tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tähtnotatsioon

Tähtnotatsioon on muusika noodikiri, milles helikõrgusi märgitakse kirjatähtedega. 
Kirjatähe noodikirja märgina kasutamisel ei peetud üldiselt silmas mitte sellega seotud häälikut, vaid pigem asukohta tähestikus. Tähtede tähestikuline järjestus pakkus noodikirjale valmis aluse, sest tähestiku tähti oli võimalik otseselt seostada muusikaliste helide helikõrgustega. Tähestiku tähtedest sai helikõrguste järjestuse analoog: muusikalises järjestuses üksus täpsustati selle asukoha järgi analoogses süsteemis.
Vanim teadaolev tähtedel põhinev kiri pärineb II aastatuhande keskpaigast eKr. Esimene teadaolev väljakujunenud tähtede järjekord oli heebrea tähestik, mida saab jälgida vähemalt 6. sajandist eKr. See järjekord vastab Piibli akrostilistele raamatutele (Nutulaulud, Õpetussõnad, Psalmid). Kuni 17. sajandini pKr eksisteeris tähtede abil kirjutamine vaid väikesel alal maailmas: Lähis-Idas, Vahemere maades, Ida- ja Lääne-Euroopas, Lõuna-Aasias ja Koreas. Varaseimad tähestikud – heebrea, foiniikia, aramea ja põhjasemiidi – kujunesid kõik välja 1000–500 eKr. Neist arenesid välja kreeka, ladina, kirillitsa ja varajane india tähestik. Tähtede järjestuse poolest on kreeka tähestik lähedane heebrea tähestikule, ladina tähestik aga omakorda kreeka tähestikule.
Tähestiku tähtede noodikirjas kasutamise üks eeliseid on see, et tähestik koosneb pigem üksikutest kui liitmärkidest ning märgid on ühtaegu hästi eristatavad ja samas kompaktsed. Kirjatähtede teine suur voorus on see, et tähestik sisaldab sobival hulgal märke (tähestikes on tähti tavaliselt 20–50, enamik tähestikest koosneb 20–30 märgist). Seega on tähestiku tähtedega lihtne kromaatiliselt tähistada isegi kahe oktavi või diatooniliselt kolme oktavi piiridesse jäävaid helisid. Tähti saab alati valida ka vähem, kui helisüsteem põhineb oktaviekvivalentsil. Veelgi enam, kuna tähestiku tähtedele omistati tavaliselt ka nimetused, mida sai hääldada (heebrea tähestiku neljandat tähte nimetati "daleth", kreeka keeles "delta", ladina ja tänapäeva Lääne-Euroopa keeltes "de" ja nii edasi), siis sai tähemärki nii kirjutada kui ka kõnelda.
Vana-Kreeka tähtnotatsioon.
Kreeka tähestiku tähti kasutati helikõrguse märkimiseks Vana-Kreekas ja umbes kuni 10. sajandini Lääne-Euroopas. Seejärel sulandus see C-, F- ja G-noodivõtmete ning alteratsioonimärkide 'b' nagu bemoll ja 'h' nagu bekarr kaudu tänapäeva noodikirja. Tähtnotatsioon elab kaudselt edasi enamiku Euroopa riikide helikõrguste tähtnimetuste süsteemides, sest neis kasutatakse nootide asukohtadest noodijoonestikul rääkides tähtnimetusi. Tähtnimetuste kasutamisel on erandiks Prantsusmaa, kus tähtnimetuste asemel kasutatakse helikõrgustest rääkimisel fikseeritud solmatsioonisilpe. Tänapäeva traditsiooniline lääne tähtnimetuste süsteem on tsükliline, sest tähed viitavad ainult heliklassidele, mitte konkreetsetele helikõrgustele. Selle süsteemi töötas välja 19. sajandi saksa teadlane Hermann von Helmholtz. Ta kasutas üla- ja alakomade süsteemi helikõrguse registri tähistamiseks: üla- ja alakomad ( ' või ͵ ) tulenevad kreeka tähistusest, kuid tähed pärinevad ladina tähestikust (A, B, C jne).
Klahv (muusika)

Klahv on muusikainstrumendi ja mängija liides, mille täpne funktsioon sõltub instrumendist:
2007. aasta rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused

2007. aasta rannavõrkpalli maailmameistrivõistlused toimusid 24.–28. juulil 2007 Gstaadis, Šveitsis. Tegemist oli kuuendate ametlike rannavõrkpalli maailmameistrivõistlustega.
Eestit esindasid meeste turniiril Kristjan Kais ja Rivo Vesik, kes kordasid oma parimat tulemust turniiril ning jäid jagama 5.–6. kohta.
Dylan Moran

Dylan William Moran (sündinud 3. november 1971) on iiri koomik, stsenarist ja näitleja. Tema tuntuim töö on Bafta auhinnaga autasustatud telesari "Black Books" (2000–2004), milles ta mängis üht peaosa.
Ta jättis 16-aastaselt kooli pooleli ja alustas 1992. aastal tööd koomikuna. 1993. aastal võitis ta Edinburghi festivalil Perrier' aasta uustulnuka auhinna.
1998. aastal mängis ta peaosa BBC komöödiasarjas "How Do You Want Me?" ja 2000. aastal lõi telesarja "Black Books". Esimese hooaja kuuest osast kirjutas Moran kolm ja kehastas kõigis tegelaskuju Bernard Black.
Moran on korduvalt käinud esinemas Eestis.
Musttähn-kuldpunnpea

Musttähn-kuldpunnpea on päevaliblikas, kes kuulub punnpealaste sugukonda.
Leviala.
Musttähn-kuldpunnpea levib nii Põhja-Euroopas kui ka Põhja- ja Ida-Aasias. Arvukamalt leidub seda liiki Soomes ja Rootsis. Lendamas võib teda näha sõltuvalt asukohast maikuu lõpust juuli alguseni.
Välimus ja tunnused.
Musttähn-kuldpunnpea keha on väike ja jässakas. Liblika esitiivad on kuldkollased ning väga lühikesed, umbes 12–13 mm. Emastel liblikatel on tiibadel suured ümarad laigud, isastel väiksemad. Emaste tiibadel ei ole kollast värvi sageli näha, sest laigud katavad seda.
Elupaik.
Võrreldes teiste liblikatega, kes eelistavad looduslikke või poollooduslikke rohumaid, elab musttähn-kuldpunnpea rikkaliku alusmetsaga sega- või laialehistes lehtmetsades.[3] Valmikutele sobivad nektariallikatena õistaimed, röövikutele erinevad kõrrelised. Musttähn-kuldpunnpäid võib kohata nii kuivemates kui ka niisketes parasvöötme metsades, nad eelistavad päikesevalgust. Nende liblikatega võime kokku puutuda metsateedel, metsaservadel ja metsatukkades. Kultuurmaastikud, kus pole puid ja esineb monokultuure, ei sobi selle liigi elupaigaks.
Paljunemine.
Sagedamini esineb isasliblikaid metsaservadel ja lagendikel: nad kaitsevad oma territooriumi teiste isaste eest ja ootavad samal ajal emasliblikaid. Emased liblikad munevad muna üksikult taimelehtedele.
Toitumine.
Musttähn-kuldpunnpea röövikud toituvad enamasti kõrrelistest nagu harilik saluhein, sookastik, harilik sinihelmikas. Selliseid kõrrelisi leidub niisketes paikades. Musttähn- kuldpunnpea valmikud toituvad käärima läinud mahladest või puuviljadest.
Looduskaitse.
Elurikkuse ja Euroopa IUCN liigi andmebaasi andmetel musttähn-kuldpunnpea ei ole ohustatud liik, staatuseks on märgitud "heas seisus". Lõuna-Soomes Karjalas läbi viidud liblikaseire ja loenduse ajal 1997–1999 märgiti musttähn küllaltki arvukaks liblikaks. Eestis 2012–2014 toimunud päevaliblikate seire näitas, et päevaliblikate arv on tõusnud märkimisväärselt. Samas, eelnevatel ja järgnevatel aastatel püsis nende arvukus tavapärasel tasemel. Liblikate arvukuse või nende väljasuremise põhjuseid ei ole täpselt teada. Siiski võib arvata, et üks olulisemaid tegureid on elupaik. Lääne-Euroopas intensiivse põllumajanduse ja metsade vähenemise tõttu on viimase 30 aastaga päevaliblikate elupaiku vähenenud nt 1,5 korda. Kõige rikkalikumalt on punnpealasi metsades ning metsakooslusi peaks sellest tulenevalt ka hoidma ja säilitama.
Köögiviljapeenar

