tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Justus Heinrich von Radingh

Justus Heinrich von Radingh (25. mai (vkj 15. mai) 1665 – 6. jaanuar 1742 (vkj. 26. detsember 1741) Riia) oli baltisaksa päritolu Hollandi, Pfalzi, Hessen-Kasseli ja Venemaa sõjaväelane (kindralmajor) ning Tiinuse mõisnik.
Justus Heinrich von Radingh sündis Tiinuse mõisniku Reinhold von Radinghi (surnud 1717) ja Maria Agnese Oldekopi (sündinud 1644) pojana. Tema emapoolne vanaisa oli kuulus saksa jurist Justus Oldekop (1597–1663).
Radingh asus noore mehena väeteenistusse Hollandi Sinisesse Kaardiväkke, mille koosseisus tegi kaasa Oranje Willemi sõjakäigu Inglismaale. 
1701. aastal asus ta brigaadimajori auastmes teenima Pfalzi sõjaväes, saades brigaadimajori auastme. 
Alates 1703. aastas teenis ta Hessen-Kasseli kroonprints Friederichi (hilisem Rootsi kuningas Frederik I) vägedes. Esialgu teenis Radingh ooberstleitnandina Hesseni grenaderirügemendis ning alates 1705. aastast ooberstina ühes Hesseni jalaväerügemendis. Hessen-Kasseli teenistuses võttis ta osa ka Hispaania pärilussõjast. Alates 1709. aastast oli ta Hessen-Kasseli 10. jalaväerügemendi ülem. Hessen-Kasseli teenistuses oli ta 1720. aastani.
1736. aastal asus ta Venemaa teenistusse ja võttis Burchard Christoph von Münnichi alluvuses osa Vene-Türgi sõjast. Elu lõpuaastatel teenis ta Riia ning Dünamünde ülemkomandandina.
Justus Heinrich von Radingh maeti Anseküla kiriku krüpti, mis oli Tiinuse Radinghite matusepaik.
Anseküla kirikus asus Justus Heinrich von Radinghi tellitud suur maal, millel olid koos temaga kujutatud sünnitusel surnud teine abikaasa ning kolm noorelt surnud last. Kirikus asus ka Radinghi ja tema abikaasa kingitud armulauakarikas.
Perekond.
Justus Heinrich von Radingh abiellus 1706. aastal Weselist pärit Johanna Christina von Costiga, kes oli Brandenburgi ooberstleitnant Gerhard von Costi ja tema abikaasa Johanna Christina (sündinud Hartman) tütar. Abielust sündis üks tütar:
Hiljem abiellus Justus Heinrich von Radingh 1720. aastal Hamburgis Katharina von Breverniga (1697–1730), kes oli Vainiži ja Ķieģeļi mõisniku, Liivimaa maanõuniku, tõelise riiginõuniku ning Riigi Justiitskolleegiumi asepresidendi Hermann von Breverni (suri 1721) ja tema abikaasa Katharina (sündinud von Reutern) tütar. Abielust sündisid:
1975. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1975. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis ehk EuroBasket 1975 olid 19. Euroopa meistrivõistlused korvpallis. Need toimusid 7.–15. juunini Jugoslaavias. Alagrupimängud peeti Belgradis, Splitis, Karlovacis ja Rijekas.
1935. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis

1935. aasta Euroopa meistrivõistlused korvpallis ametliku nimega EuroBasket 1935 olid 1. Euroopa meistrivõistlused korvpallis, mis toimusid 2.-7. maini Šveitsis Genfis.
Heinrich Caspar von Stackelberg

Heinrich Caspar von Stackelberg (1702 – 30. august/10. september 1778 Triigi) oli Eestimaa ja Saaremaa mõisnik ning Preisimaa sõjaväelane (leitnant).
Heinrich Caspar von Stackelberg sündis Triigi mõisniku Friedrich von Stackelbergi (1662–1710) ja Gertruda Regina von Radinghi (1675–1751) pojana.
Talle kuulusid Triigi, Vaemla, Kassari ja Aunaku mõis. Samuti maja Kuressaares (krunt nr. 96, 1747).
Ajaloomuuseumis on trükitud kujul säilinud Karja kirikuõpetaja Friedrich Wilhelm Willmanni (1746–1819) koostatud Heinrich Caspar von Stackelbergi matusejutlus.
Perekond.
Heinrich Caspar von Stackelberg abiellus 1735. aastal oma onutütre Friederika Christina Catharina von Radinghiga (1708–1789), kes oli Tiinuse mõisniku kindralmajor Justus Heinrich von Radinghi (1665–1742) ja Johanna Christina von Costi tütar.
Abielust sündis 9 last, kellest vaid neli said täiskasvanuks:
Esivanemad.
Viited:
Victor de Sabata

Victor Alberto de Sabata (10. aprill 1892 Trieste – 11. detsember 1967 Santa Margherita Ligure) itaalia dirigent ja helilooja.
Omandas muusikateadmised Milano konservatooriumis ja töötas palju aastaid La Scala teatris, olles samal ajal ka rahvusvaheliselt tunnustatud dirigent. Oli hinnatud Richard Wagneri, Giuseppe Verdi ja Giacomo Puccini ooperite esitaja.
Vittorio Gui

Vittorio Gui (14. september 1885 Rooma – 16. oktoober 1975 Firenze) oli itaalia dirigent ja helilooja. 
Oli lisaks itaalia ooperi arendamisele ka hinnatud 20. sajandi esimese poole muusika (Maurice Ravel, Claude Debussy) interpreet.
Beniamino Gigli

Beniamino Gigli (20. märts 1890 Recanati – 30. november 1957 Rooma) oli itaalia tenor.
Ta astus esimest korda lavale 1914. aastal Enzo rollis Amilcare Ponchielli ooperis "Gioconda", rahvusvahelise tunnustuse tõi talle debüüt La Scala's 1918. aastal Arrigo Boito ooperis "Mefistofeles". Giglit peetakse selle sajandi üheks suuremaks tenoriks nii hääle erakordselt kauni tämbri kui ka mitmekülgse repertuaari poolest. Suure populaarsuse tõi Giglile ka Napoli laulude esitamine.
Kõrvits (perekond)

Kõrvits ("Cucurbita") on taimede perekond kõrvitsaliste sugukonnast. 
Perekonnas on umbes 15 liiki paljude alamliikidega.
Kõrvitsa vili on botaanilises mõttes mari.
Eestis kasvatatakse põhiliselt harilikku kõrvitsat.
Mirella Freni

Mirella Freni (õieti Fregni; 27. veebruar 1935 Modena – 9. veebruar 2020 Modena) oli itaalia ooperilaulja (sopran).
Ta debüteeris 20-aastaselt Modenas Bizet' ooperis "Carmen". Võitis 1958. aastal Viotti lauljate konkursi ja sealt algas tema rahvusvaheline karjäär. 
Ta on laulnud maailma suurimates ooperiteatrites (La Scala, Viini Riigiooper, Londoni Covent Garden, New Yorgi Metropolitan Opera jpt). On tuntud eelkõige Wolfgang Amadeus Mozarti ja Giacomo Puccini teoste interpreedina. Tähtsamad rollid: Mimi (G. Puccini "Boheem"), Cio-cio-san (G. Puccini "Madama Butterfly"), Susanna (W. A. Mozarti "Figaro pulm").
Kõrgustähistus

Kõrgustähistus on noodikirjas helikõrguse tähistus.
Aino Toomaspoeg

Aino Toomaspoeg (sünninimi Aino Saar; 4. november 1916 – 28. märts 2003) oli eesti tõlkija. 
Ta tõlkis saksa keelest eesti keelde. Tema tõlgitud seitsme teose seas on näiteks Bernhard Kellermanni romaan "Sinine lint", mis räägib Titanicu esmareisist.
Tema enda jutustuste kogumik "Võtmehoidjad" (248 lk) ilmus 1964. aastal.
Isiklikku.
Aino Toomaspoeg oli Juhan Toomaspoja abikaasa. Laur Toomaspoeg on nende poeg.
Leontyne Price

