tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Igikelts

Igikelts ehk kirsmaa on kestvalt külmunud maakoore ülemine osa.
Igikelts katab ligi 25% Maa pinnast.
Igikelts tekib aladele, kus esinevad aasta läbi madalad õhutemperatuurid ja vähe sademeid. Seega esineb igikelts kontinentaalse kliimaga aladel.
Igikeltsa paksus võib ulatuda paarist meetrist 1500 meetrini. Peale sademete ja õhutemperatuuri sõltub igikeltsa sügavus peamiselt pinnase koostisest ja lõhelisusest. Mida lõhelisem ja jämedateralisem pinnas, seda sügavamale võib ulatuda ka külmumispiir.
Eristatakse lausalist, katkendlikku, saarelist ja merealust igikeltsa. Lausaline igikelts katab ligikaudu 20 miljonit km² Maa pinnast. Saareline igikelts paikneb kas mägedes või lausalise igikeltsa läheduses.
Igikelts võib olla süngeneetiline (tekkinud üheaegselt setete kujunemisega) vōi epigeneetiline (tekkinud pärast setete kuhjumist).
Igikelts on reliktne nähtus ehk püsinud vähemalt viimasest jääajast. Selle tõestuseks on mitmed säilinud mammuti jäänused, mis muidu oleksid hävinud.
Igikeltsa alade jääkatteta piirkondades võib pealmine ehk aktiivseks horisondiks nimetatav kiht soojal aastaajal sulada, selle all asuvat pidevalt külmunud kihti nimetatakse passiivseks ehk inertseks horisondiks. Aktiivse horisondi paksus sõltub paljudest asjaoludest, mille hulka kuuluvad näiteks geograafiline laius, nõlva ekspositsioon, õhutemperatuur ja pinnase soojusjuhtivus.
Igikelts on ka oluline reljeefi kujundav tegur. Ta põhjustab selliseid nähtusi nagu solifluktsioon, defluktsioon, termoabrasioon, pinnase kohrutus, pingo, termokarst, jääkiil, polügonaalpinnas ja palsa.
Igikeltsa tõttu on raskendatud jõgede põhjaerosioon, mistõttu on jõed suhteliselt madalad, laiad ja väga meandreerunud.
Külmakühm

Külmakühm ehk pingo ehk hüdrolakoliit on igikeltsatekkeline positiivne pinnavorm.
Külmakühm on jäise tuumaga kühm külmunud mineraalses pinnases. Sama nähtust orgaanilistes setetes ehk turbas nimetatakse palsaks. Siin on väike terminoloogiline segadus, sest kirjanduses võib kohata ka vastupidist olukorda, st pingo ehk külmakühm turbas ja palsa mineraalmaal.
Külmakühm tekib seepärast, et vesi külmudes paisub. Igikeltsa aktiivsesse ehk suvel sulavasse horisonti võib suvel teatud kohtadesse (nõgudesse) koguneda suurel hulgal vett, mis külma aastaaja saabudes külmub ja paisub ning seeläbi maapinda kergitab. Järgmisel suvel jääkeha sulada ei jõua, kuid tema ümber koguneb veel rohkem vett, mis talvel maapinda veelgi kergitab. Mõistagi ei saa selline tsükkel igavesti jätkuda. Kuna maapind on rabe, muutub ta lõheliseks ning avab seega tee kiirele sulamisele suvel. Külmakühmud on lühiajalised nähtused, mille eluiga võib ulatuda kuni kümne aastani.
Külmakühmude koguarv on umbes 5000. Suurima külmakühmude esinemistihedusega ala on inuiti asula Tuktoyaktuki lähedal Kanada loodeosas, kus paikneb umbes 1350 pingot. Lisaks esineb pingosid mujal Kanada põhjaosas, Alaskal, Venemaa põhjaosas, Teravmägedel ja Gröönimaal. Üksikuid pingosid on kirjeldatud ka Mongoolias ja Tiibetis.
Üheaastased külmakühmud on suhteliselt väikesed – 1–2 meetrit kõrged. Mitmeaastased võivad aga kasvada enamasti 30–40 meetri kõrguseks. Suurimate külmakühmude kõrgus on ületanud 50 meetrit ja diameeter 600 meetrit. Pingode maht võib ulatuda üle miljoni kuupmeetri.
Harry Potter ja tarkade kivi