Köögiviljapeenar on väike peenar või aia osa, kus kasvatatakse köögivilju ja muid toiduks tarbitavaid taimi. Maailmas on olemas väga palju erinevaid köögivilju ja paljusid saab kasvatada ka Eestis. 
Eesmärk.
Köögiviljapeenra eesmärgiks on kasvatada värsket toitu söömiseks, jagamiseks ja müümiseks. Köögiviljade kasvatamiseks on vaja ruumi, kuid paljusid kultuure saab kasvatada ka konteinerites.
Asukoht.
Taimede kasvuks on vaja palju päikesevalgust ja ligipääsu veele. Köögiviljapeenart ei tohiks olla puudele ning suurematele põõsastele liiga lähedal, sest need konkureerivad köögiviljataimedega päikese, vee ja toitainete pärast. Eri kultuuride valgustarbimine on kohati väga erinev. Vähem päikesevalgust vajavad kultuuri, mida me kasvatame lehtede, juurte või mugulate pärast. Sellised on näiteks spinat, lehtkapsas, peet, redis. Kultuurid, mida kasvatame viljade pärast, vajavad rohkem päikesevalgust nagu näiteks tomat ja kurk. Vesi on teine oluline komponent, mida taimed rohkesti vajavad. Köögiviljad koosnevad keskmiselt 90% veest. Kastmisel peaks olema ettevaatlik, et mitte vett lehtedele pritsida, sest see võib aidata kaasa erinevate haiguste levikule.
Peenrad.
Väikeaias on soovitav kasvatada köögiviljataimi erineva suuruse ja kujuga peenardel. Peenrad võib ümbritseda puidust, metallist, tellistest või muust materjalist piiretega. Köögiviljataimede kasvatamisel väikeaias on soovitav planeerida peenrad nii, et oleks arvestatud taimede sobivus naabritega. See vähendab märgatavalt kahjurite ja haiguste levikut. Väikeaias ja rõdul kasvatatakse köögiviljataimi sageli anumates, mille sügavus võiks olla umbes 30 cm või rohkem. Anumad täidetakse köögiviljataimede kasvatamiseks sobiva kasvusubtraadiga, näiteks universaalse kasvuturbaga. Erinevad mullasegud koosnevad turbast, kompostist, liivast, savist.
Taimede valik.
Kasvatada tasuks kultuure, mida inimene ise tarbib. Eestis on enamus köögivilju hooaegsed ehk intensiivsem kasvuaeg on suvel ja sügisel, talvel taimed hukkuvad. Kevadel tasub istutada taimi, mis suudavad öökülmad üle elada. Tavaliselt istutatakse ja külvatakse enamus köögiviljadest avamaale mais, sest siis on suurem öökülmade oht möödas. Peenardeks jaotatud kasvualal on otstarbekas jälgida viljavaheldust. Kõige levinum on viljavahelduse neljaväljasüsteem, mis sobib keskmise raskusega huumusrikkale mullale. Seemnedpakkidel on külviks vajalikud vahemaad ja külviajad olemas. Ettekasvatatud taimede puhul tuleb kasvukohale istutamisel arvestada taimede täiskasvuga. Piisav õhuvahe taimede vahel aitab ära hoida haiguste levikut.
Kvartakord

Kvartakord on muusikas ainult puhastest, suurendatud või vähendatud kvartidest ehitatud akord.
Näiteks kahest puhtast kvardist koosnev akord C–F–B:
&lt;score sound="1"&gt;
\override Score.TimeSignature #'stencil = ##f
\relative c' { 
 \clef treble \time 4/4 &lt;c f bes&gt;1
&lt;/score&gt;
Vadõm Hlupjanets

Vadõm Vassõljovõtš Hlupjanets (ukraina keeles Вадим Васильович Хлуп'янець, 4. juuni 1996 – 15. november 2022) oli Ukraina balletitantsija Kiievi rahvusliku akadeemilise ooperiteateri ja Vene-Ukraina sõjas osaleja. Ta suri Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse.
Elulugu.
Hlupjanets sündis Donetskis 4. juunil 1996 ja õppis koolis nr 91 ukraina keele klassis. Pärast Donetski okupeerimist separatistlike vägede poolt kolis tema perekond oma sugulaste juurde elama Žõtomõri oblasti Narodõtski rajoonis Starõ Dorohõni külla. Alates 16. juunist 2014 oli ta Narodõtski asula hromadas sisserändaja staatuses.
Ta on lõpetanud Kiievi koreograafiakolledži. 2015. aastal liitus ta balletitantsijana Kiievi rahvuslikus akadeemilises ooperiteateris. Samuti tegeles ta spordiga, sealhulgas jalgpalli ja malega, ning osales teatri spordielus. 2017. aastal tunnistati ta Kiievi teatrimeeskondade minijalgpalliturniiri parimaks väravalööjaks. Ta veetis oma tööst vaba aja hip-hopi õppimisega.
Venemaa sissetung Ukrainasse.
Ukraina täiemahulise sissetungi alguses astus ta Ukraina relvajõududesse ning hiljem läks vabatahtlikuna rindejoonele rahvuskaardi lahinguüksuses "Svoboda Legion". Kutsungiga "Magnum" läbis ta Rubižne, Sjevjerodonetski, Lõssõtšanski ja Zaitseve.
Hlupjanets suri snaipri kuuli läbi Bahmuti lähedal 15. novembril 2022, algselt teatati tema hukkumisest 13. novembril, kuid hiljem see täpsustati.
Hüvastijätu tseremoonia toimus 24. novembril Kiievi rahvusliku akadeemilise ooperiteateri ruumides etenduse "Pall" esietenduse päeval, mille lavastas Matteo Spiazzi Itaaliast, rolli, milles Vadõm harjutas, kuid ei mänginud, (kollektiivi esimene esietendus pühendas teatri Vadõmile) Tseremoonial osales lahkunu sugulasi, kolleege ja sõjaväelasi ning hoolivaid kodanikke.
Tema säilmed maeti Žõtomõri oblasti Starõ Dorohõnõ külla.
Kunst.
Rollid teatris.
Kiievi Riikliku Akadeemilise Operetiteatri balletitantsijana osales ta järgmiste lavastustega:
Léon Bakst

