha Djorkaeff oli elukutseline jalgpallur.
15. novembril 2012 viis Djorkaef läbi Armeeniaga seotud telefoni teel raha kogumise ürituse. Saadud tulusid kasutatakse kogukonnakeskuste ehitamiseks Artsakhi küladesse ning põllumajanduse arendamiseks Armeenia Tavuši maakonnas. Lisaks kasutatakse osa tuludest Süüria-Armeenia kogukonnale kiireloomulise abi andmiseks.
Rein Järvelill

Rein Järvelill (sündinud 16. aprillil 1966 Uusvadas) on Eesti poliitik. 
Rein Järvelill on olnud Riigikogu liige, rahandusministri nõunik, Värska vallavanem ja 2012.–2017. aastal Meremäe vallavanem. 2017. aastal sai temast Setomaa valla esimene vallavolikogu esimees.
Elukäik.
Rein Järvelill sündis Setumaal Uusvada külas. Hariduse omandas Meremäe Keskkoolis, Nõo Keskkoolis, Eesti Põllumajandusülikoolis ja Tartu Ülikoolis. Valdava osa elust on Rein Järvelill töötanud avalikus sektoris, on Sotsiaaldemokraatliku Erakonna liige (1994. aastast) ja osalenud Euroopa Parlamendi, Riigikogu ja kohalikel valimistel.
Euromaidan

Euromaidan (ukraina keeles "Євромайдан") oli meeleavalduste ja rahutuste laine Ukraina pealinnas Kiievis, mis algas 21. novembri õhtul 2013. 
Nimetus.
Nimi "Euromaidan" koosneb kahest osast: "Euro" viitab Euroopale ja "maidan" Kiievi keskväljakule nimega Maidan Nezaležnosti ("Iseseisvuse väljak"), kus meeleavaldused toimusid. Nimi Euromaidan levis sotsiaalmeedias sildiga "#Euromaidan".
Põhjused.
Ukrainlased alustasid spontaanseid proteste pärast seda, kui valitsus peatas ettevalmistused assotsiatsioonilepingu ja vabakaubanduslepingu allakirjutamiseks Euroopa Liiduga. Protestijad nõudsid valitsuse tagasiastumist, umbusaldushääletust president Viktor Janukovõtšile ja ennetähtaegseid valimisi.
Sündmuste käik.
Euromaidani alguseks peetakse Mustafa Najemi Facebooki-postitust, milles ta kutsus üles kogunema: "Olgu, võtame seda nüüd tõsiselt. Kes on valmis täna enne keskööd Maidanile tulema? Kui saame tuhat kokku, tuleme välja. On 21. november, aasta 2013." Meeleavaldused jätkusid vaatamata Ukraina miilitsa arvukale kohalolule ning üha enam üliõpilasi ühines meeleavaldajatega. 30. novembri varahommikul ründas valitsus vägivalda kasutades meeleavaldajaid, mis muutis protestid ainult ägedamaks, nii et järgmistel nädalalõppudel (1. ja 8. detsembril) osales meeleavaldustel 400 000–800 000 inimest. Protestijate võimet organiseeruda ja leida toetust välismaalt mõjutasid sotsiaalmeediakanalid, nagu Twitter ja Facebook, samuti laialt levinud mobiilne internet. Euromaidanist kujunes välja 2014. aasta Ukraina revolutsioon.
Hinnangud.
Poliitikaeksperdid olid eri arvamusel, kas Euromaidani liikumine on revolutsioon, kuid mitmed meeleavalduste eestvedajad (nagu Oleg Tjagnõbok) kasutasid seda terminit sageli. Mõned Ukraina meediakanalid nimetasid liikumist "Eurorevolutsiooniks" (ukraina keeles "Єврореволюція").
Mälestuse jäädvustamine.
Alates 2014. aastast tähistatakse Ukrainas 21. novembril väärikuse ja vabaduse päeva.
Jakob Prei (laev)