 
"Harry Potter ja tarkade kivi" (inglise keeles "Harry Potter and the Philosopher's Stone") on Briti kirjaniku J. K. Rowlingu Harry Potteri romaanisarja esimene raamat.
Teine pealkiri.
Raamatu esmatrükk ilmus 26. juunil 1997 Inglismaal kirjastuselt Bloomsbury. Järgmisel aastal ilmus see USA-s kirjastuselt Scholastic Corporation pealkirjaga "Harry Potter and the Sorcerer's Stone" ("Harry Potter ja Sortsikivi").
Kategooria

Kategooria tähendab üldkeeles rühma, mis tekib jaotamise tulemusena.
Eri valdkondades on see sõna kasutusel ka terminina.
Mitmes valdkonnas on termini tähendus lähedane üldkeelsele tähendusele:
Peale selle mõistetakse matemaatikas kategooria all matemaatiliste objektide teatavat laadi süsteemi, kus objekte ühendavad funktorid.
William Fox (produtsent)

William Fox (sünninimi Wilhelm Fried; 1. jaanuar 1879 Austria-Ungari (Ungari, Tolcsva) – 8. mai 1952 New York) oli USA filmi- ja teatriprodutsent, firma Fox Film Corporation (praegu 20th Century Fox) asutaja.
Wilhelm Fried sündis Saksa-juudi perekonnas. 
Ta emigreerus USA-sse. 
Alates 1912. aastast rajas ta New Yorgis Washington Heightsis ja Inwoodis Foxi vodevilliteatritest ja kinodest koosneva teatrigrupi. Esimene nendest oli William Fox Audubon Theater (hilisema nimega San Juan Theater). 
Aastal 1915 asutas ta firma Fox Film Corporation.
San Juan Theater

San Juan Theater (varasemad nimed William Fox Audubon Theater ja Beverly Hills Theater) oli teater New Yorgis Washington Heightsis aadressil 3940 Broadway 165th Streeti ja 166th Streeti vahel. 
Teatri avas William Fox 1912. aastal. See oli esimene Foxi teatrigrupi vodevilliteatritest ja kinodest Washington Heightsis ja Inwoodis.
Termokarst

Termokarst ehk pseudokarst ehk glatsiokarst ehk ebakarst on igikeltsa laigutine sulamine, mille tagajärjeks on negatiivsete pinnavormide (alasside) kujunemine.
Termokarsti olemus seisneb selles, et pinnase all olev jää sulab aegamööda ning selle kohal olev pinnas vajub tekkinud tühimikku, moodustades negatiivse pinnavormi. 
Termokarstil ei ole mingit pistmist karstinähtuse ehk kivimite lahustumisega, sellest ka nimetus pseudokarst. Karstiga on seda nähtust seostatud sellepärast, et termokarsti poolt jäetud pinnavormid sarnanevad karsti langatuslehtritega. 
Termokarst oli mandrijää taandumise järel tavaline nähtus ka Eesti alal, sest mandrijääst jäi maha palju irdjää panku, mis pinnakatte all aeglaselt sulasid.
Termokarsti nõgudesse kujunevad tihti termokarstijärved.
Talmadge Hayer

Talmadge Hayer (ka: Talmadge X Hayer; sünninimi: Thomas Hagan) on organisatsiooni Nation of Islam liige, kes osales Malcolm X-i mõrvamises 21. veebruaril 1965 New Yorgis Auduboni tantsusaalis.
Aastal 1961 arreteeriti ta huligaansuse eest ja aastal 1963 varastatud tulirelvade omamise eest.
Mõrva ajal oli ta 22-aastane. Ta oli 180 cm pikk ja kaalus 180 naela. Ta oli organisatsiooni Fruit of Islam liige ja elas New Jersey osariigis Patersonis.
Ta mõisteti süüdi ja eluks ajaks vangi.
Walter Baade

