tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Thomas Gainsborough

Thomas Gainsborough (ristitud 14. mai 1727 – 2. august 1788) oli inglise maalikunstnik.
Noorus.
Thomas Gainsborough sündis Sudburys Suffolki krahvkonnas. Tema isa oli kangur. 13-aastaselt suundus Thomas Londonisse kunsti õppima, algul graafik Hubert Gravelot' juurde, hiljem aga tuntud maalikunstniku ja illustraatori William Hogarthi käe alla.
Ipswichi periood.
1740. aastatel Gainsborough abiellus. Tal ei õnnestunud oma maastikumaale müüa ning ta otsustas portreedele spetsialiseeruda. 1752. aastal kolis ta koos naise ja kahe tütrega Ipswichi. Tema peamisteks klientideks said kohalikud kaupmehed ja maamõisnikud. Tal ei läinud hästi ning ta oli sunnitud oma naise kaasavara tagatisel laenu võtma.
Bathi periood.
1759. aastal kolis perekond Bathi. Seal õnnestus Gainsborough'l lõpuks leida jõukamaid kliente. Alates 1761. aastast hakkas ta oma teoseid Londonisse näitustele saatma ning 1769. aastast osales iga-aastastel Kuningliku Akadeemia näitustel, kus püüdis tähelepanu võita tuntud isikute portreedega. Samal aastal langes talle au kuuluda akadeemia asutajate hulka. Hiljem tema suhted akadeemiaga aga halvenesid ning alates 1773. aastast keeldus ta sealsetel näitustel osalemast.
Londoni periood.
1774. aastal kolis Gainsborough Londonisse. Alates 1777. aastast hakkas ta uuesti Kuningliku Akadeemia näitustel osalema, esitades muu hulgas tuntud isikute portreesid.
Aastal 1780 maalis ta kuningas George III ja kuninganna portree, millega pani aluse ka edaspidistele kuningakoja tellimustele. Tänu sellele suurenes ka tema mõjuvõim akadeemias, kuid 1783. aastal otsustas ta uuesti oma teosed näituselt eemaldada.
Kui õukonnakunstnik Allan Ramsay 1784. aastal suri, oli kuningas sunnitud tema järglaseks nimetama Kuningliku Akadeemia presidendi, hinnatud portreemeistri Joshua Reynoldsi. Sellest hoolimata jäi Gainsborough kuningakoja lemmikuks.
Gainsborough oli eelkõige portreemeister, kuid maalis ka palju maastikke. Erinevalt Reynoldsist, kes palju reisis, ei lahkunud Gainsborough kunagi Inglismaalt. Kõige suuremat rolli tema kujunemisel mängis Anthonis van Dyck, kelle teostega ta põhjalikult tutvus.
Ka Gainsborough portreede juures mängis maastik olulist rolli. Tema inimesed moodustasid alati loodusliku taustaga lahutamatu terviku.
Tema tuntumad maastikumaalid on "Turuvanker" ja "Kari koolmel".
Thomas Gainsborough suri Londonis 61-aastaselt vähki.
Bologoje

Bologoje [bolog'ooje] on linn Venemaa Tveri oblastis, Bologoje rajooni keskus. Asub Tverist 164 km loodes Bologoje järve ääres.
Bologoje on tekkinud 1851. aastal rajatud Bologoje raudteejaama juurde. Linnaõigused sai 1926. aastal.
Linn on raudteede sõlmpunkt.
Tähendus

Tähendus on märgiga vastavusse seatud sisu ehk märgi (sõna, lause, kõne, teksti või muu nähtuse) poolt esile kutsutud teadmine.
Tähendus on üks semiootika alusmõisteid ning ka keeleteaduse ja filosoofia mõiste. Eri distsipliinide, koolkondade ja vahel ka eri autorite lähenemine tähenduse mõistele võib olla erinev. Teaduses eristatakse tähenduse liike või sõna "tähendus" eri tähendusi.
Üldkeeles võidakse tähenduseks nimetada ka väärtust.
Ripsussid

Ripsussid ehk turbellaarid ("Turbellaria") on alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ripsusse võiks lugeda lameusse kõige paremini kirjeldavaks rühmaks. Ripsusside kehapikkus võib olla väiksem kui 1 cm ja ulatuda kuni 60 cm-ni. 
Suur osa rühmadest elab üksnes meres, vähemik ka mageveekogudes ja maismaal. 
Eesti magevetest on ripsusse leitud umbes 50 liiki. Maailmas on neid kokku umbes 3000 liiki.
Et üldiselt peetakse tänapäeval lameusside hõimkonda obsoleetseks rühmaks (selle parafüleetilisuse tõttu), siis ripsusside seltsid nagu "Acoela" ja "Nemertodermata" on klassist välja arvatud ning kuuluvad omaette, suhteliselt uude loomade hõimkonda "Acoelomorpha".
Ripsusside nimetus tuleb sellest, et nende keha kõhupoolt katavad väikesed ripsed, mille abil ussike liigub. Ripsusside keha on lülistumata. 
Enamik ripsusse on karnivoorid.
Süstemaatika.
Seltsid.
Sulgudes olevaid rühmi enam ripsusside seltsideks ei loeta.
Ainupõlvsed

Ainupõlvsed ("Monogenea", vanemais allikais ka "Monogenoidea") on mitmekesine alamate usside klass lameusside hõimkonnas. Ainupõlvsed on ektoparasiidid ehk kes nugivad peremeesorganismi kehal või väliselundeil, näiteks lõpustel. 
Ainupõlvsed on nimetuse saanud sellest, et neil ei esine põlvkondade vahetust: elu jooksul parasiteerivad nad tavaliselt ühel loomorganismil (vastandina kahepõlvsetele imiussidele ("Digenea")).
Ainupõlvsete keha on bilateraalsümmeetriline: lamendunud dorsoventraalselt. Enamik ainupõlvseid parasiteerib kaladel, vähemik ka kahepaiksetel, roomajatel jt.
Beeri seadus

Beeri seadus (ka Bouguer'-Beeri seadus, Beeri-Lamberti seadus ja Lamberti-Beeri seadus) on empiiriliselt tuletatud optika seadus, mis kirjeldab monokromaatilise valguse neeldumise määra absorbeerivas (valgust neelavas) aines (näiteks lahuses) sõltuvalt aine omadused. Selle seaduse abil saab näiteks spektroskoopiat rakendades määrata värvaine sisaldust lahuses.
Beeri seadust väljendab valem
formula_1,
kus
formula_2 on valguse neelduvus lainepikkusel formula_3;
formula_4 on esialgne valguse intensiivsus antud lainepikkusel (mõõtühik W·m−2);
formula_5: on proovi läbinud valguse intensiivsus (W·m−2);
formula_6 on igale ainele ja lainepikkusele omane konstant, mida kutsutakse molaarseks neeldumisteguriks või ekstinktsioonikoefitsiendiks (m2·mol−1);
formula_7 on neelava aine kontsentratsioon (mol·m−3);
formula_8 on optiline teepikkus (lahusekihi paksus m).
Neelduvust ja neeldumistegurit defineeritakse mõningatel juhtudel naturaallogaritmiga kümnendlogaritmi asemel.
Lambert-Beeri seadus on kasulik paljude ühendite karakteriseerimisel, aga samas ei ole universaalselt rakendatav kõikide ainete jaoks. Palju keerulisem kontsentratsiooni ja neeldumisteguri vaheline sõltuvus võib esineda näiteks väga suurte, keeruliste orgaaniliste molekulide (nt ksülenool oranž, toluüleen punane) korral.
Ajalugu.
Prantsuse teadlane Pierre Bouguer formuleeris 1729. a absorbeerivat ainet läbiva valguse intensiivsuse nõrgenemise seaduspärasuse, mida kirjeldas üksikasjalikult Saksa füüsik Heinrich Lambert 1760. a. Saksa füüsik August Beer täiendas eksperimentaalselt seadust absorbendi kontsentratsiooni osas 1852. a.
Araabia numbrid