Mary Violet Leontyne Price (sündinud 10. veebruaril 1927) on USA ooperilaulja (sopran). 
Ta on üks esimesi mustanahalisi ooperilauljaid, kes saavutas rahvusvahelise tuntuse. Ta on laulnud maailma suuremates ooperiteatrites ja laulnud helisalvestistele rohkesti muusikat. Teda hinnatakse ühe parema Giuseppe Verdi dramaatiliste ooperikangelannade esitajana.
Olulisemad ooperid tema repertuaaris: G. Verdi "Aida", "Saatuse jõud", "Ernani", "Trubaduur" ja "Maskiball". Leontyne Price oli Herbert von Karajani lemmiklaulja. Ta lahkus lavalt 1985. aastal Aida rolliga New Yorgi Metropolitan Operas.
Harilik kõrvits

Kõrvits ehk harilik kõrvits ("Cucurbita pepo") on kõrvitsaliste sugukonna kõrvitsa perekonda kuuluv üheaastane rohttaim. 
Kirjeldus.
Juurestik on hästi arenenud. Peajuur tungib kuni 2 m sügavusele, kõrvaljuured sellest aga 2–5 m kaugusele. 
Vars on enamasti roomav, kuni 5 m (mõnedel vormidel isegi kuni 10 m pikk). Vars sügavasooneline, kandiline, ogalise karvastusega. 
Lehed suured südajad, 5–7 hõlmised, peenehambulise servaga. 
Lehtede kaenlas moodustuvad külgvõsud, 3–5 harulised köitraod ning kollase või rebukollase krooniga 8–10 cm läbimõõduga isas- ja emasõied. 
Vili on marjataoline, ümmargune, kõva koorega ja mahlaka oranži või kollase viljalihaga. Seemned on valged või kreemikad. 
Hariliku kõrvitsa teisendite seas on taldrikkõrvits ehk patisson, rullkõrvits ehk kabatšokk ja puhmik-õlikõrvits ehk tsukiini.
Toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
Tabelites on antud värske ja lisanditeta keedetud kõrvitsa toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
Eesti keraamikute loend

"Siin on loetletud Eesti keraamikuid."
Tarvilik tuba

Tarvilik tuba on J. K. Rowlingu romaanisarjas "Harry Potter" üks Sigatüüka salajastest ruumidest. Sinna ruumi on sattunud sajad õpilased, kuid vähesed on täielikult aru saanud, kuidas see tuba toimib.
Tutvustus.
Tarviliku toa ülesandeks on muutuda iga inimese jaoks, kes selle avastab just selleks, mida see inimene vajab. Näiteks Albus Dumbledore, kellel oli pissihäda, leidis tarvilikust toast tualeti. Harry Potteri jaoks muutus see tuba kohaks, kus loitse ja needusi harjutada, Draco Malfoy jaoks muutus see peidetud asjade toaks ning Fred ja George Weasley peitsid seal ennast Sigatüüka majahoidja Argus Filchi eest. Tarvilik tuba ei ole kelmikaardil, kuna kaardi tegijad ei teadnud toast midagi.
Tähtsus.
Tarvilik tuba on olnud väga tähtis kogu Harry Potteri sarja jooksul. 5. osas korraldas seal kohtumisi Koolidirektori Armee, et õppida kaitset mustade jõudude vastu. 6. osas parandas Malfoy Kaduva konku ning tõi selle kaudu Sigatüükasse surmasööjad ning 7. osas varjasid seal ennast kõik Sigatüüka õpilased, kes Voldemorti vastu võitlesid.
Victoria I

Victoria I on Eesti laevandusettevõtte Tallink parvlaev, mis on ehitatud 2004. aastal Soomes Rauma laevatehases.
Laev sõidab liinil Tallinn–Helsingi–Tallinn Eesti lipu all. Sõsarlaev Romantika sõidab alates 13. detsembrist 2016 Riia-Stockholmi liinil.
Laev nimetati Rootsi kroonprintsessi Victoria järgi. Kuid laeva ei saanud nimetada Victoriaks, sest Eesti laevaregistris juba oli sellenimeline laev. Seepärast on laeva nimi Victoria I.
Tehnilised andmed.
Victoria I on 193,8 m pikk, 29 m lai ja süvisega 6,5 m. Laeva kogumahutavus on 40 975 ja suurim kiirus 22 sõlme. Laeva jääklass on 1A Super.
Laeva jõuallika moodustavad 4 Wärtsilä 16V32 peamasinat, võimsus kokku on 26,24 megavatti.
Laeva autotekil on 1030 rajameetrit ning see mahutab 400 autot.
Victoria I oli veeskamise järel kajutite arvu poolest maailmas 6. parvlaev. Tal on 740 kajutit.
Victoria I kasutab 16 400 tonni kütust aastas.
Victoria I läbib aasta jooksul 90 000 meremiili ehk teisisõnu teeks ta aastaga 4,2 ümbermaailmareisi.
Laeva ajalugu.
15. oktoobril 2002 allkirjastati laevaehitusleping Stockholmis Eesti saatkonnas. 
Laev ehitati Soomes Raumas tollases Aker Finnyardsi laevatehases. 11. märtsil 2003 pandi laevale tehasenumbriga NB 434 kiil. 
16. oktoobril 2003 lasti laev vette. Seega kulus laevaehituslepingu allkirjastamisest laeva veeskamiseni aasta ja 1 päev. Ehitamine maksis 2,4 miljardit Eesti krooni. Laeva ristiema on Ilon Wikland. 
2004. aasta veebruaris toimusid laeva proovisõidud. 21. ja 22. veebruaril pidi laev Naantalis vööripõtkurite vea tõttu dokkima. 9. märtsil andis tehas laeva Tallink Grupile üle. 
18. märtsil 2004 lahkus Victoria I Raumast ja saabus järgmisel päeval Tallinna. 20. märtsil esitleti uut laeva Helsingis ja päev hiljem saabus ta Stockholmi. Samal päeval alustas ta liiklust liinil Tallinn–Stockholm. 
Pärast Eesti astumist Euroopa Liitu 1. mail 2004 lisandus liinile sissesõit Maarianhamina sadamasse. See oli vajalik "tax-free" kaubanduse õiguse säilitamiseks. 
10. septembril 2005 oli Victoria I Stockholmi sadama päeval Stadsgårdenis. 
19. ja 20. novembril 2005 korraldas Victoria I tšarterreisi. Liinil Helsingi–Tallinn korraldati valimiskohtumised Soome presidendi Tarja Halose tagasivalimiskampaania käigus. 
7.–11. juunil 2007 korraldas Victoria I tšarterreisi konverentsilaevana Peterburi IX majandusfoorumi jaoks, 8.–10. augustil 2008 Gotlandile Visbysse ja 11.–12. septembril 2008 Peterburi. 
17. ja 18. jaanuaril 2011 sõitis Eesti presidendipaar liinireisiga riigivisiidile Rootsi. 
Šotimaa valitsus rentis 2022. aastal laeva kuueks kuuks, et majutada sinna Ukraina sõjapõgenikke. 
1. augustil 2023 saabus "Victoria I" tagasi Tallinna ja jäeti Vanasadamasse seisma kuni septembrini, mil Tallink otsustab, mis laevast edasi saab. 
Alates 31. augustist 2024 sõidab laev Tallinn–Helsingi liinil mõlemal suunal 1 kord päevas.
Rabarock