Jakob Prei (ka EVA 333) on Transpordiameti ujuklaeva kerega hüdrograafialaev, mis on mõeldud mõõdistustöödeks merel.
Kirjeldus.
Laev on mõeldud mõõdistustöödeks avamerel. Ujukkere tagab lainetuses suurema stabiilsuse, tehes mõõtmised täpsemaks. Mõõdistustöödel on lainekõrguse piir 3,5 – 4 m. Kiirus mõõdistamisel lehviksonariga on 8-12 sõlme, külgvaatesonariga 3-6 sõlme.
Mõõdistusseadmetest on laeval 200/400 kHz lehviksonar, 300/900 kHz külgvaatesonar, 2–9 kHz chirp põhjaprofileerija, 2 spetsiaalset GPS-i, kaldeanduritega integreeritud gürokompass, 2 helikiiruse mõõtjat.
Ajalugu.
Uue moodsa mõõdistuslaeva hankimise plaaniga hakati varasemas Veeteede Ametis tegelema juba 2003. a. Külastati laevatehast ja saadi ka ujuklaeva joonised, et neid täiustada. Riigihange ujuklaeva ehituseks kuulutati välja 2009. a ja selle võitis ainsana osalenud firma Abeking &amp; Rasmussen Schiffs- und Yachtwerft AG. Laeva ehitust rahastati Euroopa Regionaalarengu Fondist. Uus laev valmis Saksamaal Lemwerderis 2010-2012. a. 18. aprillil 2012. a heisati laeval Eesti lipp ja Tallinna jõuti 22. aprillil.
Esimene avastus uue laevaga tehti juba 17. mail 2012. Külgsonari katsetamise käigus tuvastati tõenäoliselt nõukogude M-klassi allveelaeva vrakk, mida oli seni peetud lihtsalt veealuseks takistuseks ehk nõukogudeaegse veealuse kaitsevõrgu puntraks.
Narva rae liikmete loend

"Narva rae liikmete loend sisaldab praegu nimesid kuni 1558. aastani."
Liivimaa ordu valitsusajal
Rootsi valitsusajal
Vene valitsusajal
Aampalk

Aampalk on taluarhitektuuris kasutatud piki hoonet asetsev tala, kuhu rehetoas toetati parred.
Rehetoas oli üldjuhul kaks aampalki, ent Kirde-Eesti elamutes kasutati ka kolme aampalki.
Aardam

Aardam on taluarhitektuuris vanematel pukktuulikutel kasutatud tammelatist roog, mis ühendas kaht vastastikku paiknevat tuuliku tiiba.
19. sajandi lõpul hakkasid aardameid asendama jätkatud roogudega tiivad, sest viimaste puhul ei tulnud roo purunemisel asendada mõlemaid tiivaosasid.
Abiparred

Abiparred on taluarhitektuuris rehetoas partele lisaks kasutatud peenikesed puud, mis paiknesid ahju koldeesise kohal. Abiparred toetati otstega esimesele parrele.
Kusejuha

Kusejuha (ladina "ureter") on enamikulamniootidest kõhuõõnes paiknev kuse-suguelundkonna torujas paariline juha mille kaudu liigub uriin neerudest kusepõide.
Kusejuha areng, anatoomia, asend, lihased, sooned, morfoloogia, funktsioonid, ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Areng.
Paariline pikijuha tekib loote kehas ja avaneb kloaaki. Eelneerul nimetatakse primaarset kusejuha eelneerujuhaks ("ductus pronephricus") ja keskneerul keskneerujuhaks ("ductus mesonephricus"). Järelneeru arenemisega tekib lootel uus paariline lõplik kusejuha, mille suudmed avanevad kas kloaaki või eraldi päraku läheduses.
Roomajad.
Maolised.
Madudel kusepõis puudub ja kumbki neer läheb üle kusejuhaks, mis lõpevad kloaagi keskmises osas ("urodeum"). Isastel suguküpsetel madudel väljutatakse ka neeru-sugusegmentide eritised kusejuhasse.
Madude neerude kaudu ei väljutata vedelat uriini, kuna neerude Henle lingul puuduvad nefronid, jääkained väljutakse üsna tahkena (pastana).
Imetajad.
Inimesel.
Inimesel lähtuvad kusejuhad nimmepiirkonnas neeruvaagnast ("pelvis renalis"), kulgevad lülisamba kõrval ja suunduvad ning avanevad kusepõide läbi kusepõie tagumis-alumise seina, moodustades suubumiskohal kusejuha klapiku ("valvula ureteris"). 
Paarilisel kusejuhal eristatakse järgmisi osasid: 
Kusejuha sein.
Kusejuha sein koosneb kolmest kestast: 
Patoloogia.
Kusejuhaga seotult ja elundi talitluses võib esineda mõningaid häireid ja haiguslikke seisundeid, mille diagnoosiks võivad olla näiteks kusejuhakivitõbi, kusejuhakasvaja jt.
Aganad