Wilhelm Heinrich Walter Baade (4. märts 1893 Schröttinghausen – 25. juuni 1960 Göttingen) oli saksa astronoom, kes 1931 emigreerus USA-sse.
Ta töötas Mount Wilsoni ja Palomari observatooriumis ning oli hiljem Göttingeni ülikooli Gaussi professor. 
Koos Fritz Zwickyga esitas ta hüpoteesi, et supernoovad võivad tekitada neutrontähti.
Kasutades ära Teise maailmasõja aegset pimendust, mis vähendas valgusreostust Mount Wilsoni observatooriumis, lahutas ta esmakordselt tähed Andromeeda galaktika keskmes. Sellele tuginedes defineeris ta populatsioonitüübid. 
Ta avastas, et on kaks tüüpi tsefeiide, ning tegi kindlaks, et Krabi udukogu on 1054. aasta supernoova jäänus. Samuti tegi ta kindlaks mitme raadiokiirguse allika optilised vasted. 
Ta avastas 10 asteroidi, sealhulgas pika tiirlemisperioodiga 944 Hidalgo, Apollo tüüpi asteroidi 1566 Icarus, mille periheel on Päikesele lähemal kui Merkuuri periheel, ning Amori-tüüpi asteroidi 1036 Ganymed.
Msta jõgi

Msta (vene keeles "Мста", arvatavasti ka "Mustajoki") on jõgi Euroopas Venemaal.
Algab Valdai kõrgustikult Mstino järvest Tveri oblastis. Ülemjooksul voolab põhja ja loodesse. Valdai kõrgustikult laskudes moodustab kardetavaid kärestikke, eriti Borovitši ümbruses, kus jõgi voolab 20 meetri sügavuses lubjakivvi uuristunud orus. Seejärel pöördub edelasse. Suubub Volhovi lähte lähedal Ilmjärve, moodustades delta.
Jõe pikkus on 445 km. Suuremad linnad Msta ääres on Võšni Volotšok ja Borovitši.
Yucatáni väin

Yucatáni väin ühendab Kariibi merd ja Mehhiko lahte ning eraldab Kuubat Yucatáni poolsaarest. 
Laius 220 km, sügavus 2000 m. Väina läbib põhjasuunaline hoovus Kariibi merest Mehhiko lahte.
Flores (Assoorid)

Flores on üks Assoori saartest. 
Pindala 142 km². Saar on mägine, kõrgusega kuni 941 meetrit. Valitseb niiske kliima. 
Kuulub Portugalile.
Altai

Altai on mäestik Sise-Aasias Venemaa, Kasahstani, Hiina ja Mongoolia piirialadel. 
Loodeosas koosneb ta erisuunalistest ahelikest, mille vahele jääb mitu laia nõgu. Kõrgeim tipp on Beluhha, 4506 meetrit. Beluhha on ühtlasi kogu Siberi kõrgeim tipp. Venemaa Aasia-osas on temast kõrgem vaid Kljutševskaja sopka vulkaan Kamtšatkal. Beluhhalt edasi kulgeb mäestik pikalt kagusse ja itta; seal asuvad Mongoolia ja Gobi Altai.
Altaist kirdesse jäävad Lääne-Sajaanid, põhja Kuznetski Alatau ja edelasse Tarbagatai. Altaist loodesse jääb Kulunda stepp ja lõunasse Džungaaria nõgu.
Altai mäed tekkisid baikali ja kaledoonia kurrutuse ajal, aga kesk- ja uusaegkonnas toimusid selles piirkonnas uued tektoonilise kerke protsessid. Esimesena hakkasid baikali kurrutuse lõpupoole (kurrutus ise dateeritakse aega 650–550 miljonit aastat tagasi) tekkima Altai mägede kirdeahelikud. Sel ajal oli tänapäeva Altai edelaosas veel meri. Kaledoonia (500–400 miljonit aastat tagasi) ja hertsüünia kurrutuse ajal surusid välisjõud merepõhja kortsu ja tõstsid merepinnast lõrgemale, moodustades mägismaa. Mäetekkeprotsessidega kaasnesid tugevad vulkaanipursked, mille tulemusena kaeti maapind laavaga. Seejärel kulusid mäed miljonite aastate jooksul päikese, tuule ja teiste loodusjõudude toimel madalaks, moodustades kõrgendikega tasandiku. Aga uusaegkonnas on Altais taas hakanud toimuma alpiinsed mäetekkeprotsessid.
Baieri mets