Léon Bakst (vene keeles Лев Самойлович Бакст "Lev Samoilovitš Bakst"; sünninimi Лейб-Хаим Израилевич Розенберг; 8. veebruar (vkj 27. jaanuar) 1866 Hrodna, Hrodna kubermang – 27. detsember 1924 Rueil-Malmaison, Hauts-de-Seine'i departemang) oli juudi rahvusest Vene ja Prantsuse maalikunstnik, stsenograaf ja illustraator. 
Lev Rozenberg õppis vabakuulajana Keiserlikus Kunstide Akadeemias. 1889. aastal osales ta oma teostega kunstinäitusel. Näituse eel võttis endale pseudonüümiks Bakst (1903. aastal ka perekonnanimeks). Pariisis täiendas end maalikunstnike Jean-Léon Gérôme'i ja Albert Edelfelti juures. Maalimise kõrvalt tegi ta ka raamatuillustratsioone ja teatridekoratsioone. 
Pariisis.
Bakst läks teatriajalukku Sergei Djagilevi balletitrupi Ballets Russes lavastuste "Kleopatra" (1909); "Karneval", "Šeherezade" ja "Tulilind" (1910); "Narcissus" ja "Le Spectre de la rose" (1911), "Fauni pärastlõuna" ning "Daphnis ja Chloé" (1912) lavastuskunstnikuna. Tema loodud dekoratsioonid ja kostüümid tekitasid tõelist furoori ning avaldasid mõju ka moemaailmale. Baksti stiliseeringud, iidsete ja idamaiste motiivide loov ümbermõtestamine lõi Euroopas moe turbanitele, kottpükstele, kimonotele ning pärsia tikanditele ja ornamentikale.
Teatris töötas Bakst kuni surmani. 1924. aastal oli ta Opéra Garnier' peastsenograaf.
Tremolo

Tremolo, lühendina trem. (itaalia keeles "tremolo", "tremolando", väristades) on muusikas värisemist meenutav artikulatsioon, mis
Lauri Räpp

Lauri Räpp (sündinud 9. mail 1977) on eesti turundusspetsialist ja kirjanik.
Ta on lõpetanud 2019. aastal Tartu Ülikooli ärijuhtimise erialal ning saanud magistrikraadi turunduse alal. 2011. aastal asutas ta ettevõtte EstNet Trading OÜ.
Räpil on ilmunud kaheksa raamatut. 
Ta on kirjutanud laulusõnu näiteks Tanel Padari, Jüri Pootsmanni, Ant Nurhani, Liina Saare ja Jaagup Tuisu repertuaari jõudnud lugudele. Tema luuletusi on viisistanud näiteks Mikk Tammepõld ja Tõnu Timm; ka Karin Tuule naiskoorile ja keelpilliorkestrile loodud tsükli "Rännak" sõnade autor on Lauri Räpp. Räpi luuletus "Las ma olen" on Elleri tütarlastekoori 2024. aastal ilmunud plaadi nimilugu, mille on samuti viisistanud helilooja Karin Tuul.
2022. aastal esietendus Miksteatris Lauri Räpi lastenäidend "Marakratt ja kesköine raamatukogu" (lavastaja Kristo Toots).
2024. aastal esietendus Lehmja tammikus muusikal "Rasmus ja Maria", mille libretistid on Lauri Räpp ja Erki Aule ning lavastaja Erki Aule.
Räpp on Tartu Linnamuuseumi näituse „Meie Tartu" üks sisuloojatest.
Ta kandis Kultuuripealinn Tartu 2024 kultuurisaadiku nimetust ja on Tartu Rotary Klubi liige.
Koillismaa piirkond

Koillismaa piirkond on majanduspiirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Majanduspiirkonda kuuluvad kaks valda:
Majanduspiirkond on nime saanud laiemalt Koillismaa piirkonnalt, kuhu lisaks Kuusamole ja Taivalkoski vallale kuuluvad Posio vald ja Pudasjärvi linn ning mõnedel andmetel ka Ranua vald ja Ylikiiminki (liideti 2009. aastal Ouluga). Esimest korda kasutas seda nime 1950. aastal ajalehe Koillissanomat asutaja Reino Rinne, nime populariseeris 1960. aastatel Kalle Päätalo.
Nivala-Haapajärvi piirkond

Nivala-Haapajärvi piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Oulu piirkond

Oulu piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Oulunkaari piirkond

Oulunkaari piirkond on majanduspiirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Raahe piirkond

Raahe piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Gosnay

Gosnay on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusküla asub umbes 3,2 km Béthune'ist edelas ja 40 km Lille'ist edelas, teede D181 ja N41 ristumiskoha ümbruses. Autoroute A26 liiklussõlm 6 asub umbes 800 m idas.
Haapavesi-Siikalatva piirkond

Haapavesi-Siikalatva piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Ylivieska piirkond

Ylivieska piirkond on piirkond Soomes Põhja-Pohjanmaa maakonnas.
Kajaani piirkond

Kajaani piirkond on piirkond Soomes Kainuu maakonnas.
Kehys-Kainuu piirkond

Kehys-Kainuu piirkond on majanduspiirkond Soomes Kainuu maakonnas.
Kesk-Karjala piirkond

Kesk-Karjala piirkond on majanduspiirkond Soomes Põhja-Karjala maakonnas.
Guarbecque

Guarbecque (pikardi: "Guérbécque"; lääneflaami: "Gaverbeke") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Kergetööstus- ja põllumajandusküla asub u. 14 km Béthune'ist põhjas ja 45 km Lille'ist läänes, teede D186 ja D187 ristumiskoha ümbruses. "Canal d'Aire" ja Guarbecque'i oja voolavad läbi valla.
Joensuu piirkond

Joensuu piirkond on piirkond Soomes Põhja-Karjala maakonnas.
Mediant

Mediant (ladina keeles "medius", keskmine), ka ülemine mediant on muusikas duur- või moll-helilaadi III aste, mille funktsioon on olla vaheastmeks I astme (toonika) ja V astme (dominandi) vahel. 
Rousseau kirjutab oma muusikaentsüklopeedias "Dictionnaire de musique" (1768), et mediant "määrab helilaadi", kuna intervall, mis seob medianti toonikaga, suur või väike terts, määrab, kas helilaad on duur või moll.
Haillicourt

Haillicourt on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusvald asub u. 9,7 km Béthune'ist lõunas ja 51 km Lille'ist edelas, teede D188 ja D86 ristumiskoha ümbruses.
Oleksi Vadaturski

Oleksiy Opanasovõtš Vadaturski (ukraina keeles Олексій Опанасович Вадатурський; 8. september 1947 – 31. juuli 2022) oli Ukraina põllumajandus- ja teraviljalogistika ärimees ning Ukraina suurima teraviljalogistika ettevõtte Nibulon asutaja. Ta oli üks jõukamaid ukrainlasi.
Osalemine Vene-Ukraina sõjas.
2014. aastal, pärast Venemaa poolt Krimmi annekteerimist ja separatistide toetamist Donbassi piirkondades, rahastas Vadaturski 2000-pealist maakaitseväge armee sõidukitega. 2018. aastal sai temast üks 322-st Venemaa musta nimekirja kantud ukrainlasest. Pärast 2022. aasta Venemaa sissetungi, teraviljaekspordi blokaadi ja 22. juulil sõlmitud teraviljaekspordi lepingut töötasid Vadaturskyi ja tema ettevõtted välja lahendusi, kuidas taastada Ukraina vilja normaalne vool välisriikidesse.
Surm.
Vadaturski tapeti koos oma naisega 31. juuli varahommikul Venemaa raketirünnakutes Mõkolajivi linnale. Seitse või kaheksa Vene raketti tabasid tema maja Zavodski rajoonis, tekitades tugevaid kahtlusi, et Venemaa võttis Vadaturskyi tahtlikult sihikule ja mõrvati, et mõjutada Ukraina põllukultuuride eksporditööstust. Ukraina teatas, et Vadaturskyi tapnud rakett kuulus S-300 rakettide seeriasse. Ukraina presidendi Volodõmõr Zelenskõi nõunik Mõhhailo Podoljak nimetas raketirünnakut "[...] riigi ühe olulisema põllumajandusettevõtja ettekavatsetud mõrvaks". Rünnak toimus siis, kui esimene viljasaadetis valmistus 1. augustil Ukrainast lahkuma. 12. augustil Kiievi katedraalis toimunud õigeusklikul Vadaturski matusel osales mitusada inimest, sealhulgas Mõkolajivi linnapea Oleksandr Senkevitš.
Tema poeg on Andri Vadaturski, kes on kuulunud Ukraina Ülemraada VIII koosseisu ja on Nibuloni juhataja. Ta on abielus ja tal oli kolm last.
Netoväärtus.
2021. aastal hindas Forbes Vadaturski varade netoväärtuseks 430 miljonit dollarit ja nimetas teda rikkuselt 24. Ukraina inimeseks.
Tunnustus.
Vadaturskile anti 2007. aastal Ukraina kangelase autasu, mis on riigi kõrgeim autasu rolli eest Ukraina põllumajandustööstuse arendamisel. Vadaturski oli tuntud kui mittekorrumpeeruv ja Euroopa-meelne.
Asur