Rabarock oli muusikafestival, mis toimus Järvakandis juuni esimeses pooles aastatel 2005–2009 ja 2011–2012. Aastal 2010 jätsid Rabarocki korraldajad festivali ära, tuues ettekäändeks majanduskriisist tulenevad raskused.
Andrew W.K. , The Big Pink , Dramamama , Dub FX &amp; Flower Fairy , Dwarves , Ewert and The Two Dragons , The Experimental Tropic Blues Band , G-Enka , Kosmikud , Kukerpillid , Liis Lemsalu , Mahavok , Menwhopause , Merwis , Metsatöll , Reckless Love , Skyforger , The Stranglers , Tenfold Rabbit . The Von Hertzen Brothers cancelled its planned show on 15 June and was replaced by Mahavok.
Abraham , Aides , Anal Thunder , Apelsin , The Bad Ass Brass Band , Circle , Def Räädu , DND , Electric Wizard , Ewert and The Two Dragons , Filter , Goresoerd , IAMX , J.M.K.E. , Kurjam , Metsatöll , Mustasch , Nevesis , NoMeansNo , Orelipoiss , Pendulum , Public Image Ltd , Rock-Hotel plays Rock-Hotel 1983 , Rock Reality band , Singer Vinger , Sunrise Avenue , Teräsbetoni , Ultima Thule , Winny Puhh .
A.Human , Anthrax , B.D.Ö. , Gary Numan , KMFDM , Kosmikud , Ladytron , Metsatöll , No-Big-Silence , Pantokraator , Pedigree , Popidiot , Robots in Disguise , Static-X , Velikije Luki , Viikate , The Wildhearts , Zetod .
Black Lips , Compromise Blue , Danko Jones , Electric Eel Shock , The Fall , Fujiya &amp; Miyagi , Helloween , HU? , Kotiteollisuus , Los Bastardos Finlandeses , Metsatöll , Pitchshifter , Propeller , Psychoterror , Silvi Vrait &amp; Ultima Thule , Sparks , Truckfighters , Vaiko Eplik ja Eliit .
*Rabarocki ööklubis esinesid Me, Myself &amp; I ja DJ Hämäläinen .
Agent M , Apoptygma Berzerk , Clawfinger , Dagö , The Datsuns , Electric Six , Kosmikud , Laibach , Metsatöll , Nick Oliveri And The Mondo Generator , Mr. Lawrence , Pain , Pedigree , Peer Günt , Poets of the Fall , Shelton San , Tanel Padar &amp; The Sun , Tharaphita .
Brides in Bloom , Cleaning Women , The Cooper Temple Clause , Hardcore Superstar , J.M.K.E. , Korpiklaani , Kreator , Metsatöll , The Misfits , Negative , No-Big-Silence , Onu Bella Band , Oomph! , Rosta Aknad , The Skreppers , Slide-Fifty , Suburban Tribe , Ultima Thule .
22-Pistepirkko , The 69 Eyes , Boomhauer , East Trading Wang , Eläkeläiset , The Exploited , Extra Virgin , Kometa , Led R , Melody Club , Mesh , Metsatöll , Röövel Ööbik , Singer Vinger , SuperHuman , Tanel Padar &amp; The Sun , Therapy? , Tõnis Mägi &amp; Muusik Seif
Võhma maalinn

Võhma maalinn asub Saare maakonnas Saaremaa vallas Võhma küla idapoolses osas.
Võhma maalinn kujutab endast kahte kontsentrilist kiviringi, mis praegu asuvad keset karjamaad. Suurema ringi läbimõõt on loode-kagu suunas 55 meetrit, kirde-edela suunas 45 meetrit. Kivivallidel on paaris kohas vahed sees, mis võisid olla linnuse väravad.
Arvatakse, et linnus oli ka kultusekohaks, kus viidi läbi rituaale.
1980. aastatel Vello Lõugase tehtud arheoloogilised väljakaevamised täpsustasid valli ehitust. Saadi ka mõned leiud, millest osa on väga vanad, näiteks kivitalb. See viitab, et maalinna võib pidada pronksiaegseks.
Yasuo Fukuda

Yasuo Fukuda (jaapani keeles 福田康夫 "Fukuda Yasuo"; sündinud 16. juulil 1936 Takasakis Gunma prefektuuris) on Jaapani poliitik, peaminister aastatel 2007–2008. 
Ta on endise Jaapani peaministri (1976–1978) Takeo Fukuda poeg.
Kuulub Jaapani Liberaaldemokraatlikusse Parteisse. Ta on alates 1990. aastast Jaapani parlamendi alamkoja liige ja olnud peaministrite Yoshiro Mori ja Jun'ichirō Koizumi ajal peaministri büroo peasekretär aastatel 2000–2004.
25. septembril 2007 sai ta peaministriks. 1. septembril 2008 astus ta tagasi; alates 24. septembrist 2008 on peaminister Tarō Asō.
Mohrenschildt

Mohrenschildt on Eestimaa aadlisuguvõsa.
Mohrenschiltide suguvõsale panid alguse Tallinna raehärra Johann Kochi pojad Johann ja Bernhard, kelle tõstis aadliseisusse Rootsi kuninganna Kristiina 20. septembril 1650 ning kes said aadeldamisel perekonnanime Morensköld (saksa keeles Mohrenschildt). 
Vanema poja Johanni viimane meessoost järeltulija suri 1715. aastal, seega jäi järele vaid perekonna noorem haru. Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse kanti Mohrenschildtide suguvõsa 1746. aastal ning 1914. aastal kanti see ka Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse. 
Aegade jooksul kuulusid suguvõsale Nurme, Seidla, Tammiku, Jõgisoo, Hatu, Valingu, Risti, Karkuse, Kumna, Haiba, Laitse, Laulasmaa, Leebiku, Kurisoo, Käesalu ja veel palju teisi mõisu.
Hermine Elisabeth Jürgens

Hermine Elisabeth Jürgens (sünninimi Blaubrück, tuntud ka kui Äksi nõid; 29. veebruar 1892 Peterburi – 1. juuli 1976 Kastre) oli eesti muusikapedagoog, ravitseja ja selgeltnägija.
Elukäik.
Hermine Elisabeth Blaubrück sündis klaverivabrikandi peres. Tema isa Georg Blaubrück oli pärit Tartumaalt Käreverest Topa talust. Hermine võttis kaks isa ettevõttest pärit klaverit Eestisse tulles kaasa ning üks neist, Bechsteini tiibklaver, oli tema kasutuses elu lõpuni. Ta õppis Peterburi gümnaasiumis, kus omandas väga hea vene ja saksa keele.
18-aastaselt abiellus Hermine Blaubrück kaugsõidukapten Gustav Jürgensiga. Neil sündis kaks poega: Karl ja Artur. Pere sattus majanduslikesse raskustesse ning oli sunnitud tulema Eestisse, esialgu Hermine Jürgensi onu tallu Käreveres. Hermine osales vabadussõjas rindeõena. Kui lapsed olid kümneaastased, jättis Hermine Jürgens mehe maha ning siirdus koos lastega Tartusse. Tartus teenis Hermine elatist tummfilmide klaverisaatjana ning hiljem, pärast tummfilmide taandumist ka ennustajana. Mõnda aega elas ta koos Herminetolleaegse kuulsa illusionisti Harri Lindneriga.
Tartu perioodil rääkis Hermine Jürgens eesti keelt aktsendiga, lisaks väga heale vene ja saksa keelele oskas ta ka veidi prantsuse, ladina ja sanskriti keelt. Ta lõpetas 1918–1939 tegutsenud Viiburi muusikakooli ("musiikkiopisto"). Hermine Jürgens on komponeerinud väiksemaid palu, üks neist kannab pealkirja "Rong itta". 1930. aastate alguses külastas ta teoloogialoenguid Tartu Ülikoolis. Jürgensi enda sõnul tugevnes tema sünnipärane selgeltnägemise võime 30. ja 40. eluaasta vahel.
1935. aastal elas Hermine Ahjal ja oli sealse Krõpsi metsavahi abikaasa. Mõnda aega oli ta seal kohaliku naiskodukaitse organisatsiooni esinaine, kuid sai kohtusüüdistuse kellegi au haavamises ja oli sunnitud sellest ametist lahkuma. 1930. aastate lõpus elas Hermine lühikest aega Tallinnas koos poegadega.
1940. aastate algul kolis Hermine Äksi kanti. Ühe oma klaveri müügist saadud raha annetas ta Äksi kiriku remondiks. Ta oli kümme aastat kiriku organist ja andis muusikatunde. Sõja ajal aitas ta inimestel teada saada kadunud omaste saatust. Täppi läinud ennustuste kõrval on teateid ka ebaõnnestunud nägemustest ja ennustustest. Ta aitas leida kadunud või varastatud esemeid ja koduloomi. Varastatud loomade leidmist on kujutatud ka 1974. aastal ilmunud Aleksander Suumani luuletuses "Äksi nõia meenutused".
Herminel oli mõnesajaköiteline raamatukogu, ta luges ja kirjutas palju. Paljud tema säilinud kirjatööd on sugulaste käes ning palju on läinud ka kaduma.
Ta suri Kastre hooldekodus 1. juulil 1976 ning maeti Äksi kalmistule. Varsti pärast tema surma pandi tema hauale paekivist tahvel kirjaga "Äksi nõid", mis järgis Hermine soovi – Hermine Jürgensile meeldis tema hüüdnimi. 1996. aastal avati tema kalmul uus kivi. Hermine maja süüdati pärast tema surma tsiviilkaitseõppuste käigus. 11. juulil 1999 avati Äksi nõia viimases elukohas Puhtaleiva külas mälestuskivi. Mälestuskivi on teinud skulptor Ado Koch ja maastikukujunduse Maire Runtel-Orav.
Isiklikku.
Hermine Jürgens oli kirglik suitsetaja, ta suitsetas umbes 60 aastat oma elust.
Romantika (laev)