Araabia numbrid on numbrid 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9 ja 0.
Araabia numbrid on tegelikult pärit Indiast, kuna araabia numbriteks nimetatakse umbkaudu 13. sajandil (mõnede väidete kohaselt 16. sajandil) Araabiast Euroopasse imporditud, aga enne seda Indias kasutusel olnud numbreid.
India matemaatikud leiutasid süsteemi 1. ja 4. sajandi vahel ja araabia matemaatikud võtsid selle omaks 9. sajandil. Uue positsioonilise kümnendsüsteemi populariseerimisel olid olulised pärslase Muḩammad ibn Mūsā al-Khwārizmī raamat "India numbritega arvutamisest" (825) ja Abū al-Kindī raamat "India numbrite kasutamise kohta" (830). Hiljem levis süsteem kõrgkeskaegses Euroopas.
Euroopas olid esimesed araabia numbrite kasutajad juudi kaupmehed, teiste allikate põhjal itaalia kaupmehed. Järgmine numbrite populariseerija või vähemalt kasutaja oli prantsuse päritolu matemaatikust paavst Silvester II (999–1003). Hiljem kasutati araabia numbreid veel tõenäoliselt normannide Roger I õukonnas Sitsiilias. 1154. aastal lasi Roger II araabia kartograafil Muḩammad al-Idrīsīl koostada maailmakaardi. Al-Idrīs koostas ka rändajatele mõeldud "Rogeri raamatu", kuhu pani kirja olulist teavet erinevate maade, teede, ajaloo ja etnograafia kohta. Araabia numbrite importijaks peetakse ka tänapäeva Alžeerias elanud itaallast, Firenze matemaatikut Leonardo Fibonaccit (u 1170 – u 1250), kes kirjutas 1202. aastal õpiku "Liber Abaci", kus ta propageeris uute numbrite kasutuselevõtmist. Ta tõi Itaaliasse kaasa araabia suguharu mairebide numbrid (Gobari tsifrid) ja tutvustas neid Euroopa kaupmeestele. Algul piirati uute numbrite kasutamist kaubatehingute sooritamisel, sest araabia numbrid võimaldasid mugavat paberil arvutamist, mis tekitas umbusaldust, sest arvutamine polnud visuaalselt jälgitav. Et kirjutamis- ja lugemisoskus levis laiemalt alles 13. sajandil, siis ei äratanud paberil arvutamine usaldust. Rooma numbritega opereeriti tavaliselt arvutuslaua abil, sest nendega oli paberil arvutamine ebamugav ja aeganõudev. Üldisemalt tulid araabia numbrid Euroopas kasutusele alles 15. sajandil, kui Johannes Gutenberg leiutas trükipressi.
Numbrite kuju sõltus kirjastiilist; Villu Tootsi järgi tuleb rangelt vahet teha näiteks klassitsistliku antiikva ja egiptienni, egiptienni ja groteski numbrite stiili vahel.
Felli poni

Felli poni on Põhja-Inglismaalt pärit poni.
Sõna "fell" tähendab Põhja-Inglismaa kaljust küngast või mäenõlva, samuti soist kõnnumaad. 
Felli poni on tumeda karvaga. Suurem osa neist on musta karvkattega, kuid leidub ka kõrbe ja halle felli ponisid. Felli ponidel on paks ja kohev lakk ning saba, kõvad kabjad, mis on nii mustad, et tunduvad sinakatena. 
Poni keskmine kasv on 137 ja suurim lubatud kasv 142 cm. Poni on suhteliselt raske, kuni 450 kg.
Felli ponid on head hüppajad. Nad ei suuda küll teha nii kõrgeid hüppeid kui maailma tippklassi ponid, kuid nad on osavad. See tuleb välja murdmaastikul, mids nad pole varem läbinud ega tea täpselt, mis takistuse taga on.
Felli poni kasutatakse ratsa- ja koormahobusena. 19. sajandil kasutati Felli ponisid kaevandustes.
Felli ponil on vaba ja kerge samm. Kiire ja kerge käik muudab ratsutamise mugavaks ning kindel samm tagab ohutu liikumise murdmaastikul. Felli ponil saab ratsutada nii raskel maastikul, kus teised ponid hätta jäävad. Lisaks raskele maastikule sobib Felli poni ka raskesse kliimasse. Vastupidavuse tõttu suudab ta nädala ajaga läbida 400 km ja seetõttu on ta talvistes tingimustes suhteliselt kiire loom.
Rahuliku meele ja sobiva suuruse tõttu kasutatakse Felli ponisid hobuteraapias ja puuetega lastel lubatakse nendel ratsutada. Ponide suurus võib oluliselt erineda, mistõttu ka täiskasvanud ratsutaja jaoks saab leida sobiva poni.
Felli poni on aretatud väljasurnud Galloway ponist. Usutakse, et ta aretati Inglismaa ja Šotimaa piiril Cumbria kandis Rooma ajal, kui sisse toodud sõjahobuseid ristati kohalike keltide ponidega. Algselt olid nad pruunid, kuigi viimastel kümnenditel on kõige levinumateks saanud mustad isendid; sageduselt järgnevad pruunid, kõrvid ja hallid.
Maailmas on umbes 4000 Felli poni. Aastas sünnib juurde 300–350 poni.
Guri Schanke

Guri Schanke (sünninimi Guri Annika Schanke; sündinud 14. detsembril 1961) on norra laulja ja näitleja. Ta on esinenud mitmes muusikalis, nagu "Hüljatud" (Fantine) jm.
Ta esindas lauluga "Ven a bailar conmigo" Norrat 2007. aasta Eurovisiooni lauluvõistluse poolfinaalis Helsingis. Laul poolfinaalist edasi ei pääsenud.
Ruby (laulja)

Ruby (kodanikunimega Rania Hussein; sündinud 8. oktoober 1981, araabia keeles رانيا حسين) on Egiptuse laulja ja näitleja. Tema debüütsingel oli "Enta Aref Leih" ("Kas sa tead miks?").
Denotatsioon