Asur (inglise keeles "tenant") on ükskõik milline mitmest kliendist, keda teenindatakse rakenduse ühe ja sama eksemplari kaudu.
Vastupidav arvuti

Vastupidav arvuti (ingl "rugged computer" või "ruggedized computer") on süle-, tahvel- või pihuarvuti, mis on spetsiaalselt loodud töökindlaks tööks karmides keskkondades ja tingimustes, nagu märjad või tolmused tingimused, äärmuslikud temperatuurid, tugev vibratsioon ning võimalik kokkupuude põrutusega. Vastupidavaid arvuteid kasutatakse sageli tööstuslike, sõjaliste ja välioperatsioonide puhul, kus tavalised arvutid on rikke suhtes vastuvõtlikumad.
Disain.
Vastupidavad arvutid on ehitatud vastu pidama karmides keskkondades kaasates erinevaid kaitsvaid disainifunktsioone. Peamisteks disainielementideks on:
Tüübid.
Vastupidavaid arvuteid on erinevat tüüpi erinevateks rakendusteks ja vajaduste rahuldamiseks. Enam levinud on süle-, tahvel- ning pihuarvutid.
Sülearvutid.
Vastupidavad sülearvutid on loodud töötama tolmustes või niisketes keskkondades ja tingimustes. Need arvutid on paksema ja tugevama korpusega kui tavalisel sülearvutil ning neid kasutatakse peamiselt tööstus-, ehitus- ja sõjalistel eesmärkidel. Konstrueeritud olemaks mobiilsed, vibratsiooni-, põrutus-, kukkumis- ja tolmu ning veekindlad, kuid vastavad ka muudele olulistele nõuetele, nagu kõrge jõudlus ja valitsuse tasemel turvalisus. Sülearvutid on varustatud nii praeguste kui ka pärand-I/O-portidega, sealhulgas jada-, ExpressCard-, PCMCIA-, VGA- ja muude väliskeskkondades tavaliselt kasutatavate portidega. Vastupidavuse tasemed ei ole standardiseeritud, kuid neid mõõdetakse erinevate sertifikaatidega, nagu MIL-STD-810, IP või ATEX.
Tahvelarvutid.
Vastupidavad tahvelarvutid võivad olla pooleldi vastupidavad või täielikult vastupidavad. Pooleldi vastupidaval tahvelarvutil võib olla kaitseümbris või vihmakindel korpus, samas täielikult vastupidavad tahvelarvutid on konstrueeritud töötama äärmuslikes temperatuurides ja muudes karmides tingimustes. Täielikult vastupidavad tahvelarvutid on tolmu- ja veekindlad ning loodud vastu pidama kukkumistele, põrutustele ja vibratsioonile. Tahvelarvutil on sisemine pooljuhtketas ja sellel pole liikuvaid osi. Erinevalt paljudest sülearvutitest ei vaja enamik tahvelarvuteid ventilaatorit, parandades nende tolmu- ja veekindlust. Vastupidavuse taset mõõdetakse erinevate sertifikaatidega, nagu IP, MIL-STD-810 või ATEX.
Nutitelefonid.
Vastupidaval nutitelefonil on paksem ja täielikult suletud korpus, mis kaitseb seda vee, tolmu, põrutuste ja vibratsiooni eest. Vastupidavad nutitelefonid on loodud vastu pidama äärmuslikele ilmastikutingimustele ja temperatuuridele, juhuslikele vigastustele ja karmile käsitsemisele, muutes need ideaalseks välitingimustes või karmides keskkondades töötamiseks ning kasutamiseks ekstreemspordialadel, nagu purjetamine, kaljuronimine jne. Enamiku vastupidavaid nutitelefone vastavad IP68 spetsifikatsioonile Mõnedel vastupidavatel nutitelefonidel on vahetu ühenduse võimalused, NFC ja vöötkoodilugeja funktsioonid, mis sobivad kasutamiseks tööstus- ja ehituslogistikas.
Rakendused.
Vastupidavaid arvuteid kasutatakse paljudes tööstusharudes, sealhulgas:
Standardid.
Arvutite vastupidavuse määramiseks kasutatakse mitmeid standardeid. Nendeks on:
MIL-S-901 testimine viiakse läbi kahe peamise meetodiga:
AMX-10RC

AMX-10RC on Prantsusmaal valmistatud luuresoomuk.
Ajalugu.
Ettevõte GIAT tootis selle soomusluure tegemiseks. Prantsusmaa maavägi kasutas seda alates 1981. aastast. Nimetuses sisalduv RC ("Roues-Canon") tähendab ratastega kahurit.
Dmõtro Kozatskõi

Dmõtro Oleksandrovõtš Kozatskõi (ukraina keeles Дмитро Олександрович Козацький, kutsung – Orest; sündinud 11. novembril 1995 Malõnis) on Ukraina fotograaf, sõjaväelane, vanemsõdur ja Ukraina Rahvuskaardi Azovi võitleja. 
Elulugu.
2014. aastal lahkus ta Rzeszówi (Poola) Infotehnoloogia ja Juhtimise Kõrgkoolist, et saada osaliseks väärikuse revolutsioonis. Praegu õpib ta Ostrohi Akadeemia riiklikus ülikoolis.
2015. aastal liitus ta Ukraina rahvuskaardiga ja hiljem Azoviga.
2022. aasta Venemaa sissetung Ukrainasse.
Alates 2015. aastast oli ta Donetski oblastis Mariupoli kaitsja. Alates 1. märtsist 2022 hoidis ta koos teiste kolleegidega kaitset Azovstali tehases.
Aasovi pataljoni pressiteenistuse juht. 10 foto autor tehase välihaigla haavatud kolleegidest, kes lendasid ümber maailma. Üks fotodest, millel noormees satub maikuu päikese kiirte alla, kukkudes läbi kestadest läbistatud augu ettevõtte hävinud ruumidesse, kandis nime "Valgus võidab".
Plahvatuste saatel laulis ta Kalush Orchestra laulu "Stefania", mis tõi Ukrainale lauluvõistluse "Eurovisioon 2022" võidu.
20. mail 2022, enne vangi langemist, avaldas Dmõtro Kozatskõi oma Twitteris postituse: "Noh, see on kõik. Tänan sind varjupaiga eest Azovstal - minu surma ja mu elu koht. Muide, vangistuses olles jätan teile parima kvaliteediga fotod, saadan need kõikidele ajakirjandusauhindadele ja fotokonkurssidele, kui midagi võidan, on pärast avaldamist väga tore. Täname teid kõiki toetuse eest. Kohtumiseni.”.. Samal päeval teatas Ukraina parlamendi asespiiker Olena Kondratjuk, et Ukraina ülemraada saadab Dmõtro Kozatskõi fotod kõikidesse Euroopa ja maailma parlamentidesse, mis on Ukraina poolel.. Samuti avaldas filmiühendus Babylon'13 video "Mariupoli kindlus. Viimane päev Azovstalis", mille filmis Dmitrõ.
Vastuolu.
2022. aasta oktoobris lisati Kataloonia polütehnilise ülikooli Ferraté raamatukogu näitusele mitu fotot Kozatskõi fotosarjast "Valgus võidab". 13. novembril 2022 eemaldati Kozatskõi teos näituselt ja ülikool avaldas avalduse, milles öeldi, et "ei olnud teadlik autori ideoloogiast" ja et ülikool "tõrjub natsismi ja kahetseb tekkinud olukorda". Ka 13. novembril 2022 segasid teda meeleavaldajad Doc NYC-s, kus ta oli kutsutud kõneleja. Protestijad viidi sunniviisiliselt minema.
Andrei Kuzmenko