Romantika on esimene Tallinki tellimusel valminud parvlaev, ehitatud 2002. aastal tollases Aker Finnyardsi laevatehases Raumas Soomes. Romantika on üldse esimene Eesti reederi jaoks ehitatud uus reisilaev. Sõsarlaev on 2004. aastal valminud Victoria I.
Kuni 2006. aastani sõitis Romantika liinil Tallinn–Helsingi. Kui aga valmis Galaxy, siis suunati Romantika liinile Tallinn–Stockholm, seda liini sõitis laev 3 aastat. 2009. aasta mais hakkas laev sõitma liinil Riia–Stockholm, kus ta vahetas välja laeva Regina Baltica. Sel liinil sõitis Romantika Läti lipu all. Riia sadamas seisis Romantika Riia reisiterminalis ja Stockholmi sadamas Frihamneni terminalis. Alates 7. augustist 2014 hakkas laev sõitma Tallinna–Stockholmi liinil, kuna Silja Europa prahiti Austraaliasse ja Tallinna–Helsingi liinil hakkas teda asendama Baltic Queen. 
Alates 7. augustist 2014 sõidab Baltic Queen Tallinna–Helsingi liinil ja seoses sellega asendab Baltic Queeni Tallinna–Stockholmi liinil Romantika. Riia–Stockholmi liinile jäi vaid Isabelle, mis väljub kummastki sadamast ülepäeviti. Mais 2015 vahetati Romantika Läti lipp Eesti lipu vastu.
Romantikat kasutati rahvusvahelisel õppusel Wind Arrow 2016.
12. septembril 2016 teatas Tallink, et Baltic Queen naaseb 12. detsembril Tallinna-Stockholmi liinile ning Romantika hakkab 
taas sõitma Riia-Stockholmi liinil. Sel liinil taastub igapäevane liiklus.
Vana Tallinn (laev)

Vana Tallinn oli parvlaev, mis kuulus Eesti laevafirmale Tallink, enne seda Inrekole ja veel varem Estline'ile.
Vana Tallinn ehitati 1974. aastal kui Dana Regina ning renoveeriti 1998. ja 2002. aastal. Aastatel 1993–1994 kandis laev Thor Heyerdahli nime.
Eestisse jõudis laev 17. juunil 1990 Rootsi lipu all, rootslastest meeskonna ja nimega Nord Estonia, et hakata sõitma liinil Tallinn–Stockholm. Sõitis sellel liinil jaanuarini 1993, mil asendatiEstoniaga. Edaspidi tegutses laev lühikest aega Kattegati ja Skagerraki vetes Thor Heyerdahli nime all.
Teist korda tuli laev Eestisse mais 1994, kui asus Eesti lipuga ja nimega Vana Tallinn liinile Tallinn–Helsingi. Laeva ostis Inreko. Tallinki laevana sõitis ka liinil Paldiski-Kapellskär.
Reisilaeva viimane liin oli alates 2006. aastast Riia–Stockholm, kuid 2008. aasta augustis asendati ta Läti–Rootsi liini uuendamise käigus Silja Festivaliga.
Tallinki laevana sai Vana Tallinn liinil Riia–Stockholm sõitmiseks Läti lipu.
Tallink andis Vana Tallinna väljaosturendilepinguga Allferries SA-le Albaaniasse juunis 2011, laeva nimeks sai Adriatica Queen ning see hakkas sõitma liinil Bari-Durrës. Laev sai Allferriese omaks detsembris 2013.
23. aprillil 2014 jõudis laev Türgi Aliagasse, kus see lammutati.
Linus Pauling

Linus Carl Pauling (28. veebruar 1901 – 19. august 1994) oli USA kvant- ja biokeemik. Ta oli ka tunnustatud kristallograaf, molekulaarbioloog ja meditsiiniteadlane. Teda on nimetatud üheks 20. sajandi tähtsaimaks keemikuks. Aastal 1954 pälvis ta Nobeli auhinna keemias.
Aastal 1962 pärjati tema osalust maapinnal toimuvate tuumakatsetuste vastukampaanias rahuauhinnaga, mistõttu ta on ainus inimene, kes on võitnud Nobeli auhinna kaks korda ilma kaaslaureaadita (kaks Nobeli auhinda on veel saanud John Bardeen (kaks korda füüsikas), Frederick Sanger (kaks korda keemias) ja Marie Curie (füüsikas ja keemias)).
Linus Paulingi eestvõttel hakati rakendama kvantmehaanikat keemias. Ta panustas palju kristalli- ja valgustruktuuri kindlakstegemisse, mille tõttu on teda nimetatud ka üheks molekulaarbioloogia rajajaks.
Elu lõpu poole hakkas ta oma töödes propageerima inimestele palju suuremat C-vitamiini ja teiste toitainete manustamist. Vaatamata sellele, et ta avaldas palju uurimistöid ortomolekulaarse meditsiini kohta, jäi tema teooria traditsioonilise meditsiiniga tugevasse vastuollu.
Kirjanduses.
Linus Paulingule on pühendatud Kersti Merilaasi luuletus "Haavapakk" (luulekogu "Kuukressid", 1969, lk 136-137).
Regula

Regula on parvlaev, mis sõitis peamiselt Heltermaa–Rohuküla liinil.
Regula oli Saaremaa Laevakompanii esimene n.ö. uue põlvkonna laev, milles oli varasemast rohkem mõeldud ka reisijate mugavusele. Enne Eesti lipu alla ostmist 1997. aastal kuulus Regula Scandlines'ile ning sõitis aastail 1971–1996 Taani ja Rootsi vahelisel liinil Helsingør–Helsingborg.
Ehitatud ühena kolmest laevast sama projekti järgi perioodil 1968–1973, oli Regula algselt 800-kohaline, mahutades 75 sõidukit. 1985 ehitas Scandlines Regula, Betula ja Ursula ümber 900-kohaliseks ja 105 sõiduautot mahutavaks.
Regula sõitis Virtsu–Kuivastu liinil, kuni Saaremaa Laevakompanii kaks oma kolmest uuest parvlaevast Saksamaal rakendas ja tekkis vajadus panna laev Hiiumaa-liinile.
2016. aasta juulis ostis Regula Tallinna Sadama tütarettevõtte TS Laevad. Küll jäi seda esialgu edasi opereerima Saaremaa Laevakompanii. On hinnatud, et kui Saaremaa Laevakompanii soetas 1997. aastal aluse umbes 30 miljoni krooni ehk natuke vähem kui kahe miljoni euro eest, siis TS Laevad käis selle eest välja summa vahemikus 4–6,5 miljonit eurot. Hiljem täpsustati, et müügihinnaks oli 4 miljonit.
TS Laevad soetas Regula asenduslaevaks, aga on kasutanud seda ka lisareiside tegemisel. Asenduslaevana on see toiminud näiteks pärast 2017. aastal parvlaevaga Tiiu aset leidnud juhtimisseadme riket ja 2021. aastal parvlaevaga Tõll juhtunud õnnetust.
Romantika