Denotatsioon on esmane, otsene tähendus, annab vastusele küsimusele "mis?". See erineb konnotatsioonist kui teisesest, kaudsest tähendusest. Denotatsiooniks nimetatakse suhet leksikaalse üksuse ja igasuguse tähistatava objekti vahel. Denotatsioonid on igaüks omaette konventsionaalne norm. Võib öelda, et see on märgi otsene tähendus ehk 1. astme tähendus – kindel, stabiilne. 
J. S. Milli teooria semiootikas.
Termin on denotatiivne, kui see hõlmab definitsiooni, mis püüab mõistet ammendada, hõlmates kõiki tema laiendeid, on J. S. Milli teooria. Nii näiteks on lingvistiline ühik denotatiivne juhul, kui ta subsumeerib kõik oma esinemisjuhud.
Laiemas mõttes omistatakse denotatiivne tunnus nendele komplekssetele objektidele, mis on semiootikad, seni kui nad täidavad empirismi printsiipi (täpsemalt, ammendavuse nõuet). 
Hjemslevi teooria semiootikas.
Hjelmslevi jaoks on denotatiivne semiootika (ja vaid selle definitsiooni algetapil) selline, mille ükski plaan ei ole ise semiootika. Kui üks kahest plaanist koosneb omakorda väljendus-* ja sisu plaanist, ei saa sellist semiootikat enam vaadelda kui denotatiivset.
Selline definitsioon ei lisa midagi juurde kaheplaanilise semiootika definitsioonile (semiootika kuulsa Taani lingvisti terminoloogias). Seetõttu Hjelmslev hülgab selle denotatiivse semiootika definitsiooni täielikult, et välja pakkuda uus eristus teadusliku* ja mitteteadusliku* semiootika vahel. Ta ise selgitab seda nihet terminoloogias sellega, et oma definitsiooni rajamisel oli ta eelduseks võtnud ideaalse teksti ning postuleerinud, et seda iseloomustab strukturaalne homogeensus. Ent sellist teksti ei eksisteeri. Iga tekst kui produkt kuulub mitmesse süsteemi. Seega (a) teksti ei saa vaadelda "a priori" kui homogeenset entiteeti. Vastupidi, see on konstrueeritud vastavalt valitud kohasuse/vastavuse tasandile analüüsi* arenedes. (b) loomulik keel ei ole denotatiivne semiootika ja manifesteeritud diskursus kuulub mitmesse süsteemi (semiootika, konnotatiivsed semiootikad, mitteteaduslikud metasemiootikad jne); (c)”igapäeva keel” ei ole semiootiline kontsept. Seega ei saa seda identifitseerida denotatiivse semiootika kontseptiga, mis tervikuna võttes oleks “tähistaja”, millel oleks tähistatav, mis teeks sellest konnotatiivse semiootilise süsteemi (või konnotatsiooni keele).
Kompositsiooni vaatenurgast.
Objektid ja motiivid.
Mis objektid on pildil (denotatsioon)? 
1) Kogu pildi väli tuleb läbi analüüsida.
2) Mis on suurelt, mis väikeselt.
3) Milline on objektide omavaheline suhe, asend. 
Peirce'i triaad ja motiivid:
Ikoonid – objekt kui asi ise, näiteks lill on fotol kui lill, inimene on fotol kui inimene jne. 
Indeksid – kaudne viide objektile vari, näiteks jäljed teel jne. Sümbolid (semiootiline tähendus), näiteks asja asemel tootjafirma logo, madu kui ohu sümbol jne. Lumm, näiteks mõtteinstinktid (alateadvuse motiivid).
Jahtklubi

Jahtklubi on klubi, mille liikmete peamine harrastus on purjetamine,
olgu siis spordi või merematkamisena.
Sõna "jahtklubi" kasutatakse nii ühingu, klubihoone ja sadamarajatiste kohta.
Jahklubidel on oma lipp, mida on klubiliikmetel õigus oma jahtidel heisata.
Eesti jahtklubisid.
Eesti jahtklubisid ühendab Eesti Jahtklubide Liit.
Eestis on mitmeid jahtklubisid:
Leili Kuldkepp

Leili Kuldkepp (10. veebruar 1931 Penuja vald – 7. mai 2008 Tallinn) oli eesti ehtekunstnik ja kunstipedagoog.
Ta sündis Viljandimaal talunike perekonnas. Lõpetanud keskkooli, jätkas ta õpinguid Eesti Riiklikus Kunstiinstituudis. 
Ta töötas joonistusõpetajana Tallinna Pedagoogikaülikoolis, seejärel oli aastatel 1962–1995 ehte- ja sepakunsti õppejõud Kunstiinstituudis. 1999. aastast oli ta Eesti Kunstiakadeemia auliige.
Leili Kuldkepi tegevus oli võrdselt oluline nii tegevkunstnikuna kui ka tulevaste ehtekunstnike koolitajana. Ta oli viljakas kunstnik, kelle teostest umbes 50 on tallel Eesti Tarbekunsti- ja Disainimuuseumi kogudes. Teda loetakse Eesti ehtekunsti klassikuks.
Ühe esimese kunstnikuna hakkas ta ehete valmistamisel kasutama kohalikke mineraale, mida lihvis ise. Ta täiendas end Eesti Teaduste Akadeemias geoloog Dimitri Kaljo juures ja Jekaterinburgi kivilõiketehases Venemaal.
Sügisel 2006 toimus Tallinnas tarbekunsti- ja disainimuuseumis tema isikunäitus, kus oli välja pandud 112 teost. 
Tema loomingut on tutvustatud Barbara Cartlidge'i koostatud rahvusvahelises väljaandes "Les bijoux au XXe siècle", mis ilmus 1986. aastal Pariisis. Leili Kuldkepp on koostanud ka 650-leheküljelise autobiograafia, mis ei ole siiani veel trükis ilmunud.
Jari Litmanen

Jari Olavi Litmanen (sündinud 20. veebruaril 1971 Lahtis) on Soome endine jalgpallur, kes on Soome jalgpallikoondise läbi aegade parim väravakütt.
Litmanen on valitud üheksal korral Soome aasta jalgpalluriks.
Aastal 2004 valiti ta 100 suurima soomlase valimisel 42. kohale. Jalgpallistatistikute Assotsiatsioon AFS valis ta läbi aegade paremuselt 53. jalgpalluriks maailmas.
Klubikarjäär.
Ta on mänginud sellistes klubides nagu FC Lahti, Helsingi JK, MyPa, Ajax, Barcelona, Liverpool, Rostocki Hansa, Malmö FF ja Fulham.
Ta oli Ajaxis olles UEFA Meistrite Liiga parim väravakütt hooajal 1994–95 ja jäi kolmandaks 1995 Euroopa aasta jalgpalluri valimistel.
Koondisekarjäär.
Soome jalgpallikoondises mängis Litmanen 137 mängu ja lõi 32 väravat, mis on mõlemad Soome rekordid. 
Koondises debüteeris ta 22. oktoobril 1989 Trinidadi ja Tobago vastu. Oma esimese värava lõi ta 16. mail 1991 Malta vastu. 
1996. aastal sai temast koondise kapten.
Isiklikku.
Litmanen on pärit sportlikust perest. Nii tema isa Olavi Litmanen kui ka ema mängisid klubis Lahti Reipas jalgpalli. Isa on kuulunud ka Soome koondisse. 
Litmanen abiellus 7. augustil 2015 Eestist pärit modelli Ly Jürgensoniga, pulmad peeti Roomas. Neil on pojad Caro (sündinud novembris 2005) ja Bruno (sündinud septembris 2007). Pere elab 2008. aastast Tallinnas Kakumäel, kodused keeled on eesti ja soome keel.
2016. aastal ilmus kirjastuse Tänapäev väljaandel eesti keeles Litmase elulooraamat "Litmanen 10".
Harilik vesineitsik