Andrei Kuzmenko (sündinud 10. novembril 1972 Bakuus) on Venemaa sõjaväelane, kindralpolkovnik (2023).
Küprose advokatuur

Küprose advokatuur on Küprose Vabariigi advokaatide kutseühing.
2023. aasta märtsi seisuga on neil üle 4500 liikme.
Küprose advokatuur loodi 1960. aastal.
Küprose Ülikool

Küprose Ülikool (kreeka keeles Πανεπιστήμιο Κύπρου "Panepistímio Kýprou", türgi keeles "Kıbrıs Üniversitesi", inglise keeles "University of Cyprus (UCY)") on ülikool Nikosias ja ühtlasi Küprose suurim ülikool. 
Ajalugu.
Ülikool asutati 1989. aastal. Esimene president oli Nelly Tsouyopoulos. Ülikooli asutamisel oli rahvusvaheliste nõustajate hulgas Briti bütsantsiuurija Robert Browning. Christopher Pissarides, kes hiljem sai Nobeli majandusauhinna, sai 2009. aastal ülikoolist audoktorikraadi.
Teaduskonnad.
Ülikoolis õpetatakse kuues teaduskonnas umbes 3500 üliõpilast kreeka ja türgi keeles.
Teaduskonnad on järgmised:
Elle Kask

Elle Kask (sündinud 1. oktoobril 1958) on Eesti jurist, kohtunik.
1977. aastal lõpetas Tallinna 20. keskkooli. 1985. aastal sai diplomi Leningradi Ülikooli õigusteaduskonnast.
1985–1993 töötas Elle Kask Tallinnas Oktoobri rajooni prokuratuuris (alates 1990 Tallinna linna prokuratuur). Algul oli ta prokuröri abi, hiljem prokurör.
5. oktoobril 1993 nimetas Vabariigi President Riigikohtu üldkogu ettepanekul Elle Kase esimese astme kohtunikuks Tallinna Halduskohtusse.
Dean Spielmann

Dean Spielmann (sündinud 26. oktoobril 1960 Luxembourgis) on Luksemburgi jurist.
1988. aastal sai ta Leuveni katoliiklikust ülikoolist litsentsiaadikraadi õigusteaduses ning jätkas õpinguid Cambridge’i ülikooli Fitzwilliami kolledžis, mille lõpetas 1990. aastal magistrikraadiga.
1989–2004 oli Spielmann Luksemburgi advokatuuri kuuluv advokaat ja töötas lisaks ülikoolis kriminaalõiguse, inimõiguste ning Euroopa Inimõiguste Kohtu menetluse õppejõuna. 1991–1997 oli ta Leuveni Katoliiklikus Ülikoolis teadustöö assistent ning aastatel 1996–2006 Luksemburgi ülikooli kaaslektor. 1997–2009 oli ta ka Nancy II ülikooli õppeülesande täitja ning aastatel 2017–2018 Pariisi riigiteaduste instituudi õppejõud.
Ta määrati 2000. aastal Luksemburgis asuva inimõiguste nõuandekomisjoni liikmeks ja sellena tegutses ta kuni 2004. aastani. Aastatel 2002–2004 oli ta ka Euroopa Liidu Advokatuuride ja Õigusliitude Nõukogu (CCBE) inimõiguste komitee ja kriminaalõiguse komitee liige ning lisaks sellele kuulus ta Euroopa Liidu põhiõiguste valdkonna sõltumatute ekspertide võrgustikku.
Spielmann nimetati 2004. aastal Strasbourgis asuva Euroopa Inimõiguste Kohtu kohtunikuks, temast sai 2011. aastal koja president, 2012. aastal selle kohtu asepresident ning 2012–2015 oli ta EIK president.
Spielmann nimetati Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunikuks 13. aprillil 2016 ja koja presidendi ülesandeid on ta täitnud alates 30. septembrist 2019.
Dean Spielmann on arvukate teoste ja artiklite autor ning mitme õigusalase perioodikaväljaande teadusnõukogu ja toimetuse liige.
Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohus

Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohus on Tšehhi Vabariigi kõrgeim kohus haldusasjades.
Ánna Markoullí

Ánna Markoullí (Άννα Μαρκουλλή, sündinud 1974 Nikosias) on Küprose jurist.
1995. aastal sai ta East Anglia Ülikoolist diplomi õigusteaduses ja 1996. aastal Bristoli ülikoolist magistrikraadi õigusteaduses.
1997. aastal võeti Markoullí Küprose advokatuuri liikmeks ning aastatel 1998–2008 töötas ta Küprose Vabariigi õigustalituse Euroopa Liidu õiguse osakonnas.
2005. aastal asus ta tööle Euroopa Ühenduste Kohtusse liikmesriigi lähetatud eksperdina analüüsi ja dokumentatsiooni direktoraadis, kus ta töötas kuni 2007. aastani. Seejärel töötas ta aastatel 2008–2016 Euroopa Komisjoni õigustalituses. 2012. aastal osales ta õigusnõunikuna Küprose Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigiks olekuga seotud töö korraldamises.
13. aprillil 2016 nimetati Ánna Markoullí Euroopa Liidu Üldkohtu kohtunikuks. Kaaskohtunikud valisid ta 30. septembril 2019 teise koja presidendiks.
Fredrik Schalin

Fredrik Schalin (sündinud 1964 Nikosias) on Rootsi jurist.
1991. aastal sai ta Stockholmi Ülikoolist diplomi õigusteaduses.
Fredrik Schalini esimene erialane ametikoht oli Södertälje esimese astme kohus, kus ta aastatel 1991–1993 töötas nõunikuna. 1994–1995 oli ta nõunik Svea apellatsioonikohtus. Aastatel 1995–1996 oli ta Gotlandi esimese astme kohtus ja Norrtälje esimese astme kohtu kohtunik ning seejärel aastatel 1996–1997 Svea apellatsioonikohtu kohtunik.
1997. aastal asus Schalin tööle Rootsi rahandusministeeriumi parlamendikomisjoni aseesimehena ning 1999. aastal nimetati ta Rootsi välisministeeriumi Euroopa asjade õigusnõunikuks.
1998. aastal asus Schalin Euroopa Kohtu teenistusse kohtunik Hans Ragnemalmi õigusnõunikuna ning aastatel 1999–2006 oli ta kohtunik Stig von Bahri õigusnõunik.
Pärast Rootsi naasmist töötas Schalin aastatel 2006–2008 juristina. 2008. aastal võeti ta Stockholmi advokatuuri liikmeks, misjärel ta töötas advokaadina. Kohtusüsteemi asus ta uuesti tööle 2009. aastal, mil temast sai Södertörni esimese astme kohtu kohtunik ja hiljem koja president. Sellel ametikohal töötas ta kuni 2016. aastani.
Schalin on samuti tegutsenud õppejõuna, olles aastatel 2006–2008 Stockholmi ülikooli lektor. Alates 2011. aastast on ta õppejõud Rootsi kohtunike akadeemias (Domstolsakademinis).
Fredrik Schalin nimetati Üldkohtu kohtunikuks 8. juunil 2016 ja seejärel 19. septembril 2022 koja presidendiks ning sellel ametikohal on ta tänase päevani.
Michal Bobek