Aganad on teravilja-, heina- ja linaseemnete peksmisel ja tuulamisel alles jäänud õisikute, kuparde ja lehtede kergemad ja peenemad osad.
Agan

Agan (vene keeles Ага́н) on jõgi Venemaal, Handi-Mansimaal, Lääne-Siberi madalikul. Jõgi on 544 km pikk.
Agan on Tromjogani vasakpoolne lisajõgi.
Aganalasn

Aganalasn ehk tambilasn on vanaaegne sirge rautotsikuga puulabidas, mida kasutati puukünas aganate tampimiseks. Tambitud aganaid kasutati aganaleiva tarbeks.
Ahjupann

Ahjupann on vanaaegne piklik õõnes nõu (pann), milles tehti karaskit.
Flanell

Flanell (sõna on eesti keelde tulnud saksa või prantsuse keele vahendusel ("Flanell", "flanelle"), pärineb keldi sõnast gwlân 'vill') on labase või toimse sidusega enamasti puuvillane kangas (võib olla ka villane), mis on kanga mõlemalt poolt keskmiselt karustatud nii, et karustatud pinna alt on näha sidus. Flanellriiet iseloomustab kergus ja suur imamisvõime.
Flanellist jalarätte hakkas Venemaa armee Peeter I korraldusel kasutama saabastes sokkide asemel ja seda korraldust muudeti alles 2007. aastal.
Puuvillast flanelli kasutatakse oma pehmuse tõttu näiteks lasteriiete, öörõivaste, voodipesu, aga ka ruuduliste flanellsärkide valmistamiseks.
Liigesepind

Liigesepinnad (ladina "facies articularis") on enamikul selgroogsete skeleti luudevahelised mittepidavate ühenduste – liigeste osad. 
Liigesepinnad on valdavalt kaetud liigesekõhrega ("cartilago articularis"). 
Liigesepinnad jaotatakse:
Passiiv

Passiiv on võrdväärselt aktiiviga tegusõna grammatiline kategooria. Passiivi ülesandeks on tegevusobjekti esiplaanile tõstmine. Erinevalt impersonaalist ei pruugi passiiv osutada inimtegijale. Aktiivilausetel on tegevussubjektiks alus, passiivilausetel selline vastavus aga puudub. 
Subjektita passiiv.
Eesti keelele on omane eelkõige subjektita passiiv, mille korral tegevussubjekt on aluse positsioonist välja tõrjutud ja see positsioon jääb lauses tühjaks. 
Näiteks: "Ta lasti (arstide poolt) haiglast välja."
Subjektiline passiiv.
Subjektilise passiivi korral asendub alus tegevusobjektiga, samal ajal kui tegevussubjekt jääb kas märkimata või muutub agentadverbiaaliks (tegijamäärus)
Näiteks: "Patsiendid said (arsti käest) noomida."
Ahjuredel

Ahjuredel on vanaaegne lühike puust redel, mille abil roniti ahjupealsele. 
Talutubades võis ahjuredeleid näha ka 20. sajandi alguses.
Ahtehark

Ahtehark on enamasti kahe lühikese haruga puuhark, mida kasutati viljavihkude partele panemiseks.
Üleukrainaline Ühendus Isamaa