Romantika on romantilise armastuse või muude "luuleliste" olukordade tundeline ja unistuslik läbielamine.
Romantikaga seostatakse näiteks kuuvalgel ööl jalutamist ja ööbiku laulu kuulamist.
Glenn Miller

Alton Glenn Miller (1. märts 1904 Clarinda, Iowa osariik – kadunud 15. detsembrist 1944) oli ameerika džässhelilooja, -tromboonimängija ja -orkestrijuht. 
Glenn Milleri kuulsamate lugude hulka kuuluvad näiteks "In the Mood", "Tuxedo Junction", "Chattanooga Choo Choo", "Moonlight Serenade", "Little Brown Jug", "Pennsylvania 6-5000" jpt. 
1937. aastal hakkas ta juhatama omanimelist orkestrit, mis on tänini üks hinnatumaid džässmuusika ajaloos. 
Kui Glenn Miller oli 15. detsembril 1944 teel Prantsusmaale, kus ta pidi andma kontserte USA sõduritele, jäi ta lennuk La Manche'i väina kohal halva nähtavuse tõttu kadunuks. Teda pole siiamaani leitud.
Eestis on tegutsenud Glenn Milleri Klubi, mida juhtis Valdur Tamming.
Silja Europa

Silja Europa on Eesti laevakompanii Tallink parvlaev, mis on ehitatud 1993. aastal Meyer Werfti laevatehases Saksamaal. Laeva tellis Soome laevakompanii Viking Line, kuid sattus rahalistesse raskustesse ega ostnud laeva välja ning tehas rentis laeva Silja Line'ile. Silja Europa oli aastail 1993–2001 maailma suurim ja kuni 2004. aastani Läänemere suurim parvlaev. Silja Europa määrati Estonia katastroofi järel õnnetuspaiga koordinaatoriks. Selle laeva pardal oli maailma esimene ujuv-McDonald's kuni 1996. aastani, mil see asendati Silja enda kiirtoidurestoraniga. Silja Europa vahetas algul välja Helsingi-Stockholmi liinil sõitnud Silja Serenade'i, mis paigutati ümber Turu–Mariehamn/Långnäsi–Stockholmi liinile. Seejärel aga vahetati laevad ümber, sest Silja Europal on parem manööverdusvõime. Turu-Stockholmi liinil sõitis Silja Europa kuni jaanuarini 2013.
2007. aasta aprillis teatas Tallink, et hakkab Turu–Stockholmi liini uuendama. Esimese sammuna võeti 2008. aasta juuli lõpus liinilt ära Silja Festival ning asendati Tallinki tollase lipulaeva Galaxyga. 2009. aastal valmis Tallinki uus laev Baltic Queen. Laeva tellimise ajal ütles Tallink Grupi juhatuse liige Keijo Mehtonen, et uus laev võiks asendada Silja Europat. Silja Europa võiks aga saata Riia–Stockholmi liinile. 2008. aasta novembris teatas juhatuse esimees Enn Pant, et uus laev paigutatakse hoopis Tallinna–Stockholmi liinile. 
26. novembrist 11. detsembrini 2009 teenindas Silja Europa erakorralise remondi ajal Turu–Stockholmi liinil reisijaid Baltic Queen, mistõttu sel ajal sõitis Tallinna–Stockholmi liinil vaid ülepäeviti Victoria I.
23. jaanuarist 2013 kuni 6. augustini 2014 sõitis Silja Europa Eesti lipu all Tallinna–Helsingi liinil. Pärast seda prahiti laev Austraalia ettevõttele Bridgemans Services Ltd., mis hakkas seda edaspidi kasutama majutuslaevana. 
12. septembril 2014 väljus Silja Europa Paljassaare sadamast ja saabus Austraaliasse oktoobris 2014. Teel tegi laev peatuse Hispaanias Algecirases.
Septembris 2015 ilmus Silja Europa müügikuulutus portaali "yachtworld", kuid laevakompanii teatel pole Tallink sinna kuulutust pannud.
20. jaanuaril 2016 teatas Tallink meediale, et Silja Europa tuleb märtsis taas Tallinna–Helsingi liinile. Enne liinile tulekut uuendati laeva kajuteid, restorane, "show-"baari ja kauplusi. Tallinna–Helsingi liinil sõidab Silja Europa 13. märtsist 31. augustini 2016 ning teeb juulis ja augusti algul 6 erireisi Gotlandile.
12. septembril 2016 teatas Tallink, et Baltic Queen naaseb 13. detsembril Tallinna–Stockholmi liinile ning Tallinna–Helsingi liinil hakkavad sõitma Silja Europa ning kiired parvlaevad Star ja Megastar.
Helienergia

Helienergia on helilainet edasikandva keskkonna osakeste võnkumise energia, mõõtühik džaul (J). Helienergia "W" koosneb kahest komponendist:kineetilisest energiast "W"kin ja potentsiaalsest energiast "W"pot:
formula_1
Siin on kineetiline energia seotud helilainet edasikandva keskkonna osakeste vahelduvasuunalise liikumisega ning potentsiaalne energia keskkonna osakeste vahelduva tihenduse ja hõrendusega.
Helienergiat saab väljendada seosega
 formula_2
kus "I" on heliintensiivsus, "t" – aeg ja "A" – pind, mida helilaine läbib.
Helienergia tase.
Helienergia taset "L"W väljendatakse detsibellides lähtetaseme "W"0 suhtes:
formula_3
kus "W"0 = 10−12 J = 1 pJ.
Helienergia tihedus.
Sageli on otstarbekas kasutada helienergia asemel helienergia tiheduse mõistet. Kui vaadeldav ruumiosa paikneb heliallikast nii kaugel, et otseheli asemel on ülekaalus ruumi piiretelt ja muudelt pindadelt peegeldunud lained, siis mõõdetakse vastava mõõtemikrofoniga helirõhu tihedust resulteeriva helirõhu kaudu, mis on peegeldunud lainete helirõhkude summa mõõtekohas.
Aapo Ilves

Aapo Ilves (sündinud 20. oktoobril 1970 Räpinas) on eesti-võru kirjanik, ajakirjanik ja muusik, kes kirjutab eesti, võru ja setu keeles. Ta on Eesti Autorite Ühingu ja Eesti Kirjanike Liidu liige. Aastast 1997 kuulub ta Tartu Noorte Autorite Koondisse.
Aapo Ilves on kirjutanud sõnad kahele Eestit Eurovisiooni lauluvõistlusel esindanud laulule: "Tii" (esitaja: 2004. aastal ansambel Neiokõsõ) ja "Kuula" (esitaja: 2012. aastal Ott Lepland).
Looming.
Ajakirjanduses.
Aapo Ilvese luulet, proosat, arvustusi, illustratsioone ja artikleid on avaldanud näiteks ajakirjad Looming, Vikerkaar, Teater. Muusika. Kino, Täheke, DI, Urdu, Cheese, Eesti Loodus, Playboy, Estonian Culture, Jalka, Intelligent Life, Investeeri ja Neoonmust ning ajalehed Eesti Ekspress, Sirp, Eesti Päevaleht, KesKus, Postimees, Maaleht, Võrumaa Teataja, Virumaa Teataja, Koit, Setomaa, Lõunaleht ja Epifanio.
Laulutekste.
Aapo Ilves on kirjutanud laulutekste järgmistele ansamblitele ja lauljatele (nimekiri pole täielik): 
Tõlked.
Aapo Ilves on tõlkinud laulutekste soome, vene, inglise ja saksa keelest eesti, võru ja setu keelde. Reaaluste tõlgete või inglise keele kaudu on ta adapteerinud ka läti-, rootsi-, islandi- ja itaaliakeelseid laule.
Illustratsioonid.
Aapo Ilves on illustreerinud näiteks järgmised raamatud:
Välislingid.
Intervjuud
Ilukirjandus veebis
Esseed ja artiklid
Külapoe peielaud on tühi – Kes-Kus, 7/2007
Pihkva rajoon