Baieri mets (saksa "", tšehhi "Bavorský les") on mäestik Saksamaal Baieri liidumaal. Asub Doonau vasakul kaldal Regensburgist allavoolu. Mäestik on loode-kagusuunaline, kõrgus kuni 1456 meetrit.
Pandži jõgi

Pandž (tadžiki "Панҷ") on jõgi Aasias. Algab Pamiiris Vākhāni (Vahhandarja) ja Pomiri jõe ühinedes. 
Ülemjooksul voolab läände, keskjooksul põhja, alamjooksul edelasse. On valdavalt mägijõgi ja voolab kuristikes. Alamjooksul laskub tasandikule ja ühineb Vahši jõega, moodustades Amudarja.
Corvo

Corvo on põhjapoolseim saar Assoori saartest. 
Pindala 18 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 777 meetrit. 
Kuulub Portugalile.
2006. aastal elas seal 468 inimest. Ainus asula asub saare lõunaosas. Peamine ühendus teiste saartega toimub sadamate kaudu. Saarel on ka lennuväli, kuid otselende Corvole väljastpoolt saarestikku ei toimu.
Milankovići tsüklid

Milankovići tsüklid on Serbia ehitusinseneri ja matemaatiku Milutin Milankovići kirja pandud kolm tsüklilist tegurit, mis mõjutavad Maa kliimat ja jääaegade tekkimist.
Milankovići oletuse kohaselt tuleneb jääaegade ja jäävaheaegade perioodiline vaheldumine Maa orbiidi elliptilisuse, pretsessiooni ja telje kaldenurga perioodilisest muutumisest.
Algul ei pälvinud tema avastus tähelepanu, kuid kliimateaduse arenguga 20. sajandi lõpus kerkis see päevakorda.
Maa orbiidi elliptilisus.
Maa orbiidi kuju ei ole täisring ning aja jooksul selle kuju muutub vähem elliptilisest rohkem elliptiliseks ehk ekstsentrilisemaks. Ekstsentrilisuse suurenemisel muutub vahe afeel (antud kontekstis Maa suurim kaugus Päikesest) ja periheeli (Maa lähim punkt Päikesele elliptilisel orbiidil) vahel suuremaks. Planeedi Maa jaoks tähendab see suuremaid temperatuuriamplituude ning intensiivsemaid aastaaegasid. Maksimumekstsentrilisuse puhul võib periheelis Maale jõuda umbes 20% rohkem päikesekiirgust kui afeelis.
Mitmed erinevad tsüklid kokku kombineerivad keskmiselt 100 000 aastase tsükli. Selle aja jooksul muutub Maa orbiidi kuju peaaegu ringikujulisest (ekstsentrilisus 0,005) kergelt elliptiliseks (ekstsentrilisus 0,058). Maa ekstsentrilisust mõjutavad Saturni ja Jupiteri gravitatsiooniväljad. Kui Maa oleks ainuke Päikese ümber tiirlev planeet, püsiks orbiit muutumatuna.
Maa telje kaldenurga muutus.
Maa pöörlemistelje asend Päikese suhtes (tiirlemistasapinna telje suhtes) on kalde all ning praegu on kaldenurga väärtus 23,44°. Maa telje kallutatus tingib aastaajad ning polaaröö ja polaarpäeva Maa polaaraladel. 41 000 aastat kestva tsükli jooksul muutub Maa telje kaldenurk vahemikus 22,1° ja 24,5°. Väiksema kaldenurga puhul on aastaajad pehmemad ning temperatuuriamplituud väiksem. See soodustab jää akumuleerumist ja seeläbi jääaja teket, sest pehmemad suvetemperatuurid ei suuda eelmisel talvel sadanud lund täielikult sulatada. Jäämassi suurenemisel suureneb ka Maa albeedo ning seetõttu kiireneb jäätumine veelgi.
Pretsessioon.
Maa pretsessioon on Maa telje sihi muutus 23 000 aastase tsükli jooksul. Maa teeb vurrisarnaseid ringe osutades teljega vahel aja jooksul erinevate tähtede poole. Praegu on Maa telg suunatud Põhjanaela suunas.
Beskiidid