Harilik vesineitsik ("Calopteryx virgo" ehk "Agrion virgo") on vesineitsiklaste sugukonda vesineitsiku perekonda kuuluv kiil. 
Isased vesineitsikud on ereda metalliläikelise sinakasrohelise keha ja süsimustade tiibadega. Tiivaservad on pruunikasmustad. Noortel isenditel on sageli palju kahvatumad, pruunid tiivad. Silmad on sinakasrohelised.
Harilik vesineitsik elab Euroopas, Lõuna-Siberis ja Kaug-Idas, samuti Mongoolias, Kirde-Hiinas, Koreas ja Jaapanis rikkaliku taimestikuga vooluveekogu kaldal. Levila põhjapiir langeb kokku juuli 13 °C isotermiga. Seetõttu ulatub nende levila Pürenee poolsaarelt ja Baleaaridelt kuni Põhja-Jäämereni. Mägedes kohtab neid kuni 1000 m kõrgusel, aga soojema kliimaga paikades, näiteks Alpides, võivad nad tõusta kuni 1200 m kõrgusele.
Emastel on metalliläikeline roheline keha. Nende tiivad on varajases valmikujärgus värvitud, hiljem pruunikad ja vikerkaareläikelised, valge tiivatäpiga, mis asub tiiva tipus. Tagakeha ots on pronksikarva.
Mõlemast soost vesineitsikud on ühesuurused. Nende keha on kuni 5 cm pikk, tiibade siruulatus on 7 cm. Nad lendavad aeglaselt ja peatuvad sageli taimedel või muudel objektidel. Nende lendamist saab näha aprillist oktoobrini. Valmik elab kõigest 40–50 päeva ja seejärel sureb.
Isastel on kindel territoorium. See hõlmab vooluveekogu 20–100 m pikkuse lõigu ja on väga väike, kui võrrelda sellega, et vesineitsikut on jälgitud ühe päeva jooksul 4 km maha lendamas. Lennuaeg on tavaliselt kell 7–9 hommikul. Nad istuvad mõnel jõeäärsel puul või kõrgemal taimel ja varitsevad putukaid, kes sealt mööda lendavad. Pärast putuka tabamist ja ärasöömist tulevad nad harilikult sellelesamale varitsuspaigale tagasi.
Isaseid kohtab sageli veekogust üsna kaugel. Emased tulevad veekogu äärde üldse ainult munemiseks.
Emane muneb kuni 300 muna ja paigutab need veetaimedele või veekogu lähedal olevatele taimedele, sageli tulikalistele. Kahe nädala pärast kooruvad vastsed. Need on pulgakujulised ja pikkade jalgadega, 4 mm pikad ja kaaluvad 4 mg. Oma kaks esimest eluaastat arenevad nad veealustel objektidel, eriti taimedel ja nende jäänustel. Hingamiseks on neil keha lõpul sulekujulised lõpused. Nad talvituvad tavaliselt mudas.
Levik Eestis.
Harilik vesineitsik on Eestis tavaline liik jõgede ääres. Sarnane, sama perekonna teine Eestis esinev liik vööt-vesineitsik ("Calopteryx splendens") on Eestis vähem arvukas.
Mike Bibby

Michael Bibby (sündinud 13. mail 1978) on Ameerika Ühendriikide endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 14 hooaega. 
Keskkool.
Bibby mängis ülikoolikorvpalli Arizonas ja aitas Arizona Wildcatsil võita 1997. aasta NCAA meistritiitli.
NBA karjäär.
Vancouver Grizzlies valis Bibby 1998. aasta NBA "draft"'i teise valikuna. 2001. aastal, peatselt pärast Memphisesse kolimist, vahetati Bibby Sacramento Kingsi, kus ta veetis karjääri parimad hooajad, tuues hooajal 2005/06 keskmiselt 21,1 punkti mängus. 
2008. aastal siirdus Bibby kolmeks ja pooleks hooajaks Atlanta Hawksi, mängis seejärel veel lühikest aega Washington Wizardsi (2011), Miami Heati (2011) ja New York Knicksi (2011–2012) eest, misjärel lõppes tema karjäär NBA-s.
Isiklikku.
Mike Bibby isa on endine elukutseline korvpallur Henry Bibby, kes tuli 1973. aastal New York Knicksi koosseisus NBA meistriks.
1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1969. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 14. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 29. märtsil 1969 Madridis Hispaanias. Võitu jagasid Hispaania, Holland, Prantsusmaa ja Suurbritannia, kuna 1969. aastal peeti viiki võimatuks, ning selle kohta ei olnud veel reeglit.
Väike nokik

Väike nokik ("Bosmina longirostris") on vesikirbuliste seltsi kuuluv väike vähike. 
Väikest nokikut on leitud Ameerika Suurest järvistust ja Kesk-Euroopast, aga ka Eesti siseveekogudest.
Väike nokik kuulub zooplanktoni koosseisu ning tavaliselt asustab ta järvede ja tiikide kaldalähedast veemassiivi.
200 meetri vabaujumine

200 m vabaujumine on ujumise ala, kus 200 meetri distantsi ujutakse vabas stiilis.
Jefferson City

Jefferson City on linn Ameerika Ühendriikides, Missouri osariigi pealinn ja Cole'i maakonna halduskeskus.
Jefferson City asub osariigi keskosas Missouri jõe ääres.
Linn on saanud nime USA kolmanda presidendi Thomas Jeffersoni järgi. Osariigi pealinn on ta alates 1821. aastast.
Jefferson City pindala on 73,2 km² ja 2006. aastal oli seal 39 274 elanikku.
Frankfort

Frankfort on linn Ameerika Ühendriikides, Kentucky osariigi pealinn ja Franklini maakonna halduskeskus.
Frankfort on üks väiksemaid osariigi pealinnu; selle pindala on 38,9 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 27 741.
Linn asutati 1780. aastal; pealinn on ta alates aastast 1792, mil Kentucky sai USA osariigiks.
Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis

Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis ("University of North Carolina at Chapel Hill") on avalik ülikool Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis Chapel Hillis. Ta on vanim ja tuntuim ülikool Põhja-Carolina Ülikooli süsteemis. 
Ülikool asutati 1789 Põhja-Carolina Ülikooli ("University of North Carolina") nime all. Praegust nime kannab ta 1963. aastast. Mõnikord, eriti üliõpilaste spordivõistlustel, nimetatakse teda praegugi vana nimega. 
Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis on USA vanim avalik ülikool, kuulub USA paremate avalike ülikoolide ("Public Ivy") hulka ning on USA juhtivaid teadusülikoole ühendava Ameerika Ülikoolide Assotsiatsiooni liige. 
Üliõpilasi on umbes 27 000.
Providence

Providence on linn Ameerika Ühendriikides, Rhode Islandi osariigi pealinn ja Providence'i maakonna halduskeskus.
Providence'i pindala on 53,2 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 175 255.
Providence on üks USA vanemaid linnu, mille kohale tekkis asustus juba 1636. aastal. Linna peetakse üheks USA tööstuse sünnikohaks.
Linnas asub Ivy League'i kuuluv Browni Ülikool.
Raleigh

Raleigh on linn Ameerika Ühendriikides, Põhja-Carolina osariigi pealinn ja Wake'i maakonna halduskeskus.
Raleigh on Charlotte'i järel osariigi suuruselt teine linn. Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 467 665.
Raleigh asutati 1792. aastal. See on saanud nime Roanoke'i koloonia rajaja Walter Raleigh' järgi.
Raleigh moodustab koos Durhami ja Chapel Hilliga Research Triangle'i ('teadusasutuste kolmnurga'): Raleigh's asub Põhja-Carolina Osariigi Ülikool, Durhamis Duke'i Ülikool ja Chapel Hillis Põhja-Carolina Ülikool. Lisaks tegutsevad piirkonnas mitmed kõrgtehnoloogiafirmad.
Linnas asub 1947. aastal avatud Põhja-Carolina kunstimuuseum.
Linnas tegutseb NHL-i jäähokiklubi Carolina Hurricanes.
Linnas sündinud Ameerika Ühendriikide 17. president Andrew Johnson.
Lincoln (Nebraska)