Pihkva rajoon on haldusüksus Venemaal Pihkva oblastis.
Rajoonis on 10 külaasundust kokku 627 külaga ja üks asulateväline ala. Suurim küla on Serjodka.
Nihilistikrypt

Nihilistikrypt on 2004. aastal loodud eesti "death metal"-bänd. Tegutsemiskohaks on Tallinn. Varasematel albumitel käsitletud oletuslikud teemad nagu “predeath”, “postdeath” ning “lots of killer-side effort demanding process of during the unnecessarily painful way of dying death” metal on vahepeal sujuvalt põhjus-tagajärg põhimõttel arenenud süngemaks ja mõtlikumaks, kuid endiselt kurjaks death metaliks. Uue materjaliga toob bänd kuulajani oma muusikalise arusaama sarimõrtsuka värvikast mõttemaailmast ning kirjeldab sellest tulenevaid valdavalt ühevärvilisi tagajärgi.
Kassandra

Kassandra oli naisennustaja, kelle ennustusi kunagi kuulda ei võetud. Ta on üks kõige traagilisemaid kangelasi mütoloogias ning tema nimi on hakanud sümboliseerima tõika, et hoiatused ja sünged ennustused inimestele ei meeldi. Kassandra sai oma nägijaande kingituseks jumal Apollonilt, kes oli temasse armunud. Kuna Kassandra jäi ligipääsmatuks, muutus Apolloni armastus vihaks. Viha pärast lisas ta oma kingitusele, mida tagasi ei saanud võtta, needuse: Kassandra hüüded peavad jääma kuulda võtmata.
Kassandra oli õnnetuseennustaja. Ta nägi ette ka Trooja hobuse sissetoomise tagajärgi. Kuna tal aga oli needus peal, ei võtnud keegi teda kuulda. Ta oli õnnetu, kuna nägi õnnetust tulemas, kuid ka sellepärast, et ta ei saanud seda ära hoida.
Süürlased

Süürlased (ka: "aisoorid") on rahvas Ees-Aasias. Paiknevad rühmiti hajali Iraagis (8% rahvastikust), Iraanis, Türgis, Süürias, Liibanonis, Armeenias jm. Kõnelevad aramea keelest lähtuvat uus-aramea keelt, mida tuntakse ka assüüria või kaldea keelena. 
Usult kristlased, ühe maailma vanema, nestoriaanliku süüria kiriku ja teiste Idakirikute liikmed. Seisid vastu araablaste ekspansioonile Lähis-Itta. Ei võtnud neilt vastu islami usku ega segunenud araablastega.
Peavad end ise muistsete assüürlaste järglasteks.
Arv.
Rahvaarv 1 600 000 (kaasa arvatud diasporaa).
Iraagis 800 000, Süürias 500 000, Ameerika Ühendriikides 187 000, Rootsis 116 000, Austraalias 27 000, Saksamaal 23 000, Prantsusmaal 15 000, Venemaal 14 000, Iraanis 10 000, Kreekas 8000, Belgias 8000, Kanadas 7000, Jordaanias 7000, Liibanonis 5000, Türgis 5000, Hollandis 5000, Suurbritannias 5000, Armeenias 3500, Gruusias 3300, Ukrainas 3200, Uus-Meremaal 1200.
Västerås

Västerås on tiheasustusega paikkond Rootsis, Västmanlandi lääni ja Västeråsi valla keskus. Asub Mälareni kaldal, 100 km Stockholmist läänes.
Västerås on üks Skandinaavia vanemaid linnu, linna kohal oli viikingite asula juba enne aastat 1000.
Västerås oli katoliku ja on Rootsi luterliku Västeråsi piiskopkonna keskus.
Aastal 1623 avas Västeråsi piiskop (1619–1646) Johannes Rudbeckius seal Rootsi vanima gümnaasiumi Rudbeckianska Gymnasiet.
Västerås on Västmanlandi lääni keskus.
Tsenter (masinaehitus)

Tsenter on rakis, mida kasutatakse võllitüüpi ja teiste detailide kinnitamiseks treimisel. Detailidel on eelnevalt sisse töödeldud tsentriavad. Eesmine tsenter baseerub töövõlli koonusavas ja pöörleb koos detailiga. Tagumine tsenter asetseb tagapuki pinoolis ja töötab kui liugelaager suure erisurve ning kulumise olukorras.
Tsentrite jagunemine.
Konstruktiivselt tsentrid jagunevad terviktsentriteks ja pöörlevateks tsentriteks. Terviktsentreid kasutatakse treipinkidel eesmise tsentrina, ümarlihvpinkides ka tagumise tsentrina, ning nad on valmistatud karastuvast tööriista või legeerterasest. Sabaosa on morsekoonusega või ka meeterkoonusega. Pöörlevad tsentrid on põhilised tagumised tsentrid toorikute töötlemisel treipinkides. Need võimaldavad töödelda toorikuid suurtel kiirustel ja omavad küllaldast täpsust. Valmistamise täpsuse järgi jagunevad nominaal- ja kõrgendatud täpsusega tsentriteks.
Lünett (masinaehitus)

Lünett on rakis, mida kasutatakse täiendava toena pikkade, vähese jäikusega võllide töötlemisel treipinkides. 
Lünettide klassifikatsioon.
On kahte tüüpi universaalseid lünette: liikumatu ja liikuv lünett.
Liikumatu lünett on kinnitatud jäigalt pingi sängile ja on orienteeritud sängi juhtpinnalt. Liikuv lünett on kinnitatud pikisupordile ja liigub töötlemisel lõiketera taga kaasas. Mõlemad lünetid omavad kolme reguleeritavat tuge.
Tsangpadrun

Tsangpadrun on rakis, mis leiab kasutamist põhiliselt varbmaterjali töötlemisel revolvertrei- ja APJ treipinkides. Tooriku kinnitus toimub mehaaniliselt, kas pneumo- või hüdromehhanismi abil. Padruni korpus on morsekoonusega ja paigaldatakse spindli koonusavasse. Korpuses asetsev vahetatav kinnitustsang on avaga tõmbevarda kaudu ühendatud jõumehhanismiga. Tsangid valmistatakse tööriistaterasest, õhukeseseinalised vedruterasest ning karastatakse.
Tsenter

Tsenter on keskpunkt, teravik, kese. Sõna on kasutusel mitmes valdkonnas terminina.
Llullaillaco

Llullaillaco on kihtvulkaan Lõuna-Ameerikas Andides Tšiili ja Argentina piiril.
Llullaillaco on 6739 m kõrgune, olles kõrguselt kolmas vulkaan maailmas ja viies mägi Lõuna-Ameerikas.
Vulkaan purskas viimati 1877. aastal.
1999. aastal leidis Argentina-Peruu ühisekspeditsioon tipu lähedalt kolm külmunud umbes 500 aasta vanust lapsemuumiat.
Lünett