Üleukrainaline Ühendus Isamaa (ukraina keeles "Всеукраїнське об’єднання Батьківщина"; ka Batkivštšõna) on Ukraina opositsioonipartei, mida juhib endine Ukraina peaminister Julija Tõmošenko.
Ajalugu.
Erakond rajati 9. juulil 1999. Endise Julia Tõmošenko Bloki tuumikuna oli Batkivštšõnal Ukraina Ülemraadas esindus sellest peale, kui Tõmošenko 1999. aasta märtsis parlamendifraktsiooni asutas. Pärast seda, kui 2011. aasta novembris keelati Ukrainas parteide valimisliitudel osaleda parlamendivalimistel, sai ka Isamaast endast mõjukas poliitiline jõud. 2012. aasta Ukraina parlamendivalimistel lisas erakond oma nimele sõnad "Ühendatud Opositsioon", selle lipu alla koondus veel mitu parteid ning tulemusena saadi parlamendis 101 kohta. 2013. aasta juunis liitus mitu neist parteidest Batkivštšõnaga.
2011. aasta oktoobris mõisteti parteijuht Julija Tõmošenko seitsmeks aastaks vangi, süüdistatuna võimu kuritarvitamises. Ta kandis karistust Harkivis, vabastati Ukraina Revolutsiooni käigus.
Protestide ajal, mis järgnesid 2013. aastal Ukraina presidendi Viktor Janukovõtši otsusele mitte kirjutada alla assotsiatsioonilepingut Euroopa Liiduga, murdsid julgeolekujõud 9. detsembril 2013 sisse Batkivštšõna kontorisse ja võtsid kaasa erakonna serverid.
Aisakell

Aisakell on looga või aisa küljes rippuv kelluke, mis sõitmisel heliseb.
Akantusmotiiv

Akantusmotiiv ehk akantusornament on Vahemere maades kasvava akantustaime ehk karusõra stiliseeritud vorm, mida on kasutatud kunstis, populaarne ornamendimotiiv antiikkunstist ampiirini ja hiljemgi. Võib esineda kas üksikute lehtedena või rütmiliselt rulluva lehtedega väädina (tegemist on ajaloos juba küllaltki varakult kasutatud kunstilise vabadusega, sest looduslikult karusõrg vääte ei moodusta). 
Antiikkunstis.
Stiliseeritud akantuslehed katsid sammaste karikjaid kapiteele Korintose orderis ja komposiitorderis. Samuti esines akantusleht ornamendina friisidel, karniisidel, paneelidel ja konsoolidel nii arhitektuuris kui ka tarbekunstis.
Keskaja kunstis.
Bütsantsi kunstis ja romaanikas muutus akantuslehe kujutamine endisest veel palju skemaatilisemaks, kujutis on okkaline, jäik ja ornamentaalne. Siiski esineb Itaalia romaanikas siin-seal ka päris elegantset antiikeeskujule lähenevat kujutusviisi, samuti leiab hilisemas gooti kunstis akantuslehtede nõtket ja voolavat kujutamist. Tüüpiline keskaja kunstis on geomeetrilise ornamendi, näiteks pärlvöödi või teemantliistu lisamine leheroodudele. Illumineeritud käsikirjades on akantusleht sage kaunistusmotiiv, kuid sageli on see fantaasiarikkalt pikendatud ja iseendaga põimuma pandud, sellele on vahel lisatud rosetjaid õisi ning lehe eri küljed on värvitud kontrastsetes värvides, näiteks siniseks ja punaseks.
Eesti rahvakultuuris.
Eesti rahvakultuuris esineb see motiiv rõngas- ja kuhiksõlgede dekooris.
Aluskott

Aluskott on vanaaegne takusest riidest voodikott, mis oli täidetud põhuga. Aluskotil magati.
Mustad sõstrad