Lincoln on linn Ameerika Ühendriikides, Nebraska osariigi pealinn ja Lancasteri maakonna halduskeskus.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse andmetel 291 082. See on Omaha järel rahvaarvult osariigis teisel kohal. 2020. aastal moodustasid 78,7% linna elanikkonnast valged, 4,7% afroameeriklased, 4,7% aasialased ja 0,9% põlisameeriklased. Ladinaameeriklasi (sõltumata rassist) oli 7%.
Lincoln asutati 1856. aastal Lancasteri nime all, pealinna staatuse sai see 1867. aastal, kui Nebraska USA osariigiks sai. Praeguse nime sai Lincoln 29. juulil 1869. Linn on saanud nime Abraham Lincolni järgi. Linnaõigused sai Lincoln 1. aprillil 1869.
Lincoln on Nebraska kaguosa majanduslik ja kultuuriline keskus.
Lincolnis asub Bertram Goodhue projekteeritud Nebraska osariigi kapitoolium. See on valminud 1932. aastal ning on kõrguselt teine osariigi kapitooliumi hoone riigis (122 m).
Linna suurimad tööandjad on valitsus- ja haridusasutused. Lincolnis tegutsevad 1869. aastal asutatud Nebraska-Lincolni Ülikool ja 1887. aastal asutatud eraõiguslik metodistlik Nebraska Wesleyani Ülikool.
1970. aastal kuulutas Ameerika Ühendriikide Riigidepartemang Lincolni põgenikusõbralikuks linnaks. Seejärel on linna asunud põgenikke Vietnamist, Birmast, Sudaanist, Iraagist, Afganistanist ja Lähis-Idast.
Eeslõpuselised

Eeslõpuselised ("Prosobranchia") on tigude obsoleetne taksonoomiline üksus, mida varem käsitleti tigude alamklassina. Polüfüleetilisuse tõttu paigutati selle rühma taksonid ümber, enamik viidi alamklassi "Orthogastropoda".
Ehkki taksonil enam ametlikku staatust pole, kasutatakse seda sageli praktilis-didaktilistel eesmärkidel. Nimi "eeslõpuselised" viitab sellele, et nende tigude lõpused paiknevad südamest eespool (tagalõpuselistel aga südamest tagapool).
Kopsteod

Kopsteod ehk pulmonaadid ("Pulmonata") on tigude takson. Kopstigudel nagu nimetuski ütleb on arenenud kopsud, vastandina lõpustega tigudele. Traditsiooniliselt on kopstigusid käsitletud alamklassina. 
Enamik kopstigusid elab kas maismaal või magevees, üksikud rühmad ka meres. 
Paljudel kopstigudel on arenenud koda, kuid näiteks nälkjatel see puudub. 
Kopsteod on enamikus fütofaagid, vähemikus röövloomad. 
Eestis elavad kopstigudest näiteks maismaal harilik viinamäetigu ("Helix pomatia") ja seatigu ("Limax"), magevees mudakukk ehk mudatigu ("Lymnaea stagnalis").
Kinnor

Kinnor oli muusikainstrument antiikajal.
See on kantav 5–9 keelega lüüra, mida mängiti näppides ja kasutati saatepillina templiteenistustel. Kinnorit peetakse Piibli legendaarseimaks pilliks, seda seostatakse eelkõige kuningas Taavetiga. Seepärast kutsutakse seda pilli ka Taaveti harfiks. Kinnorit on peetud Iisraeli rahvapilliks.
Kitara

Kitara oli muusikainstrument vanaajal.
See oli Vana-Kreekas levinud näppekeelpill, mis 7. sajandiks eKr arenes välja forminksist. Kitara on suuremõõduline, 5–7 keelega (hiljem kuni 12) lüüra tüüpi pill, mida mängisid põhiliselt mehed. Kitarat näpiti parema käe või plektroniga. Seda pilli kasutati pikemate poeemide saatepillina, aga ka soolomänguks.
Kitarood on inimene, kes laulab ja mängib kitarat.
Zoobentos

Zoobentos ehk põhjaloomastik on mingi veekogu bentaali asustavad loomorganismid. Zoobentos on bentose ehk põhjaelustiku tähtsaim osis (fütobentos koos zoobentosega moodustab bentose).
Enamikus veekogudes asustab zoobentos ka suurimaid sügavusi, näiteks on teda leitud üle 10 000 m sügavuselt meresüvikutest.
Merede ja mageveekogude zoobentose dominantrühmad on mõneti erinevad: esimeses prevaleerivad sageli limused, okasnahksed, hulkharjasussid jt, mageveekogudes aga vähid, limused, putukate vastsed jt. 
Liigitused.
Sõltuvalt sellest kas põhjaloomad elavad veekogu põhjasetete pinnal või setteis, saab eristada epifaunat ja infaunat.
Zoobentos saab liigitada ka suuruse järgi. Makrozoobentoseks nimetatakse loomi, kes on üle 1–2 mm (palja silmaga nähtavad), neist väiksemaid, submikroskoopilisi loomi kuni väikseimate hulkraksete loomadeni nimetatakse meiozoobentoseks, üherakulisi protiste nimetatakse mikrozoobentoseks.
Kitarood

Kitarood oli Vana-Kreekas muusik, kes laulis ja mängis samal ajal kitarat.
Tuntumad kitaroodid olid Terpandros ja Arion. Kitaravirtuoos oli ka keiser Nero.
Dolores Jane Umbridge

Dolores Jane Umbridge on Harry Potteri sarja 5. osas mustade jõudude vastase kaitse õpetaja, viiendas osas ka direktriss. Ta saadetakse kooli, kuna Võlukunsti minister Cornelius Fudge tahab koolis toimuvast ülevaadet. Fudge on veendunud, et Dumbeldore soovib tema ministrikohta endale, ning püüab seega summutada kõikvõimalike "kuulujutte" Voldemorti naasmisest. Eriti on Fudge huvitatud sellest, et nii Potter kui ka tema uskujad saaksid karmilt karistada "valeinfo" levitamise eest. Kuna Umbridge on väga võimukas, on ta selleks tööks just sobiv inimene. 
Umbridge on pealtnäha malbe, kuid ülimalt lipitsev tegelane. Ta riietub alati roosasse ja üle kõige meeldivad talle kassipojad – tema kabinet on üleküllastatud keraamiliste taldrikutega, millelt vaatavad vastu näuguvad kassipojad. Ka tema patronuseks on kass.
Umbridge on küll Fudge'i ustav teener, kuid samas ka allumatu ja salakaval. Talle meeldib intriige punuda ja sõnakuulmatuse korral rakendada ka keelatud meetmeid. Just Umbridge saadab dementorid Harryt ründama, millest puhkeb suur probleem. Umbridge naudib oma võimu ja üleolekut teistest – olgu nendeks siis kooli õpilased, maagilised loomad või isegi tema kolleegid.
Seem

Seem (inglise "seme") on lingvistikas ja semiootikas tähendusüksus, semeemi (semanteemi) konkreetne avaldumine; tähenduse väikseim osa.
Voldemar Puhk

Voldemar Puhk (11. detsember 1891 Viljandi – 3. mai 1937 Tallinn) oli Eesti diplomaat, ärimees ja majandusteadlane.
Voldemar Puhk õppis aastatel 1911–1917 Peterburi ülikoolis ja lõpetas 1922. aastal Tartu ülikooli õigusteaduskonna.
Ta oli 1913. aastast firma J. Puhk &amp; Pojad kaasomanik koos isa Jaak Johann Puhki ning venna Joakim Puhkiga.
1918. aastal oli Eestimaa Kubermangu Toitluskomitee täitevorgani, Eestimaa toitlusvalitsuse liige. Toitlusvalitsus koosnes üld-, kokkuostu-, varustus-, kaubandus-tööstus-, põllumajandus-, sõjaväemoona ettevalmistamise, statistika-, jaotus-, suhkru- (a-st 1918) ja kartuliosakonnast (a-st 1918). Komitee lõpetas tegevuse pärast Eestimaa kubermangu okupeerimist Saksamaa poolt 1918. a veebruaris. Eestimaa toitluskomitee esimees oli August Peet.
Voldemar Puhk osales Saksa riigi peavoliniku August Winnigi ja Eesti Ajutise Valitsuse esitajate teedeministri Ferdinand Petersen, Konstantin Koniku, vandeadvokaat Ado Birki ja Heinrich Luhti 19. novembril 1918 Riias sõlmitud Eesti esimese välislepingu üleandmise lepingu sõlmimisel, millega Saksa riik tunnistas ülemaks riigivõimuks Eesti etnograafilises piirkonnas Ajutise Valitsuse kujul.
Ta oli 1918. aasta 2. detsembrist iseseisvunud Eesti Kaubandus- ja Tööstusministeeriumi kaubandus-tööstusministri abi, kui ta vabastati riigivaranduste ülevõtmise komisjoni liikme kohustest ja nimetati tööstus-kaubandusministeeriumi kaubandusosakonna juhatajaks ministriabi õigustega ja 1919. aastal 1. jaanuarist kuni 1. veebruarini oli ministri kohusetäitja Konstantin Pätsi kolmandas ajutises valitsuses. 1919. aasta 20. novembrist kuni aasta lõpuni oli Voldemar Puchk Eesti Saksamaa esinduse Eesti peakonsuli ametis Berliinis, ning viibis 1920. aasta välismaal riigiteenistuses.
1924. aastast oli ta AS Ilmarine asjaajaja-direktor. 1935. aastast oli ta Jaapani aukonsul Tallinnas.
Ad hoc