Michal Bobek (sündinud 30. augustil 1977 Chrudimis) on Tšehhi jurist.
2011. aastast on tal doktorikraad õigusteaduses.
2015–2021 oli ta esimene jurist Tšehhi Vabariigist, kes on nimetatud Euroopa Kohtu kohtujuristiks.
2022. aastast on ta Tšehhi Vabariigi Ülemhalduskohtu kohtunik.
There are unknown unknowns

"There are unknown unknowns" (eestikeelses vabatõlkes "On olemas teadmata mitteteadmised" või "On olemas tundmatud tundmatud") on fraas repliigist, mille Ameerika Ühendriikide tollane kaitseminister Donald Rumsfeld andis pressikonverentsil esitatud küsimusele 12. veebruaril 2002.
Suurbritannia liikumine Plain English Campaign kuulutas Rumsfeldi repliigi 2003. aasta "Foot in Mouth" auhinna laureaadiks. Auhinda antakse igal aastal kõige hämmastavamatele ja seletamatutele avaliku elu tegelaste väljaütlemistele.
PM-43

120-mm polgu miinipilduja mudel 1943 (PM-43) oli 120 mm Nõukogude Liidu Punaarmee relvastuses olnud miinipilduja. 
Miinipilduja mudel 1943 (PM-43) oli Nõukogude miinipilduja PM-38 edasiarendusmudel.
Lõuna-Eesti Postimees

Lõuna-Eesti Postimees on Eesti ajaleht.
Ajaleht ilmub selle nime all alates aastast 2017, sagedusega kolm korda nädalas. 
Lõuna-Eesti Postimehele eelnes 110 aasta jooksul Valgas ilmunud ajaleht paljude erinevate nimedega. Nimevahetuse puhul kirjutas 2017. aastal Sirli Homuha, lehe peatoimetaja:
"5. novembril saanuks järjest Valgamaalase nime all ilmumisest 29 aastat. Eelnevalt ilmus leht 26 aastat Kommunisti nime all, enne seda 10 aastat Valga Kommunisti, kaks aastat Valga Bolševiku ja kuus aastat vahepeal Valgamaalase nimega. Veelgi varem on ajaleht kandnud veel Valga Teataja, Valga Enamlase, Lõuna-Eesti ja Rajalase nime, päris algusaegadel aga Kodumaa Uudiste ja Sõna nime."
John Carr

John Carr (perekonnanimi ka Karr; mai 1849 (ristimine 20. mai 1849) Preston, Lancashire, Inglismaa – 22. mai (vkj) / 4. juuni 1911 Tallinn) oli Eesti ettevõtja.
Ta töötas Inglismaal puuvillatööstuse juhina.
1878. aastast oli ta Kreenholmi manufaktuuri direktori asetäitja ja 1892. aastast tehniline direktor. 
Ta kolis 1899. aastal Tallinna, kus hakkas juhtima Balti puuvillavabrikut ja köievabrikut.
Ta suri Tallinnas oma kodus (vabrikute direktori elamus) ja maeti 7. juunil (25. mail vkj) 1911 Tallinna Kopli kalmistule.
Oskar Punga

Oskar Punga (sündinud 26. mail 1994) on eesti näitleja. 
Ta lõpetas 2013. aastal Vanalinna Hariduskolleegiumi ja seejärel 2020. aastal Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikooli 29. lennu näitlejana. Sama aasta suvest alates töötab ta Ugala teatris.
2B11 Sani

2B11 Sani on 120 mm Nõukogude Liidu ja Venemaa relvastuses olev miinipilduja. GRAU indeks 2B11.
Neelupõletik

Neelupõletik e kurgupõletik e farüngiit, on neelu limaskesta äge põletik. 
Neelupõletik on Eesti külmas kliimas üks kõige sagedamini levinumaid põhjuseid arsti juurde pöördumiseks. Haigus esineb igas vanuses inimestel, põhiliselt külmadel aastaaegadel. Kurgupõletikku tuleb eristada angiinist e kurgumandlite põletikust, kuna kaebused on mõlema haiguse korral väga sarnased. Äge neelupõletik on üldine neelu limaskesta põletik ja võib esineda ka siis, kui mandlid on ära opereeritud. Tavaliselt kestab farüngiit 5-10 päeva.
Ägedat neelupõletikku põhjustab kõige sagedamini viirus, aga vahel võivad tekitajateks olla bakterid. Bakterid ja viirused tekitajad levivad õhu kaudu ja satuvad sissehingamisel neelu limaskestale, põhjustades seal põletiku. 
Ägeda neelupõletiku korral esinevad üldsümptonid nagu palavik, peavalu, lihasevalud, väsimus ja isutus. Üldsümptomid on iseloomulikud peaaegu kõikidele ägedatele põletikkudele. Lisaks esineb veel kurguvalu ja valulikkus neelamisel. Sageli kaasneb ka nohu ja köha, mis viitab just viiruslikule põletikule. Kaela lümfisõlmed võivad olla suurenenud ja valulikud, mis on tingitud sellest, et inimese immuunsüsteem võitleb põletiku tekitajaga. 
Põhiline diagnoosimise meetod on vaatlus, mille käigus vaadeldakse neelu, surudes spaatliga keel kergelt alla. Kurgulima külv näitab, millised mikroobid kasvavad neelus. See uuring võidakse teha sellisel juhul, kui tekib kahtlus, et põletiku tekitajaks on hoopis bakter.
Kuna põhiliselt on põletiku tekitajateks viirused, on vajalik vaid üldine toetav ja sümptomaatiline ravi: piisav puhkamine ja palaviku alandamine, vajadusel võtta ka paratsetamooli. Neelu valu leevendavad paikselt kasutatavad aerosoolid, näiteks Hexorali sprei, taruvaigu ja saialille aerosool ja soojad joogid. Tablettravi antibiootikumidega osutub vajalikuks sellisel juhul, kui tegemist on bakteriaalse põletikuga. Esmavaliku ravimiks on penitsilliin või amoksitsilliin. Ravikuur kestab 7–10 päeva.
Prima ballerina assoluta

Prima ballerina assoluta (itaalia keelest 'absoluutne esibaleriin') on nimetus, mida on antud kõige väljapaistvamatele balletitantsijannadele. See on haruldane auavaldus, mis on traditsiooniliselt antav ainult oma põlvkonna kõige erakordsematele tantsijatele. 
Algselt inspireeritud vararomantilise balleti itaalia ballettmeistritest, mis sõna otseses mõttes tähendas absoluutset esibaleriini, anti aunimetus priimabaleriinile, keda peeti erakordselt talendikaks ja kelle taset peeti teiste juhtivate baleriinide omast kõrgemaks. 
Tänapäeval kasutatakse seda austavat nimetust väga harva ja hiljutised sedalaadi auavaldused on olnud tavaliselt sümboolsed, kas tunnustuseks mainekale rahvusvahelisele karjäärile või erakordse teenistuse eest konkreetsele balletikollektiivile. Puuduvad universaalsed protseduurireeglid selle nimetuse määramiseks. Tavaliselt annab sellise nimetuse balletikollektiiv, kuid mõnele tantsijatarile on valitsus või riigipea selle nimetuse ametlikult heaks kiitnud, mõnikord pigem poliitilistel kui kunstilistel põhjustel.
Esimesed sedalaadi auavaldused.
Esimene, kellele nimetus "prima ballerina assoluta" anti, oli itaalia baleriin Pierina Legnani, kes lepingu alusel töötas Peterburis Maria teatris. Ballettmeister Marius Petipa pidas Legnanit Euroopa parimaks tantsijaks. 
Vaatamata Maria teatri baleriini Matilda Kšessinskaja suurele andekusele tantsijana, võlgnes ta suure osa oma karjääri edukusest Vene keiserlikule õukonnale. Pärast seda, kui Petipa andis nimetuse "prima ballerina assoluta" Pierina Legnanile, muutus Kšessinskaja oma Itaalia kolleegi suhtes veelgi kiivamaks ja nördinumaks, sest pidas ennast keiserliku balleti tipuks. Kui Petipa talle "assoluta"'-kategooriat ei andnud, pöördus Kšessinskaja kaebusega keiserliku õukonna ministeeriumi poole, kus tema kaebus rahuldati. 1896. aastal sai ta teisena nimetuse "prima ballerina assoluta".
Eesti baleriinidest.
Lea Tormis kirjutas 1967. aastal, et "Tiiu Randviirust on saanud baleriin selle sõna parimas tähenduses – "ballerina assoluta", kui tarvitada itaalia terminit. Tema loominguga on eesti ballett jõudnud maailmatasemeni".
Salvkaev