Beskiidid on üldnimetus mitmele mäeahelikule Karpaatides. Kulgevad Karpaatide põhjaküljel lääne-ida suunas. Beskiidide ulatus läänest itta on 600 km (Bečva jõest Tšehhis Tšeremoši jõeni Ukrainas), laius umbes 50 km. Kõrgus kuni 2061 meetrit. Osad allikad ei arva Beskiidide hulka Ukraina Beskiidide kagupoolsemat ja kõrgemat osa ning nende järgi on Beskiidide maksimaalne kõrgus 1725 m. 
Beskiidide ahelikud:
"NB! Mäeahelike linkimata nimed vajavad eestikeelset nimekuju."
Harz

Harz on mäestik Euroopas Saksamaa keskosas. Valdav enamus mäestikust paikneb Saksi-Anhalti ja Alam-Saksi liidumaadel, väike osa ka Tüüringi liidumaal. Mäestik on 110 kilomeetrit pikk, ulatudes Seeseni linnast loodes Eislebeni linnani kagus ja 35 kilomeetrit lai, koguterritooriumiks on 2226 km2. Mäestiku loodeosa nimetatakse Ülem-Harziks (Oberharz), seal on ka mäestiku kõrgeimad tipud, kesk- ja kaguosa Alam-Harziks (Unterharz), mille kõrgus on kuni 400 meetrit. 
Mäestik hõlmab viis kreisi: Alam-Saksis Goslari ja Göttingeni, Saksi-Anhaltis Harzi ja Mansfeld-Südharzi ning Tüüringis Nordhauseni kreisi. 
Mäestiku kõrgeim tipp on Saksi-Anhalti liidumaal paiknev Brocken (ka Blocksberg), kõrgusega 1141 meetrit, kus rahvapärimuse kohaselt igal aastal 30. aprilli ööl vastu 1. maid korraldab kurat sabati, kuhu lendavad kokku nõiad. Brockenist 5 kilomeetrit lõunas asuv mäestiku kõrguselt viies tipp Wurmberg on Alam-Saksi liidumaa kõrgeim tipp.
Shiri Appleby

Shiri Freda Appleby (sündinud 7. detsembril 1978 Los Angeleses) on ameerika näitleja, kelle tuntuim roll on olnud Liz Parkeri osa telesarjas "Roswell".
Näitlemisega hakkas tegelema nelja-aastaselt, osaledes paljudes reklaamklippides. Esimese seriaalirolli tegi ta juba 1984. aastal seebiooperis "Santa Barbara". Veel on ta osalenud sarjades "thirtysomething" (1987), "The Bronx Zoo" (1987) ja "Doogie Howser, M.D." (1989). 
Filmidebüüdi tegi ta väikese eelarvega järjefilmis "" (1988). Veel on osalenud ta sarjade "Rannavalve" (1989), "Beverly Hills 90210" (1990) ja "Sõjaprintsess Xena" (1995) üksikutes osades. 
Läbilöök toimus 1999. aastal ulmesarjaga "Roswell". Sellesse sarja kandideeris ta ka Isabeli (osa sai Katherine Heigl) ja Maria rolli (Majandra Delfino), enne kui kinnitati Lizi ossa.
Biograafiad (Aa)