Mustad sõstrad ehk mustsõstrad ehk mustasõstravili (ladina "ribis nigri fructus") on nii pärismaise kui ka aretatud musta sõstra rohkeseemnelised viljad (marjad). Musta sõstra marjad leiavad kasutust toiduaine, droog, joogi ja ravimtaimena.
Marju korjatakse kas käsitsi või masinatega (kasvandustes). Viljade läbimõõt on erinevatel musta sõstra sortidel varieeruv.
Vitamiinide avastamisega 20. sajandi alguses hakati ka musti sõstraid rohkesti inimeste söögiks tarbima.
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
2,5 dl musta sõstra marju sisaldab sama palju C-vitamiini kui väike apelsin. Uuringud on näidanud, et vitamiini hulk püsib enam-vähem sama ka marjade töötlemisel ja säilitamisel. Lisaks sisaldab mari antioksüdante, mis parandavad inimese vastupanuvõimet haigustele. Marja kestas leidub looduslikku ainet antotsüaniini, mis annab marjadele punase, lilla või sinise värvuse ning aeglustab vähirakkude arengut.
Marjade toiteväärtus ja biokeemiline koostis on esitatud tabelites.
Musti sõstraid võib süüa toorelt, sügavkülmutatult, keedetult ja kasutada erinevates magusates küpsetistes, pirukates, valmistada moose, kompotte, tarretisi, siirupit, veini, likööri ("cassis"), mahla, salateid, jäätiseid, grillikastmeid jms.
Musta sõstart kasutatakse Inglismaal pubides koos siidriga joogis nimega "snakebite".
Kui lisada mustasõstrasiirupit valgele veinile, kannab jook nime "KIR," ja kui šampanjale, siis "KIR ROYALE".
Musti sõstraid sisaldab ka jook "RIBENA". 
Lehti kasutatakse mitmesuguste köögiviljade konservimisel. Nii vilju kui ka lehti kasutatakse traditsioonilises meditsiinis ja värvainete valmistamiseks.
Mustad sõstrad pudelis.
Valminud mustad sõstrad pannakse puhtasse pudelisse või purki, poolest saadik täis, ning neile valatakse keedetud ja jahutatud külm vesi peale. Anum suletakse ja viiakse keldrisse. Vedelikku kasutatakse talvel marjakastmeteks, supiks ja kisselliks. Uut vett lisatakse peale kuni kolm korda, seejärel hõõrutakse marjad läbi sõela ja tarvitatakse.
Droogina.
Droogina kasutatakse vilju ja lehti ("ribis nigri folium") ja seemneid.
Marjade toime on üldtugevdav, kootav, uriini- ja higieritust soodustav. Tänapäeval soovitatakse musti sõstraid fenüülketonuuria, aga ka kehvveresuse korral.
Rahvameditsiinis kasutatakse marju neerukivide, reuma, liigesepõletike ja palaviku korral.
Musta sõstra seemnetes on haruldast oomega-6-rasvhapete rühma kuuluvat gammalinoleenhapet. Põõsa lehti hinnatakse nende meeldiva lõhna tõttu, kuid lisaks sisaldavad ka need rohkelt C-vitamiini, karotinoide ja baktereid hävitava toimega füntotsiide. Viimased on lenduva, taimse päritoluga fenoolsed ühendid, millel on mikroobe hävitav ja nende elutegevust pärssiv toime.
Vastunäidustused.
Antibiootikumidega koos tarbides suurendavad musta sõstra marjad (eriti lehed) antibiootikumide toimet.
Alaverdi