Salvkaev ehk šahtkaev on veehaare, mis rajatakse maapinda, käsitsi labidaga kaevates või ekskavaatoriga. Tavaliselt on salvkaevu sügavus 5–10 meetrit, kuigi mõned kaevud võivad olla ka sügavamad. Salvkaevu läbimõõt on umbes meeter. Salvkaevu rajamiseks kasutatakse selleks ettenähtud masinaid (nt traktor või kopp) ja ehitusmaterjalidena võib kasutada raudkive, betoonrõngaid või muud.
Salvkaevu asukoht.
Salvkaev rajatakse sobivasse asukohta, kus on vett hästi juhtiv pinnas. Näiteks liivasele või kruusasele maapinnale, et tagada veekihi kättesaadavus. Maapinna kalle on oluline ning ideaalne asukoht oleks nõlva alaosa, kus põhjavesi on maapinna lähedal. Kaevu põhi rajatakse sügavamale, kui on kuiva aastaaja madalaim veetase. Kaevu ei tohi rajada kohta, kus on saaste tekkimisoht: reoveesüsteemid, kuivkäimlad või sõnnikuhoidlad.
Salvkaevu ehitus.
Salvkaevu ehitusmaterjalideks kasutatakse või betoonrõngaid. Varem on kasutatud ka raudkive või telliseid. Salvkaevu nõueteks kehtestatakse määrus ehitusseadustiku § 35 lõike 6, § 43 lõike 5, § 47 lõike 7 ja § 126 lõike 6 alusel. Selles määruses on antud nõuded salvkaevu rajamise, ümberehitamise ja lammutamise kohta.
Ajalugu.
Salvkaevude ajalugu on pikk, ulatudes 7000 – 10 000 aastat tagasi, kui ehitati esimesed kaevud põldude lähedal asuvatesse küladesse. Vanim teadaolev salvkaev on avastatud Atlit Yami asulas Iisraelis.
Kõige sügavam ja suurem salvkaev Woodingdean asub Inglismaal. See on käsitsi ehitatud aastatel 1858–1862 ja on 380 meetrit sügav.
Jarmak

Oleksandr Jarmak (ukraina keeles Олександр Валентинович Ярмак, sündinud 24. oktoobril 1991) on Ukraina hiphop muusik. Jarmak esitab laule nii vene kui ukraina keeles. Tema laulude teemad ulatuvad huumorist ja armastusest sotsiaalse ebaõigluseni. Jarmak on ilmunud ka sarjas "Yak hartuvavsya Style".
Karjäär.
2011. aasta suvel alustas Oleksandr oma lugude avaldamist sotsiaalvõrgustikus VKontakte. Hiljem avaldati need ka YouTube'is. Sama aasta detsembris avaldas ta oma esimese muusikavideo, mis sai ühe õhtuga üle 50 000 vaatamise ja kahe nädala jooksul miljon vaatamist. 2012. aasta jooksul esitles Jarmak veel mitu edukat muusikavideot ja täispikka albumit. 2013. aastal toetas muusik proteste Pavlitšenko õiguste kaitseks ja kirjutas sellel teemal loo "Vabadus olla õiglane".
Tähelepanu pööras Oleksandr ka otse esinemistele, külastades mitmeid Ukraina linnu.
2013. aastal tõusis laulu "Serdze pazana" muusikavideo YouTube'is vaadatavuse poolest kõigi venekeelsete artistide seas esimeseks, lisaks nimetas portaal "New Rap" muusikavideo aasta videoks. Samal aastal esitleti artisti teist albumit.
26. oktoobril 2013 käivitas telekanal NLO 24-osalise komöödia "Yak hartuvavsya Style", mis näitab Oleksandr Jarmaki elu ja arengut. 24. oktoobril 2014 ilmus sarja teine hooaeg.
Jarmak osales Euromaidani sündmustes ja vastasseisudes Hruševskõi tänaval. 2014. aasta veebruaris avaldas ta koos MC TOF-iga (Andri Tofetskõi) muusikavideo "22", mis ühendas edukalt patriootlikud laulusõnad ja hiphopi. Selle video jaoks kogus Jarmak Euromaidani sündmuste dokumentaalvideoid ja monteeris neid. Laul sai populaarseks ja laialt tuntuks.
21. märtsil 2015 esitleti sotsiaalvõrgustikes kolmandat stuudioalbumit "Made in UA".
7. aprillil 2017 andis ta välja oma neljanda albumi "Restart", mis sisaldas 16 lugu, eelkõige esimest ukrainakeelset laulu "Tvoi snõ".
11. novembril 2017 tähistas Jarmak oma viit tegevusaastat, tehes esimese suure "show" Kiievi ühel suurimal kontserdiareenil STEREOPLAZA.
6. detsembril 2018, Ukraina relvajõudude päeval, avaldasid Jarmak ja Ukraina lauljatar Svitlana Tarabarova loo "Voin", mis oli pühendatud Ukraina sõjaväele.
22. augustil 2021 avaldas ta video loole "Potriben žõvõm", mis on pühendatud Ukraina elavatele legendidele. Osalesid Serhi Žadan, Jevheni Janovõtš, Denõss Bihus, Oleksandr Položõnskõi, Oleh Mõhhailjuta (Fahot), Oleksandr Sõdorenko (Fozzy), Svitlana Tarabarova, Valeri Markus, Vitali Deineha, Maksõm Jermohhin, Žan Belenjuk ja Denõss Berintšjuk.
2022. aasta Venemaa sissetungi ajal Ukrainasse liitus Jarmak Ukraina maakaitsejõududega, mis on osa Ukraina relvajõududest.
2B14 Podnos

2B14 Podnos on 82 mm Nõukogude Liidu ja Venemaa relvastuses olev miinipilduja. GRAU indeks 2B14.
2B9 Vassiljok

2B9 Vassiljok on Nõukogude Liidu ja Venemaa relvastuses olev 82 mm automaatmiinipilduja. GRAU indeks 2B9.
Zimmermann

Zimmermann on perekonnanimi:
Zimmermann võib tähendada ka:
Donetski akadeemiline piirkondlik draamateater

Donetski akadeemiline piirkondlik draamateater (ukraina keeles Донецький академічний обласний драматичний театр) oli teater Lõuna-Ukrainas Mariupolis. Kaasaegne teater ehitati 1960. aastal endise Maarja-Magdaleena kiriku ligikaudsesse asukohta. Teater hävis suures osas Venemaa õhurünnakutes 16. märtsil 2022, mille tagajärjel hukkus umbes 600 teatris varjunud tsiviilisikut.
Teater oli enne akadeemilise staatuse andmist 2007. aasta novembris tuntud kui Donetski piirkondlik draamateater.
Kõikehõlmav ja Progressiivne Leping Vaikse Ookeani Üleseks Partnerluseks