"Siin on loetletud Vikipeedias olemasolevaid või kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab tähtedega "Aa". 
Aav.
[[Kategooria:Biograafiate tähestikulised loendid|Aa, Biograafiad]]
Kura jõgi

Kura (türgi keeles "Kura çayı", gruusia keeles მტკვარი (Mtkvari), aseri keeles "Kür") on jõgi Aasias Taga-Kaukaasias.
Kura on 1364 km pikk (teistel andmetel 1515 km), millest 174 km on Türgis, 435 km Gruusias ja 906 km Aserbaidžaanis. Tema valgla on 198 300 km² suur ja see hõlmab kogu Armeenia, ehkki jõgi ise Armeeniat ei läbi. Jõe vooluhulk suudmes on keskmiselt 443, minimaalselt 206 ja maksimaalselt 2250 m³/s.
Kura algab Türgist Armeenia mägismaalt 2740 m kõrguselt. Ülemjooksul lookleb ta valdavalt põhja ja läbib mitu nõgu. Seejärel murrab ta kirde suunas voolates Boržomi kuristikus läbi Väikese Kaukasuse. Alamjooksul pöördub ta kagusse. Kura suubub Kaspia merre, moodustades delta. Kuna suue Kaspia meres asub 28 m allpool merepinda, on jõe lang 2768 m.
Kura olulisimad lisajõed on Araks (parempoolne), Qanıx (Alazani) ja Iori (vasakpoolsed). Viimased kaks suubuvad Kura keskjooksul asuvasse Mingəçeviri veehoidlasse.
Kural asuvad Gori, Thbilisi, Rusthavi ja Mingəçevir.
Hibiinid

Hibiinid (vene "Хибины", saami "Umbtekis", "Umptek") on mäestik Põhja-Euroopas Koola poolsaarel. Venemaa Murmanski oblasti kõrgeim mäemassiiv jääb Imandra ja Umbjärve vahele ning hõlmab ligi 1300 ruutkilomeetrit.
Hibiinide kaks kõrgemat platood on 1201 m kõrgune Judõtšvomtšorr ja 1191 m kõrgune Tšasnatšorr. Mäesõlmes on veel kolm pea sama kõrget lava Kukisvumtšorr, Petrelius ja Putelitšorr ning Aleksandr Fersmani järgi nime saanud Fersmani mäetipp, mida kunagi ammu peeti kõrgeimaks.
Hibiinid on Venemaa kõige vanemad mäed: nad on juba miljard aastat mäed olnud. Kõige vanemad magmavoolud mäestikus on üle poolteise miljardi aasta vanad. Mäed on nii kaua kulunud, et nende tipud on muutunud lamedateks platoodeks. Seevastu mägede nõlvad on järsud, kohati kaetud liustikega.
Hibiinide kliima on laiuskraadi arvestades pehme. See tuleneb lähedusest Barentsi merele, mida soojendab Golfi hoovus. Polaaröö kestab umbes 4 nädalat. Madalrõhkkonnad ja õhurõhu järsud langused on sagedased. Virmalisi on näha septembrist kuni aprilli keskpaigani.
Suvi on lühike. Mägedes on öökülmavaba perioodi pikkus 60–80 päeva. Eelmägedes on periood, mil ööpäeva keskmine temperatuur on üle +10 °C, umbes 70 päeva pikk. Polaarpäev kestab mai lõpust juuli keskpaigani. Sademeid on suvel vähem.
Hibiinides valitseb arktiline tundra.
Mägede jalamil asuvad linnad Apatitõ ja Kirovsk.
Hibiinides leidub apatiiti.
Faial

Faial on saar Assooride saarestikus. 
Pindala 173 km². Saar on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1043 meetrit. 
Kuulub Portugalile.
2011. aasta seisuga elas saarel 14 994 inimest.
Alibi