"Lünett" on mitmetähenduslik sõna:
Tšamorro keel

 
Tšamorro keel on austroneesia keelkonda kuuluv keel, mida räägitakse peamiselt Guamil ja Põhja-Mariaanidel. Tšamorro keelt räägib üle 60 000 inimese. Seda on tugevasti mõjutanud hispaania keel, tänapäeval ka inglise keel. Näiteks kasutatakse hispaaniakeelseid arvsõnu.
Keel.
Tšamorro keelt kõneldakse peamiselt Guami piirkonnas. Samuti kõneldakse seda keelt ka Põhja-Mariaani saartel ja USA-s. Tšamorro keel sisaldab väga palju hispaaniakeelseid väljendeid ning inimesed kalduvad arvama, et seal kõneldakse ka hispaania keelt. Viimastel aastakümnetel on tšamorro keele kõnelejate arv langenud, kuid on üritatud erinevate kampaaniatega selle vastu võidelda, et selle areng jääks edaspidi püsima.
Foneetika.
Konsonandid
Tšamorro keeles on kaheksateist konsonanti ja üks poolkonsonant /w/. See esineb ainult kaashäälikuühendites, nt /pwenge/ 'öö'.
Hispaania keel mõjutas tšamorro keelt väga palju, seepärast eksisteeris alguses ainult neli vokaali u, æ a, [e] ja [o]. Need vokaalid olid allofoneemid i ja u kinnistes silpides. Kuna kõrged vokaalid i ja u esinesid ainult kinnistes silpides ning e ja o lahtistes silpides, muutus nende kõrgus ning tšamorro keel sarnanes rohkem hispaania keelega.
Diftongid
Tšamorro keeles kasutatakse diftonge /ai/ ja /ao/, nagu ka /taitai/ (lugema) ja /taotao/ (isik). Alltoodud tabelis on kõige tihedamini kasutatavad diftongiga sõnad.
Grammatika.
Konsonandi moodustamine
Järgnevad konsonandid ei esine tšamorro keeles sõna lõpus. Nendeks on b, ch, d, g, h, l, ñ, r, y. Konsonandid – b, d, g ja l võivad esineda silbi lõpus siis kui konsonant esineb paaris.
Rõhuline täishäälik
Kõiki täishäälikuid kasutatakse, et esindada rõhulist täishäälikut mõlemal viisil nii kinnistes kui ka lahtistes silpides.
Possessiivsufiks
Keelenäited.
Arvsõnad.
Tšamorro keel on aastate jooksul väga palju muutunud. Praegused tšamorro arvsõnad on tulnud hispaaniakeelsetest arvsõnadest, kuid vanasti jagunesid tšamorro arvsõnad erinevatesse käände vormidesse ja neid arvsõnu sai jagada nii: tavalised numbrid (kuupäev, kellaaeg jne), elusorganismid, elutaorganismid ja pikad objektid.
Kirjaviis.
Ladina tähestik.
Elektroonika mõisteid

"Siin on loetletud elektroonika mõisteid.
Kiirushoidik

Kiirushoidik (varem: püsikiirusehoidja) on auto sõidukiiruse püsivana hoidmise seade.
Kiirushoidikut hakati luksuslikumatel seeriaautodel kasutama 1960. aastate keskel. Esimene adaptiivne kiirushoidik võeti kasutusele 1969. aastal Fordil.
Tööpõhimõte.
Süsteemi juhtarvuti võrdleb sõiduki hetkkiirust juhi määratud väärtusega. Sõltuvalt sellest, kas sõiduki kiirus on etteantud väärtusest suurem või väiksem, reguleeritakse kiirust drosselklapi avamisega. Drosseli juhtimine võib olla kas proportsionaalne või proportsionaalselt integraaldiferentseeriv (PID-juhtimine).
Proportsionaaljuhtimise korral avatakse vastavalt kiiruste vahemiku suurusele drosselklappi proportsionaalselt, näiteks:
PID-juhtimine töötab põhimõttel, et kiiruse integraal on teepikkus ja kiiruse tuletis aja järgi on kiirendus.
Süsteem arvutab kiiruse integraali kaudu aja järgi kiiruse tuletise, leides juhi määratud kiiruste vahemiku alusel aegade vahe, mis kulub vastavate kiirustega sihtmärgini jõudmiseks. Auto kiiruse muutusele reageerib see kiiresti drosseli asendi muutmisega vastavalt kiirenduse muutusele. PID-juhtimine tagab kiirema reaktsiooni ja sujuvama reguleerimise.
Aurustumissoojus

Aurustumissoojuseks nimetatakse soojushulka, mille peab andma keemistemperatuuril oleva vedeliku massiühikule, et muuta see sama temperatuuriga auruks.
Aurustumissoojuse mõõtühik on üks džaul kilogrammi kohta (1 J/kg). Keemias kasutatakse sageli mõõtühikut 1 kJ/kg.
Aurustumissoojus sõltub temperatuurist ja väheneb temperatuuri tõustes ning kaob aine kriitilisel temperatuuril. Reeglina määratakse aurustumissoojus aine keemistemperatuuril normaalrõhul (nimetatakse ka keemissoojuseks). 
Kondensatsioonisoojus ehk -entalpia on arvuliselt võrdne aurustumissoojuse ehk -entalpiaga, kuid vastupidise märgiga: aurustumissoojus on alati positiivne (aine neelab soojust) ja kondensatsioonisoojus on negatiivne (protsessis eraldub soojust).
Kalme (Kuusalu)

Kalme (kohakääne Kalmele) on Harjumaal Kuusalu vallas asuv küla.
Küla asub Loksast kümmekond kilomeetrit lõunas, umbkaudu võrdsel kaugusel läände jäävast Kolgast, itta jäävast Kõnnust ja lõunasse jäävast Tallinna–Narva maanteest. Küla läbib Pudisoo jõgi.
Ajalugu.
1694 oli Kalme küla kohal Mägipere ("Meggi Perre"), kus elas Kõnnu mõisa linakangur. Küla kuulus Kuusalu kihelkonda. Hiljem Kalme külla kuulunud taludest olid 18. sajandil ja 19. sajandi algul mõned suuremad Kimbalu küla all ja teised kuulusid Kõnnu mõisa vabadikele. 19. sajandi alguses on mainitud Kalme kõrtsi, veskit ja talu. 1839 nimetati Kuusalu koguduse personaalraamatus "Kalme weski"t. Rahva mälestustes tekkis Kalme küla alles siis, kui Kõnnu mõis hakkas talukohti müüma. Nime olevat küla saanud seal leiduvate vanade kalmude järgi. Esimest korda mainiti Kalmet külana 1900. aasta paiku kujul Кальме. 1977–2000 oli ta Kõnnu küla osa.
Külmaallika

Külmaallika on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Kasispea

Kasispea on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas. Asub Pärispea poolsaarel Eru lahe kaldal. Ranna lähedal Loobu jõe suudmest loodes on kuuest madalast rohtunud laiust koosnev Kasispea laiduderühm (Suurlood, Keskmine lood ja Väikelood ning kolm nimetut laidu pindalaga 0,2–0,6 ha). Külas asub Jaani-Tooma suurkivi.
Kasispea küla on kirjalikes andmetes esmamainitud 1579. aastal.
Ajaloolis-kultuurilised kohad.
Kasispea külas oli kolm kiigeplatsi ja kõrtsikoht. 
Kasispeal paikneb kaks dendroparki, millest Karo kinnistul asuv park on rajatud Erik Sandströmi poolt 1975. aastal ning Välja kinnistul asuv park on rajatud Heino Kiige poolt 1990. aastatel, mida kirjanik nimetas oma elutööks (dendropargis on 700 taksonit).
Saksamaa Liitvabariigi põhiseadus

Saksamaa Liitvabariigi põhiseadus hakkas kehtima 23. mail 1949 Schleswig-Holsteinis, Hamburgis, Bremenis, Niedersachsenis, Nordrhein-Westfalenis, Rheinland-Pfalzis, Hessenis, Baden-Württembergis ja Bayernis. Lääne-Berliin küll ratifitseeris SLV põhiseaduse, aga ei olnud SLV liige, kuna ta oli kolme okupatsiooni valitsuse all kuni 3. oktoobrini 1990. 1. jaanuarist 1957 hakkas SLV põhiseadus kehtima ka Saarlandis, kuna see astus Prantsusmaa koosseisust Saksamaa koosseisu. 3. oktoobril 1990 astusid Mecklenburg-Vorpommern, Saksi-Anhalt, Brandenburg, Berliin, Saksimaa ja Tüüringi Saksamaa Liitvabariigi koosseisu seoses Saksamaa Demokraatliku Vabariigi eksisteerimise lõpuga.
Teksti tõlge.
Preambul.
Teadlikkuses oma vastutuse üle Jumala ja inimeste ees,
hingestatud tahtmises, samamoodi õigustatud osana ühinenud Euroopas maailma rahu jaoks teenida, andis Saksa rahvas endale oma põhiseadustandvat võimu kasutades endale selle põhiseaduse.
Sakslased liidumaades Baden-Württemberg, Baieri, Berliin, Brandenburg, Bremen, Hamburg, Hessen, Mecklenburg-Vorpommern, Alam-Saksi, Nordrhein-Westfalen, Rheinland-Pfalz, Saarland, Saksi-Anhalt, Saksi, Schleswig-Holstein ja Tüüringi viisid vabal enesemääramisel Saksamaa ühtsuse ja vabaduse lõpuni täide. Seega kehtib see põhiseadus kogu Saksa rahvale.
Alexander von Humboldt