Kõikehõlmav ja Progressiivne Leping Vaikse Ookeani Üleseks Partnerluseks (inglise "Comprehensive and Progressive Agreement for Trans-Pacific Partnership"), eesti keeles tuntud ka oma ingliskeelse lühendi CPTPP järgi ning oma eelkäija järgi kui Vaikse ookeani vabakaubandusleping, on rahvusvaheline majandusblokk India ja Vaikse ookeani piirkonnas. Lepe sõlmiti 2018. aasta märtsis 11 riigi vahel: Austraalia, Brunei, Kanada, Tšiili, Jaapan, Malaisia, Mehhiko, Uus-Meremaa, Peruu, Singapur ja Vietnam. Vabakaubanduslepingu eesmärk on vähendada kaubandustariife liitunute vahel ning see sisaldab lubadust kaotada või vähendada kaubandustasusid 95 protsendi ulatuses. Praeguseks moodustab blokk turu, mis hõlmab pool miljardit elanikku ja 13,5 protsenti maailma majandusest. 
Ajalugu.
Algatus luua Vaikse ookeani vahekaubandusleping (tuntud lühendina TTP) tuli kõigepealt Ameerika Ühendriikide presidendi Barack Obama valitsuse initsiatiivil, sihiga haarata maailmakaubanduses initsiatiiv ja tagada, et Hiina asemel kirjutavad 21. sajandi kaubandusreeglid Ameerika Ühendriigid ja tema liitlased Vaikse ookeani piirkonnas. Leping oli sisuliselt valmis, kuid polnud veel käivitunud, kui järgmine president Trump oma esimesel tööpäeval 2017. aasta jaanuaril allkirjastas USA TPP-st väljaviimise määruse. 
Pärast USA lahkumist leppest muutsid ülejäänud riigid lepet ning uues leppes peatati muudatuste rakendamine 22 valdkonnas, mille seas oli intellektuaalne omand ja maksumaksja subsideeritud ravimid. 8. märtsil 2018 kogunesid ülejäänud üksteist liikmesriiki ja allkirjastasid muudetud Vaikse ookeani ülese kaubandusleppe. Osades riikides jõustus kaubanduslepe kohe, kuid Tšiilis alles 2023. aasta alguses ning Bruneis pole see veel jõustunud.
Vabakaubanduslepinguga on pärast selle loomist avaldanud soovi liituda mitmed riigid, sealhulgas Suurbritannia, Hiina Rahvavabariik, Taiwan jt.
Võrguprotsessor

Võrguprotsessor on integraallülitus (ingl k integrated circuit), mille põhifunktsionaalsus on suunatud võrgutoimingute töötlemisele. See kuulub rakenduspõhiste integraallülituste hulka (ingl k Application-specific integrated circuit, lühend ASIC).
Võrguprotsessorid on suures osas erinevad arvuti üldise otstarbega protsessoritest, mida kasutatakse laialdaselt erinevates elektroonikaseadmetes. Võrguseadmetes on võrguprotsessor arvuti emaplaadiprotsessori analoog.
Enamasti on võrguprotsessori puhul tegemist tarkvaraliselt programmeeritava seadmega, mida on optimeeritud andmepakettide töötlemiseksSellist funktsionaalsust on vaja anmepakette töötlevas seadmes, mis peab suutma kiiresti andmeid vastu võtta ja edastada. Võrguprotsessorid on kasutusel erinevates võrguseadmetes, näiteks ruuterites ja kommutaatorites. 
Üldine funktsionaalsus.
Andmepakettide töötlemiseks tavakasutuses on võrguprotsessoritel teatud lisaomadused või funktsioonid. Nende hulgas on:
Ajalugu.
Võrguprotsessoritest on arenenud integraallülitused, millel on spetsiifilised omadused. Esimesed võrguprotsessorii
Tänapäevastes telekommunikatsiooni võrkudes edastatakse informatsiooni (näiteks tekst, audio, video ja muud andmed) andmepakettidena, mis erinevad varasemtatest telekommunikatsiooni meetoditest, milles informatsioon edastati analoogsignaalidena (näiteks analoograadio, telefoniliinid). Andmepakettide töötlemise vajadusest tulenevalt on välja arendatud elektriskeemid, mis on optimeeritud selles vormis pakettandmete töötlemisele. Võrguprotsessoritel on spetsiifilised omadused või eristuv arhitektuur selleks, et võimaldada, parandada ja optimeerida andmepakettide töötlemist, mida kasutatakse informatsiooni edastamiseks arvutivõrgus.
Võrguprotsessorite arengu tulemusena on nende tänapäevased elektriskeemid keerukuselt võrreldavad emaplaadiprotsessorite omadega.
Võrguprotsessorid on kasutusel mitmetes võrguseadmetes, mille hulka kuuluvad:
Ümberkonfigureeritavad vastetabelid.
Ümberkonfigureeritavad vastetabeleid (ingl k reconfigurable match-tables) tutvustati esimest korda aastal 2013. Nende eesmärk on lubada kommutaatoritel suurel kiirusel andmeid töödelda, säilitades samas paindlikkuse võrguprotokolli osas, mida kasutatakse. 
Arhitektuur.
Selleks, et tulla toime suure andmehulgaga, kasutatakse mitmeid arhitektuurilisi paradigmasid.
Rakendused.
Tavapärases kasutuses määrab tarkvaraprogramm rakenduse ja ülesanded, mida on vaja täita. Selle tulemusena täidab füüsiline seadeldis programmiga ette nähtud ülesandeid või osutab kindlat teenust. Mõned näited rakendustest, mis on antud programmeeritavale võrguprotsessorile on:
Aivar Aleksejev

Aivar Aleksejev (sündinud 23. mail 1965) on eesti munitsipaalpoliitik.
1996. aastast töötas ta Ülenurme vallavalitsuses. Aastatel 1999–2017 oli ta ametis Ülenurme vallavanemana. 2017–2021 oli ta Kambja vallavanem. Alates 2021. aasta sügisest juhib ta Kambja vallavolikogu tööd.
25. jaanuaril 2023 toimunud Kambja Vallavolikogu hääletusel valiti Aivar Aleksejev Kambja valla aukodanikus.
Reegel

Reegel (saksa keeles "Regel") on juhis, mis on tuletatud teatud seaduspärasustest, kogemustest ja teadmistest, kehtestatud kokkuleppega ning on konkreetse valdkonna esindajate jaoks siduv.
Haisnes

Haisnes on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Endine söekaevanduslinn, nüüdne kergetööstus- ja põllumajandusvald asub u. 14 km Béthune'ist idas ja 26 km Lille'ist edelas, teede D163 ja D947 ristumiskoha ümbruses.
Ham-en-Artois

Ham-en-Artois on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub u. 14 km Béthune'ist loodes ja 45 km Lille'ist läänes, teede D91 ja D94 ristumiskoha ümbruses. Läbi valla voolab kaks väikest oja: Guarbecque ja Fauquethun.
Hermin

Hermin on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Väike põllumajandusküla asub u. 23 km Arrasist loodes, teede D72 ja D341 ristumiskoha ümbruses. Läbi valla voolab väike Hermini oja.
Hersin-Coupigny

Hersin-Coupigny (pikardi: "Hérsin-Coupigny") on vald Põhja-Prantsusmaal Pas-de-Calais' departemangus.
Põllumajandusküla asub u. 9,7 km Lensist läänes, teede D301 ja D65 ristumiskoha ümbruses.