Alibi (ladina sõnast "alibi" 'mujal') on tõendus, et kahtlustatav ei viibinud kuriteopaigal ning ei saa olla kuriteos süüdi.
Betty Shabazz

Betty Shabazz (sünninimi Betty Jean Sanders; nimi organisatsioonis Nation of Islam Betty X; 28. mai 1936 Detroit Michigani osariigis või Pinehurst Georgia osariigis – 23. juuni 1997 New York) oli USA pedagoog ja kodanikuõiguste toetaja. Ta oli Malcolm X-i abikaasa.
Pärast keskkooli õppis ta Alabama osariigi õppeasutuses Tuskegee Institute ning seejärel haigla Brooklyn State Hospital õdede koolis.
Malcolm X-iga abiellus ta 1958. aastal. Shabazzil ja tema abikaasal oli kokku kuus last, kes on kõik tütred: Attilah (1958), Qubilah (1960), Ilyasah (1963), Gamilah (1964) ja kaksikud Malaak ning Malikah (1965). 1964. aastal lahkus Shabazz koos abikaasaga Nation of Islami liikumisest. Aasta hiljem Malxolm X mõrvati. 1970. aastatel asus Shabazz tööle New Yorgis Medgar Evers College'is.
1. juunil 1997 süütas Shabazzi tütrepoeg Malcolm Shabazz, kes elas tema juures, tema New Yorgi korteri. Shabazz sai põletushaavu üle 80 protsendil kehapinnast, millesse ta mõne nädala pärast suri. Malcolm Shabazzile mõisteti hiljem 18-kuune vabadusekaotus alaealiste kinnipidamiskohas ettevaatamatu tapmise eest.
Mäendus

Mäendus on õpetus maavarade kaevandamisest ja uurimisest. Kaevandamine on maavarade kaubastamine – protsess maavarade uurimisest mineraaltoorme turustamiseni.
Mäenduse peamised harud on maavara uurimine, allmaakaevandamine, avakaevandamine ja mäenduslik keskkonnakaitse. Mäendusega haakub jäätmeladustus ja allmaaehitiste (tunnelite, allmaaladude) rajamine.
Maavara

 
Maavara ehk maare ehk maapõuevara on maapõues leiduv orgaaniline või mineraalne loodusvara, mida käesoleval ajajärgul on võimalik tasuvalt kasutada.
Seega ei loeta maavaraks näiteks Eesti maapõues leiduvat rauamaaki, sest selle maardla sügavus ning kvaliteet teevad selle kasutamise praeguse tehnilise taseme juures majanduslikult mõttetuks. Küll aga võib ta maavaraks saada tulevikus. Tänapäeval ei loeta maavaraks ka soorauda, millest kuni 18. sajandini rauda sulatati. 
Eesti on suhteliselt rikas ainete poolest, mis võiksid olla maavarad. Enamasti on probleemiks see, et maavara ei leidu sellises koguses, mis teeks tootmise tasuvaks või on takistamas tehnilised või keskkonnaprobleemid. Eesti maapõues leidub arvatavasti kulda, molübdeeni, plaatina, vanaadiumi ja strontsiumi. Potentsiaalseteks Eesti tulevikumaavaradeks on ka diktüoneemaargilliit ja uraan. Mingil määral võib Hiiumaa lähedal leiduda naftat. Põhja-Eesti maapõues on maagaasi. 
Olulisimad Eesti maavarad on kukersiit (põlevkivi) ja fosforiit. Peale nende on Eesti maavaradeks: savi, liiv, kruus, karbonaatkivimid (lubjakivi ja dolomiit), turvas, ravimuda ja mineraalvesi. 
Ülemaailmselt olulisteks maavaradeks on rauamaak, boksiit ja nafta. Neist kahte viimast Eesti maapõues ei leidu.
Kaevandamine