Alaverdi (armeenia keeles Ալավերդի; varem Manes) on linn Kirde-Armeenias Lori maakonnas, Gruusia piiri lähedal. 
Umbes 16 500 elanikuga (1989. aastal 26 300) linn paikneb Debedi jõe orus. Alaverdi on üks Armeenia tähtsamaid äri- ja tööstuskeskusi. Linna läbib ainus raudtee, mis ühendab Armeeniat Gruusiaga.
Ajalooliselt kuulus praeguse Alaverdi ümbrus Dzoropori-nimelisse piirkonda Suur-Armeenia kuningriigi aegses Gugarki maakonnas. 17. sajandist kandis see nime Alaverdi, mis tuli 17. sajandi turgi hõimujuhi Allahverdi Mollaoghlu Tarhani nimest.
Alaverdis on hulk ajaloolisi ehitisi, sealhulgas 12. sajandist pärinev Sanahini sild. Samuti paikneb rida tähtsaid kultuurimälestisi linna ümbruses, sealhulgas Sanahini, Haghpati, Kobairi, Ahtala, Horakerti, Hutšapi ja Ardvi kloostrid ning Odzuni basiilika.
18. sajandil hakati Alaverdis kaevandama vaske, 1909. aastal valmis hüdroelektrijaam. Metallurgiatööstus arenes nii Venemaa Keisririigis kui ka Nõukogude ajal.
Esimene haridusasutus Alaverdis oli 966. aastal avatud Sanahini ülikool. Tänapäeval tegutsevad linnas 10 kooli, 6 lasteaeda, riiklik pedagoogiline kolledž ja Põhja Ülikooli haru, mis pakub õendus- ja stomatoloogiaharidust, samuti 3 muusikakooli ning Romanos Melikjani nimeline muusikaakadeemia.
Agarak

Agarak (armeenia keeles Ագարակ) on 1949. aastal rajatud linn Armeenias Sjunikhi maakonnas.
Agaraki peetakse Armeenia lõunatipuks, kuna see paikneb Iraani piiril, Araksi jõe vasakkaldal, Meghrist 9 km edelas. Linn jääb Armeenia pealinnast Jerevanist 410 km lõunasse ja Sjunikhi maakonna keskusest Kapanist94 km lõunasse. Varem läbis linna Jerevani–Nahhitševani–Horadizi raudtee, mis on nüüdseks lammutatud. Agarak on eraldi omavalitsusüksus. Armeenia statistikateenistuse (ARMSTAT) andmeil oli linnas 2010. aastal 4881 elanikku, 2001. aasta rahvaloenduse andmeil aga 4801.
Ararat (linn)

Ararat (armeenia keeles Արարատ; 1947. aastani Davalu) on linn Armeenias Ararati maakonnas, 42 km Jerevanist kagus.
Ararati asula kujunes tsemendivabriku ümber, mis asutati 1927. aastal. 1935. aastal liitus vabrikutööliste asundus Davalu külaga. 1939. aastal sai asula ametlikult linnaks Davalu nime all, 1947 nimetati see ümber Araratiks.
Sõõrmed

Sõõre (ladina "naris") on paljudel tetrapoodidel üks kahest avausest ninas, millest algab ninaõõs. 
Lindudel.
Enamikul lindudel paikneb kaks sõõret nokas. 
Roomajatel.
Maolistel.
Madudel paiknevad sõõrmed ninaõõne ees külgmiselt, kuid vees elavatel liikidel paiknevad need selgmiselt. 
Imetajatel.
Inimesel.
Inimesel paiknevad sõõrmed nina allosas ja need on eraldatud vaheseina kaudu.
Emo Mei

Emo Mei (sündinud Emilie Sülluste; kodanikunimi Emilie Meipoom, kuni 1936 Emilie Meibaum; 13. august (vkj)/26. august 1905 Tallinn – 2. detsember 1992 Toronto) oli eesti kirjanik.
Ta sündis meremehe tütrena, lõpetas Tallinna tütarlaste kaubanduskooli, hiljem ka Punane Risti sõjaõdede kursused.
Põgenes aastal 1944 Rootsi, kust aastal 1951 siirdus omakorda Kanadasse, elades surmani Torontos.
Looming.
Tema elujaatava hoiaku ja tugevate naiskarakteritega romaanid rõhutavad traditsioonilisi väärtusi ja elu järjepidevust:
Pisa San Giusto lennujaam

Galileo Galilei rahvusvaheline lennujaam on lennujaam Itaalias Toscanas. Lennujaam on reisijate arvult suurim Toscanas ning Kesk-Itaalias Rooma Fiumicino lennujaama järel teine.
Pisas sündinud kuulsa teadlase järgi nimetatud lennujaama tuntakse asukoha järgi ka Pisa San Giusto lennujaamana, mõned käitajad nimetavad seda Pisa (Firenze) või Pisa (Toscana) lennujaamaks.
Suuõõs