Ad hoc (ladina keeles 'selleks') on väljend, mida kasutatakse tähenduses 'kindlaks otstarbeks, selleks korraks või juhtumiks'. 
Rahvusvahelistes suhetes ja diplomaatias on termin kasutusel, et ära märkida mingi kindla ülesande täitmiseks ette võetud ühekordseid aktsioone või loodud institutsioone, mida pole võimalik kasutada muudes olukordades või teiste küsimuste lahendamisel. See tähendab, et pöördudes näiteks "ad hoc" arbitraaži ehk vahekohtu poole, kinnitavad vaidlevad pooled seda terminit kasutades, et nad loovad üksnes esilekerkinud probleemi lahendamiseks teatud organi, mis pärast tüliküsimuse lahendamist lõpetab oma eksisteerimise. "Ad hoc" seadus kujutab endast mingi konkreetse intsidendi või eesmärgi lahendamiseks mõeldud dokumenti ja ei sulandu üldisesse seadusandlusesse. Organisatsioonides ja institutsioonides võivad olla "ad hoc" osakonnad, mis lahendavad mingit kindlat kitsast ülesannet ega kuulu selle organisatsiooni põhistruktuuri.
On olukordi, kus "ad hoc" omab negatiivset allteksti, viidates sellele, et keegi võib viljeleda reaktsioonilist tegevust või tal puudub strateegilise planeerimise oskus.
Rahvusvahelises suhtlemises viidatakse selle termini kasutamisega nõusolekut suhtlevate poolte vahel lahendada mõnda küsimust operatiivselt ja jooksvalt. ÜRO raames on levinud "ad hoc" komiteede loomine, et töötada läbi arutusele tuleva küsimusega seotud materjalid. Ärijuhtimises tähendab "ad hoc" mõiste, et tervikliku strateegilise juhtimistegevuse raames lahendatakse mingit konkreetset esilekerkinud olukorda.
Otto Jaanso

Otto Jaanso VR II/3 (kuni 1935 Otto Janson, ka Otto Jaanson; 30. aprill 1896 Vana-Tänassilma vald, Viljandimaa – 4. mai 1937 Märjamaa vald) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant).
1934–1937 Sõjavägede Staabi 4. osakonna ülem.
Kärstna Kool

Kärstna Kool oli põhiharidust andev kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Kärstna külas.
Kool tegutses 1924. aastast kuni sulgemiseni 1. augustil 2014 Kärstna mõisa härrastemajas. Viimane direktor oli Anu Roht.
Ajalugu.
Tekkelugu.
Arhiivimaterjalide andmeil on Kärstnas kooliharidust antud juba 1767. aastast.
Lembit Andreseni raamatu "Eesti rahvakooli ja pedagoogika ajalugu I: Eellugu ja algus kuni Põhjasõjani" (1997) andmetel sai Kärstna koolilugu alguse juba 1687. aastal. Ei ole aga täpseid andmeid, kas koolitöö toimus pidevalt või vaheaegadega ja kus seda tehti.
Koolimaja täpsem asukoht on teada alates 1819. aastast, kui Kärstna mõisa omaniku kindralleitnant Reinhold von Anrepi lesk Caroline kinkis koolile pool vakamaad (910 m²) põllumaad ning lasi sellele ehitada koolihoone.
28. septembril 1819 andis kohalik luteri õpetaja uuele koolimajale oma õnnistuse.
1890. aastal hävis koolimaja tulekahjus ning samasse kohta seda enam uuesti ei ehitatud.
Uue koolihoone jaoks ostis vald mõisalt Põrgas 41 vakamaa suuruse maatüki. Ehitati uus koolihoone, mis sai valmis 28. novembril 1891 ja kus toimus õppetöö 1924. aastani. Seejärel koliti kool Hendrik Adamsoni eestvedamisel Kärstna mõisa härras­temajja, kus kool tegutses kuni sulgemiseni 1. augustil 2014.
1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

1996. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 41. Eurovisiooni lauluvõistlus ja see toimus 18. mail 1996 Oslos Norras. Võitis Iirimaa laul.
Valik.
Kvalifikatsioon toimus helifailipõhiselt ning 7 mittekvalifitseerunud riiki ei saanud osalust kirja.
Aoid

Aoid (vanakreeka keeles "aoidos" 'laulja') oli Vana-Kreeka arhailisel ajajärgul (9.–8. sajand eKr) kutseline laulik, kes kandis lüüra saatel ette eepilisi laule, neid suurel määral ise improviseerides. Aoidid laulsid "jumaliku sisenduse sunnil" ja nende laulud rajanesid vanadel rahvajuttudel ja müütidel.
Sellist laulmist on kirjeldatud ka Homerose "Odüsseias".
Rapsood

Rapsood oli Vana-Kreeka arhailisel ajajärgul tegutsenud rändlaulik, kes polnud ise laulude looja, vaid esitas valmis tekste. Eelkõige olid rapsoodidele mõeldud ettekandmiseks Homerose "Ilias" ja "Odüsseia".
Eesti Mereakadeemia Merekool

Eesti Mereakadeemia Merekool (lühendatult EMA Merekool) oli kutseõppeasutus, mis võimaldas kutseõpet mereerialadel nii põhikooli kui ka gümnaasiumi baasil. Oli Eesti Mereakadeemia struktuuriüksus.
Ajalugu.
1992. aastal moodustati Eesti Merehariduskeskus, milleks liideti Tallinna Merekool, Tallinna Merekolledž ja Tallinna 1. Kutsekeskkool. 
Kool kolis sügisel 2009 Tallinnas aadressilt Västriku 8 aadressile Mustakivi 25. 
Erialad, mida oli võimalik merekoolis õppida:
2012 aastal muudeti EMA Merekool ümber Eesti Mereakadeemia (EMERA) kutseõppeosakonnaks. Mereakadeemial olid filiaalid Pärnus (aadressiga Pargi 1) ja Tartus (aadressiga Soola 5).
1. mail 2014 moodustati EMA Merekooli baasil uus õppeasutus: Eesti Merekool, mis kolis aadressile Kopli 101. Sellesse kooli kanti Eesti Mereakadeemia kutseõppeosakonna õpilased.
Plasma (täpsustus)

"Plasma" või sellega moodustatud sõnaühend võib valdkonniti omada erinevaid tähendusi:
Bioloogias ja meditsiinis.
Plasmaks võidakse nimetada rakkude elusainet, õieti on need:
Jasmin