Alexander von Humboldt, kodanikunimega Friedrich Wilhelm Heinrich Alexander von Humboldt (14. september 1769 Berliin, Preisi kuningriik – 6. mai 1859 Berliin, Preisi kuningriik) oli saksa loodusteadlane, füüsilise geograafia rajaja, polühistor.
Teadustegevus.
Ta tegi uurimisreise Kesk-Aasiasse, Kesk- ja Lõuna-Ameerikasse, uurides eriti Orinoco ja Amazonase jõgikonda. Ta tegi teaduslikke välitöid füüsikas, keemias, geoloogias, mineraloogias, vulkanoloogias, botaanikas, zooloogias, klimatoloogias, okeanograafias ja astronoomias. Humboldti teostel oli suur mõju loodusteaduste, eriti geograafia arengule, ta on vulkanoloogia, zoo- ja taimegeograafia, klimatoloogia, hüdrograafia ning nüüdisaegse maastikuteaduse rajajaid.
Humboldti taimealane uurimistöö Freibergi kaevandustes viis ladinakeelse teose "Florae Fribergensis, accedunt Aphorismi ex Doctrina, Physiologiae Chemicae Plantarum" (1793) kirjutamiseni, mis tõi ta Johann Wolfgang von Goethe huviorbiiti.
1799–1804 uuris nüüdse Venezuela, Colombia, Ecuadori, Peruu, Kuuba ja Mehhiko alu. Kirjutas uurimisreisist teose "Voyage aux regions equinoxiales du Nouveau Continent" (30 köidet, 1805–1834), mis on suurim sellelaadne reisikirjeldus.
Tema peateos on "Kosmos" (1845–1862), mis võtab kokku kogu tolle aja loodusteaduslikud teadmised (5 köidet, 1845–1862).
Elas aastani 1827 peamiselt Pariisis. Reisis 1829 Baltimaade, Moskva ja Uurali kaudu Altaisse. Nii teel sinna kui ka tagasi peatus Tartus.
Humboldt võttis kasutusele isotermi mõiste (1817), tegi kindlaks taimkatte kliimast tuleneva vööndilisuse ning pani aluse tänapäevasele ökoloogiale.
Chimborazo tippu ronimine.
Kuni 19. sajandi alguseni arvati, et Chimborazo on Maa kõrgeim mägi (merepinnast mõõdetuna) ning selle maine tõttu üritati 17. ja 18. sajandil selle tippu tõusta.
Ameerika uurimisreisi (1799–1804) teises ekspeditsioonis Cartagenast Limasse (algas 1801) uuriti ka Ecuadori piirkonna vulkaane. Humboldt ronis kaks korda Pichincha vulkaani (4784 m) otsa, teisel ronimisel kaasnes äge maavärin, mille tõukeid ta hoolikalt fikseeris. Vaatamata jalatsite, rõivaste ja varustuse ebapiisavusele tõusid Humboldt, Bonpland ja ecuadorlane Montúfar 23. juunil 1802 kustunud vulkaani Chimborazo (6263 m) peaaegu tippu (jõuti kõrgusele 5875 m), kuid nad olid sunnitud tagasi pöörama, kuna enne kraatrit oli ületamatu kaljulõhe. Sellest hoolimata jäi saavutatud kõrgus 30 aastaks mägironijate maailma kõrgusrekordiks. Osalised ise kannatasid mäehaiguse sümptomite all: pearinglus ja iiveldus, verejooks huultest ja igemetest.
Mälestuse jäädvustamine.
Alexander von Humboldti nimi on antud rohkem kui kümnele loomariigi esindajale ja mitmele taimele ning ta nime kannavad maakonnad, linnad, mäed, jõed, järved ja muud objektid.
Saksamaal tegutseb Alexander von Humboldt Stiftung – fond, kust on kõikide erialade teadlastel kogu maailmast võimalik taotleda stipendiumi teadustööks Saksamaal.
Tema järgi on nimetatud mitu kõrgkooli, sealhulgas Berliini Humboldti Ülikool.
Isiklikku.
Ta oli Preisi riigitegelase, filosoofi ja keeleteadlase Wilhelm von Humboldti noorem vend.
Gunnar Aarma

Gunnar Aarma (kuni 2.03.1939 Gunnar Abram; 6. august 1916 Tallinn – 12. veebruar 2001 Tallinn) oli eesti muusikapedagoog, esoteeriliste raamatute autor, tõlkija ja filosoof. 
Elulugu.
Ta õppis aastatel 1924–1935 Jakob Westholmi Gümnaasiumis ja oli just ülikooli astunud, kui läks 1. novembrist teenima mereväkke tollasele lipulaevale, torpeedopaadile Sulev. 
1930. aastatel oli Noorte Kotkaste Tallinna maleva Kalevi malevkonna merirühma vanakotkas (pealik). 
14. juunil 1941 arreteeriti ta NKVD poolt. Ta oli vanglates, sunnitöölaagrites ja hiljem asumisel. Eestisse naasis 1957. aastal. Ta mängis paljusid pille, aastatel 1958–1976 töötas ta Pärnu Lastemuusikakooli klaveriõpetajana.
Isiklikku.
Jüri Aarma oli ja August Aarma on tema poeg, Maria Tilk oli tema tütar. Kiur Aarma on tema pojapoeg.
Gustav IV Adolf

Gustav IV Adolf (1. november 1778 – 7. veebruar 1837) oli Rootsi kuningas 1792–1809. 
Ta oli kuningas Gustav III poeg. Kuni 1796. aastani oli regendiks Gustav IV onu, prints Karl. 
Rootsis kehtis endiselt absoluutne monarhia ning kuningas püüdis seda kasutada Prantsuse revolutsiooni mõjude tõkestamiseks. Vastasseis Prantsusmaaga viis Rootsi aga lõpuks katastroofini. Sõjas Prantsusmaaga kaotas Rootsi 1805–1807 oma valdused Ees-Pommeris ja Rügeni.
Samal aastal sõlmisid Prantsusmaa keiser Napoleon I ja Venemaa keiser Aleksander I Tilsiti rahu ning sisuliselt jagasid Euroopa omavahel. Nii sai Venemaa täiesti vabad käed Rootsi osas, keda ta 1808–1809 sõjas lõi. Gustav IV kaotas Soome ning õige pea ka trooni. Ta oli alustanud ettevalmistusi kättemaksusõjaks Venemaa vastu, ent see tekitas aadliopositsiooni, mis sundis teda 29. märtsil 1809 troonist loobuma. 
Ta püüdis tagada trooni minekut oma pojale, ent Riksdag otsustas selle anda prints Karlile, kellest sai kuningas Karl XIII, ning Gustavi ja tema järglased troonipärimisõigusest ilma jätta. Sama aasta detsembris saadeti Gustav koos perega Rootsist välja. Aastal 1812 tema abielu lahutati. Ta elas tükk aega Saksamaal, kuid suri üksilduses Šveitsi hotellis kolonel Gustafssoni nime all. Kuningas Oskar II valitsusajal maeti ta säilmed ümber Rootsi.
Abielu ja lapsed.
1797. aastal abiellus Gustav IV Adolf Badeni Fredericaga, kellega sai viis last. 1812. aastal abielu lahutati ning kuni surmani oli kuningal mitmeid armukesi.