Suuõõs ("cavitas oris", "cavum oris") on paljudel selgroogsetel peas üla- ja alalõua vahel paiknev seedekanali alguosa. 
Suuõõs on paljudel selgrootutel. 
= Roomajatel ==
Maolistel.
Madudel on suuõõs kõrist selgelt eristatav. Suuõõnes paiknevad keel, mitmed süljenäärmed ja maitsmiselundid ning sahkluu-ninaelundi avaused ja hambad.
Imetajatel.
Inimesel.
Inimesel piirneb suuõõs suupõhja, huulte ja põskedega ning tagant suulae ja keele kaartega ning läheb kurgukitsusega ("isthmus faucium") üle neeluks.
RyanDan

RyanDan on kahest identsest kaksikust, Ryan ja Dan Kowarskyst (sündinud 5. detsembril 1979 Kanada Ontario provintsis Thornhillis) koosnev Kanada duett, kelle muusika on segu popmuusikast, ooperist ja klassikalisest muusikast.
2006. aastal kolis duett Londonisse. Dueti väitel on nende muusikale avaldanud suurt mõju ooperilaulja Mario Lanza.
Süljenäärmed

Süljenääre (ladina "glandula salivaria", mitmuses "glandulae salivariae") on paljude putukate ja loomade peas paiknevate ja suuõõnde avanevate sülge eritavate välissekretsiooninäärmete rühma üldnimetus.
Süljenäärmete areng, asend, närvid, morfoloogia, ensüümid, bakterid ja histoloogia ning patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Süljenäärmed liigitatakse kaheks: 
Roomajatel.
Maolistel.
Madudel paikneb suuõõnes hulgaliselt süljenäärmeid. Olenevalt madude hammaste liigist leidub madusid, kelle modifitseeritud kõrvasüljenäärmed eritavad sekreeti, mis hammustuse tagajärjel võib inimestel esile kutsuda mürgistusseisundeid.
Imetajatel.
Inimesel.
Inimesel komplekteerivad süljenäärmete sekreeti sülge ja saadavad seda suuõõnde 3 paari suuri süljenäärmeid: 
Lisaks paikneb suuõõne limaskestas arvukalt väiksemaid süljenäärmeid.
Patoloogia.
Süljenäärmetega seotult ja elundi talitluses võib esineda häireid ja haiguslikke seisundeid või väärarenguid, mille diagnoosiks võivad olla sialoosid, sialolitiaas, mumps, Sjögreni sündroom, kiiritusravijärgne sialadeniit, sarkoidoos, süljenäärmete hea- ja pahaloomulised kasvajad jne.
Giuliano Pontara

Giuliano Pontara (sündinud 7. september 1932 Cles) on Itaalia-Rootsi filosoof. Pontara on pööranud suurt tähelepanu vägivallatuse uurimisele rahvusvahelisel tasandil, iseäranis seoses Mahatma Gandhiga.
Kahtlused sõjaväeteenistuse eetilisuses panid teda 1952. aastal emigreeruma Rootsi, kus ta elab tänini. Ta pidas Stockholmi Ülikooli filosoofia instituudis üle 30 aasta praktilise filosoofia loenguid ning on pidanud külalisprofessorina loenguid mitmetes Itaalia ülikoolides, sealhulgas Torinos, Sienas, Cagliaris, Padovas, Bolognas, Imperias ja Trentos.
Pontara on üks Roveretos asuva Rahvaste rahuinstitutsioonide rahvusvahelise ülikooli ("International University of Peoples' Institutions for Peace", IUPIP) asutajaist ja on olnud selle institutsiooni Teaduskomitee president. Ta on Lelio Basso poolt 1979. aastal asutatud Rahvaste alalise tribunali liige.
Pontara on avaldanud kirjutisi eetika, metaeetika ja poliitikafilosoofia alalt.
Ta on avaldanud teoseid itaalia, inglise ja rootsi keeles, tema töid on tõlgitud hispaania ja prantsuse keelde.