Jasmin on võib viidata mitmele asjale, kohale või isikule:
Viskla–Pikavere tee

Viskla–Pikavere tee (teeregistri number 11124) on kõrvalmaantee Kose ja Raasiku vallas. Tee pikkus on 10,1 km.
Tee saab alguse Kose–Jägala maantee kuuendal kilomeetril Võlle külas. Tee läbib Võlle, Ahisilla, Viskla ja Mallavere külasid. Tee lõpeb Aruvalla–Jägala tee kaheksandal kilomeetril Mallavere külas. Tee ületab üht silda (Mallavere sild üle Mallavere oja tee kümnendal kilomeetril) ja kuut truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas.
1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus

.1973. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus oli 18. Eurovisiooni lauluvõistlus, mis toimus 7. aprillil 1973 Luxembourgis Luksemburgis. Selle võitis Luksemburg.
Jalgrattasõit

Jalgrattasõit ehk jalgrattaga sõitmine on jalgratta kasutamine liikumiseks.
Harrogate

Harrogate on linn Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas.
Harrogate'is peeti 1982. aasta Eurovisiooni lauluvõistlus.
Stefan Filipović

Stefan Filipović ( serbia keeles Стефан Филиповић; sündinud 18. jaanuaril 1987 Podgoricas) on Montenegro poplaulja.
Ta esindas lauluga "Zauvijek volim te" Montenegrot 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 23 punktiga 14. koha ega pääsenud finaali.
Mor ve Ötesi

Mor ve Ötesi on türgi rokkansambel. Ansambel loodi 1995. aastal.
2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esindas ansambel Türgit lauluga "Deli". Finaalkontserdil sai see 138 punktiga seitsmenda koha.
Andy Abraham

Andy Abraham (sündinud 17. juulil 1964 Londonis) on Suurbritannia laulja.
Ta esindas lauluga "Even If" Suurbritanniat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis, kus sai 14 punktiga 25. koha, jäädes jagama viimast kohta.
Concord

Concord on linn Ameerika Ühendriikides, New Hampshire'i osariigi pealinn ja Merrimacki maakonna halduskeskus.
Concord asub Merrimacki jõe kaldal iidsel indiaanlaste asualal. Linna pindala on 174,9 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 40 687.
Concord asutati 1727. aastal ning osariigi pealinnaks sai 1808. aastal.
Tharaphita

Tharaphita on eesti "heavy metal" ("pagan metal") bänd, mis tegutseb alates 1995. aastast.
Bändi lugude teemad on enamasti seotud paganausu ja muude Eesti muistsete kommetega. Lood on nii inglise kui ka eesti keeles.
Golem

Golem on juudi mütoloogiast pärit tehislik olend, mis usutakse tavaliselt koosnevat savist.
Sõnal "golem" või "goilem" (heebrea גולם) on tänapäeval kookoni või ka rumala tähendus, sõna tuleneb aga tõenäoliselt sõnast "gelem" (גלם), mis tähendab toormaterjali.
Golemit on esmamainitud juba Vanas Testamendis, kus see tähendab ebatäielikku substantsi. Hilisemas juudi mütoloogias hakati teda pidama aga savist tehtud tummaks teenriks, kelle loomise võime oli ennekõike pühameestel, näiteks rabidel. Neil olid mõningad Jumala võimetega sarnased võimed, näiteks anda ka golemile elu, kuid ühtaegu pidi golem rõhutama ka seda, et inimene ei suuda luua kunagi nii täiuslikke olendeid kui Jumal. Kõige kuulsam lugu on rabi Judah Loew ben Bezaleeli (1525–1609) golemist Prahas, mis ilmus esimest korda trükis 1847. aastal. Tšehhis on golem väga populaarne ka tänapäeval.
Golem pannakse liikuma loitsude ning laubale või suhu pistetud pärgamendile kirjutatud salasõnaga. Üks selleks kasutatavaid sõnu on "emeth", mis tähendab tõde.
Golem (täpsustus)

Golem tähendab mitut asja:
Golem (Eesti ansambel)

Golem oli Eesti "heavy metal" ansambel, mis tegutses aastatel 1983–1984. 
Golemi eestvedaja oli Mihkel Raud, kes mängis kitarri. Laulusolist oli Urmas Vare, trumme mängis Rein Joasoo, basskitarri Tõnu Kõrvits ja klahvpillidel oli Avo Ulvik.
Ansambli tuntuim lugu on "Hea ja helde Allahi nimel".
Džolkara

Džolkara (kirgiisi keeles Джолкара) on küla Kõrgõzstanis Narõni oblastis.
Užventis

Užventis () on linn Leedus Kelmė rajoonis, Užventise valla halduskeskus. Asub Venta jõe ääres merepinnast 135 meetri kõrgusel.
Užventises on keskkool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1825 püstitatud katoliku kirik ja selle kellatorn, Užventise mõisa hoonetekompleks. Linnas on ka koduloomuuseum.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Užventise elanikest leedulasi 97,6%, venelasi 2,4% ja teiste rahvaste esindajaid 0,36%.
Ajalugu.
Užventist mainitakse esimest korda 1527. aastal, alev sai asulast 1537. aastal. Aastail 1655–1660 ja aastal 1701 olid alevis võimul rootslased. Aastal 1609 avati seal kihelkonnakool, aga aastal 1703 sai alev turuplatsi.
Nõukogude ajal oli Užventis kohaliku sovhoosi keskasula. Toona avati seal ka trikotaažitsehh. Aastal 1956 sai Užventisest linn, kümme aastat hiljem avati endises mõisa aidas koduloomuuseum.
Kegetö

Kegetö (kirgiisi keeles "Кегети") on küla Kõrgõzstanis Tšüj oblastis Tšüj rajoonis.
Kaugus pealinnast Biškekist on umbes 50 km.
2009. aastal elas seal 2702 inimest.
Tšatköl

Tšatköl (kirgiisi keeles Чат-Көл) on küla Kõrgõzstanis Tšüj oblastis Sokoluki rajoonis, umbes 20 km Biškekist loode pool.
Küla kõrgus merepinnast on 686 meetrit.
Gul'ma

Gul'ma on küla Kõrgõzstanis Džalalabati oblastis. 
Küla absoluutne kõrgus on 758 m.
Trenton

Trenton on linn Ameerika Ühendriikides, New Jersey osariigi ja Merceri maakonna halduskeskus.
Linna pindala on 21,1 km2 ja elanike arv 2006. aastal on 83 923.
Linn asutati 1679. aastal, 1719 sai ta nimeks Trent-towne, mis hiljem Trentoniks lühenes. Ameerika iseseisvussõjas sai George Washington Trentoni all oma esimese võidu. Pärast sõda oli Trenton 1784. aasta novembris ja detsembris korraks ka USA pealinn. Osariigi pealinnaks sai linn 1790. aastal.
19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses oli Trenton oluline tööstuskeskus; linn sai tuntuks eelkõige oma terase-, kummi-, traadi-, köie-, linoleumi- ja keraamikatööstuse poolest.
McGraw

McGraw on külaks nimetatav asula Ameerika Ühendriikides New Yorgi osariigis Cortlandi maakonnas. Elanike arv oli 1000 (2001).
Montpelier

Montpelier on linn Ameerika Ühendriikides, Vermonti osariigi pealinn ja Washingtoni maakonna halduskeskus.
Montpelier pindala on 26,6 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 8035. Rahvaarvult on Montpelier USA kõige väiksem osariigi pealinn.
Montpelier asutati 1781. aastal. Nime sai ta Prantsusmaa linna Montpellier' järgi, tõenäoliselt tänutäheks prantslaste abi eest iseseisvussõjas. Osariigi pealinnaks sai linn 1805. aastal.
Traditsiooniliselt oli Montpelier kivi- ja puidutööstuse linn. 2006. aastal suleti linnas USA viimane pesupulkade vabrik. Tänapäeval on põhilisteks tööandjateks avalik sektor ja kindlustusfirmad.
Montpelier on ainuke USA osariigi pealinn, kus pole ühtki McDonald'si söögikohta.
Harrisburg

Harrisburg on linn Ameerika Ühendriikides, Pennsylvania osariigi ja Dauphini maakonna halduskeskus.
Harrisburgi pindala on 26,9 km² ja elanike arv 2000. aastal oli 48 950.
Harrisburg asub Susquehanna jõe ääres, iidsel indiaanlaste asualal. Linn asutati 1785. aastal.
19. sajandi alguses oli Harrisburg tähtis vahejaam lõunaosariikide orjade põgenemisteel. Linn oli oluline raudteede sõlmpunkt ja terasetööstuse keskus. Kodusõja ajal oli Harrisburg sõdurite väljaõppekeskus ja transpordisõlm.
Alates 1917. aastast toimub Harrisburgis iga-aastane USA suurim põllumajandusnäitus. Linna lähedal asub kurikuulus Three Mile Islandi tuumajaam.
Jackson (Mississippi)

Jackson on linn Ameerika Ühendriikides, Mississippi osariigi pealinn ja üks kahest Hindsi maakonna halduskeskusest.
Jacksoni pindala on 276,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 184 256. 2009. aastal elas Jacksonis 175 021 inimest.
Linn asutati 1822. aastal. See on saanud nime kindrali ja presidendi Andrew Jacksoni järgi. Kodusõja ajal oli linn lõunaosariikide varustuskeskus.
Pierre

Pierre on linn Ameerika Ühendriikides, Lõuna-Dakota osariigi ja Hughesi maakonna halduskeskus.
Pierre'i pindala on 33,7 km2 ja elanike arv 2000. aastal oli 13 876.
Pierre asub Missouri jõe ääres. Linn asutati 1880. aastal; pealinnaks sai ta 1889. aastal, kui Lõuna-Dakota USA osariigiks sai.
Santa Fe (New Mexico)

Santa Fe on linn Ameerika Ühendriikides, New Mexico osariigi pealinn ja Santa Fe maakonna halduskeskus. Linn asub Santa Fe jõe ääres 2194 meetri kõrgusel merepinnast, millega on see USA osariikide pealinnadest kõige kõrgemal asuv.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse kohaselt 87 505. See on elanike arvult osariigi neljas linn. 
1610. aastal asutatud linn on USA vanim osariigi pealinn. Pealinnaks sai ta 1912. aastal, kui New Mexicost sai USA osariik.
Santa Fe linnapildis on palju savitellistest "Pueblo Revival"- ja "Territorial Revival"-stiilis hooneid.
Linnas on palju kunstigaleriisid ja -muuseume, sealhulgas Georgia O'Keeffe'i muuseum.
Põhja-Carolina Ülikool

Põhja-Carolina Ülikool ("University of North Carolina") on Põhja-Carolina 16 ülikooli ja 1 keskkooli ühendav süsteem.
Seal on 183 000 õppurit ning sealt saadakse üle 75% bakalaureusekraadidest Põhja-Carolinas. 
Vanim ja tuntuim ülikool on Põhja-Carolina Ülikool Chapel Hillis (asutatud 1789).
Homme (Birgit Õigemeel)

"Homme" on eesti laulja Birgit Õigemeele kolmas singel tema debüütalbumilt "Birgit Õigemeel". 
Ajalugu.
Muusika on laulule kirjutanud Anton Malmberg, Felix Persson ja Charlie Mason ning sõnad Jana Hallas. See anti välja 2008. aasta mais plaadifirmas MTH Publishing. "Homme" on üks Birgiti lemmiklaule debüütalbumilt.
Esinemised.
Birgit on laulu esitanud Kanal 2 saates "Braavo!".
USA postiteenistuse kood

USA postiteenistus kasutab järgmisi osariigitähised:
Vanamõisa mõis (Haljala)

Vanamõisa mõis (saksa keeles "Altenhof") oli rüütlimõis Haljala kihelkonnas Virumaal. Nüüdisajal asub mõis Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas.
Ajalugu.
Vanamõisa mõis rajati 1660. aastal, mil see eraldati Karula mõisast. 1672. aastal pantis Christoph Friedrich von Tiesenhausen mõisa Gustaff Erich von Delwigile ja 1693. aastal Haljala pastorile Joachim Baleckele (Balcke). 1716. aastal kuulus mõis Christoph Friedrich von Tiesenhausenile ja pärast tema surma oli mõis pastor Balecke pärijate valduses. 
1765. aastal päris Karula ja Vanamõisa mõisa Gotthard Wilhelm von Uexküll. 1770. aastal müüs ta mõisa Karl Wilhelm Löschern von Hertzfeldtile. Samal aastal müüs viimase lesk mõisa Woldemar von Uexküllile. 1787. aastal pantis W. von Uexküll Vanamõisa mõisa 70 aastaks Woldemar von Lantinghausenile. 1804. aastal loovutas viimane pandi Ludwig Karl von Brevernile (1757–1823), kes 1812. aastal sai Vanamõisa pärusomanikuks. 1863. aastal liideti Vanamõisaga sellega piirnev Võle mõis.
Mõisa viimane võõrandamiseelne omanik oli Balti pataljoni majandusosakonna ülem Ludwig Gregor Johann (Hans) von Brevern (1876 vkj–1953 Saksamaa), kes pidas jäänukmõisana Vanamõisa asunduses Vana talu. 
Alates 1997. aastast on mõisa härrastemaja omanik Leo Aadel.
Putian Shi

Putian (hiina keeles 莆田, pinyin: Pútián) on ringkonna õigustega linn Hiina Rahvavabariigis, Fujiani provintsis. Elanike arv on 3 000 000.
Makroergilised ühendid

Makroergilised ühendid on madalmolekulaarsed orgaanilised ühendid, millesse salvestatud keemilist energiat kasutab elusorganism ära biokeemilistes reaktsioonides, eriti biosünteesireaktsioonides.
Makroergilisi ühendeid.
Erinev täht terminites ATP, GTP, CTP, UTP ja TTP tähistab erinevat lämmastikalust selles ühendis.
Diomidi saared

Diomidi saared on kaks saart Beringi väinas.
Saared on kaljused ja kõrgusega kuni 400 meetrit.
Suur Diomidi saar kuulub Venemaale ja seda nimetatakse ka Ratmanowi saareks. Saar asub Tšukotka poolsaarest 38 km kaugusel ja selle pindala on 29 km². Saar on Venemaa kõige idapoolsem piiripunkt. Vene valitsus lasi saare põliselanikud mandrile ümber paigutada ja tänapäeval paikneb saarel vaid Venemaa piirivalve väesalk.
Little Diomede ehk Väike Diomidi saar (ka Krusensterni saar) kuulub Ameerika Ühendriikidele. Selle pindala on 6 km². Saare keskus on Diomede. Seal on olemas kauplus ja isegi kool. Varustus ja post tuuakse helikopteriga. Kui veel 1990. aastal elas saarel 178 inimest, siis 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli seal elanikke 115.
Suure ja väikese Diomidi vahemaa on 4160 m ning selle keskel kulgeb piir Ameerika Ühendriikide ja Venemaa vahel. Samast läheb läbi ka kokkuleppelise asukohaga kujuteldav joon, mille ületamisel muutub kuupäev – kuupäevaraja.
Taani päritolu vene meresõitja Vitus Bering avastas need 1728. aasta 16. augustil (vkj), mil Vene Õigeusu Kirik tähistab püha Diomidi päeva, ning sealt said saared oma nime. Varem oli 1648. aastal kahte saart kirjeldanud veel üks meresõitja, kuid pole kindel, et mainitud saared olid Diomidid.