Kaevandamine on maavara looduslikust seisundist eemaldamine. Ärilises tähenduses mõistetakse kaevandamise all maavara kaubastamist.
Tootmise mooduse järgi jaguneb kaevandamine avakaevandamiseks, allmaakaevandamiseks ja allveekaevandamiseks. Uuritakse võimalusi kaevandamiseks ka kosmoses (asteroididel kaevandamine).
Kaevandamisviisid.
Kaevandamisviis on moodus maavara kaevandamiseks.
Eestis kasutatakse avakaevandamist ja allmaakaevandamist. 
Avakaevandmise hulka kuuluvad järgmised viisid: aukkaevandamine, vaalkaevandamine ja väljakkaevandamine; allmaakaevandamise levinud viisid olid Eestis varem umbkaevandamine ja lankkaevandamine, nüüd on neid kahte hakanud asendama sageli kamberkaevandamine.
Avakaevandamine

Avakaevandamine ehk pealmaakaevandamine (mitte lahtine kaevandamine) toimub avatud maapõues. Pealmaakaevandamisele vastandub allmaakaevandamine.
Seejuures kasutatakse aukkaevandamist, kui katendit on vähe. Nii kaevandatakse Eestis liiva, paasi ja savi. Aukkaevandamisel jääb pärast maavara väljamist kaevandamiskohale auk.
Vaalkaevandamist kasutatakse seal, kus maavara katab paks katend, mis tõstetakse kaevandatud alale vaaludesse. Pärast kaevandamist ja kaevandatud ala korrastamist (rekultiveerimist) tekib maale, kus kasutati vaalkaevandamist, uus maakate. Vaalkaevandamine on kasutusel Eesti põlevkivimaardlas ja oli kasutusel fosforiidi tootmisel Maardus.
Väljakkaevandamisel moodustatakse maardlas välja(ku)d, millelt kooritakse kaevist. Eestis kasutatakse väljakkaevandamist turba tootmisel.
Avakaevandamine, eriti aukkaevandamine, on vanim kaevandamise liik. Avakaevandused, näiteks liiva saamiseks, on umbes sama vanad kui riiklus.
Suurimad tänapäeva avakaevandused võivad olla rohkem kui poole kilomeetri sügavused.
Allmaakaevandamine

Allmaakaevandamine (mitte "maa-alune kaevandamine") toimub maapõues, katendit eemaldamata. Allmaakaevandamisele vastandub pealmaakaevandamine.
Eestis on allmaakaevandamine kasutusel ainult põlevkivi tootmisel.
Allveekaevandamine

Allveekaevandamine (mitte veealune kaevandamine, mis on üks avakaevandamise tehnoloogiatest) on maavara ammutamine looduslikust veekogust. 
Eestis kasutatakse allveekaevandamist Tallinna lähedastes mereliiva maardlates.
Katend

Katendiks nimetatakse mäenduses kõike, mis lasub maavaralasundi peal.
Rõhtsa lasumise puhul on katend sama mis lasum (geoloogias kasutusel olev üldisem mõiste).
Maavara avakaevandamisel katend eemaldatakse, allmaakaevandamisel töötatakse katendi all.
Allmaakaevurid nimetavad katendit ka laeks, laekivimeiks.
Katendi paksusest sõltub, kas maavara on otstarbekas väljata ava- või allmaakaevandamisega.
Eesti põlevkivimaardlas on avakaevandamine otstarbekas, kuni katend on õhem kui 27 meetrit.
Loodusvarad

Loodusvarad ehk loodusressursid on looduskeskkonna osad, mida inimühiskond olemasoluks vajab ja tootmises kasutab. Võrreldes keskkonnafunktsioonide ja looduskapitaliga on loodusvara mõiste kitsam.
Loodusvarad on näiteks kaevandamisväärsed kivimid, mineraalid, vedelikud, gaasid ja orgaanilised ained. Loodusvara on ka vesi (eriti põhjavesi), samuti looduslik mets, merekalad, ulukid, teisisõnu kõik see, mida ei ole loonud või teinud inimene, kuid mida kasutatakse majandustegevuses. Seevastu hooldatavad metsad, kalad kalakasvatuses, koduloomad, aga ka haritav maa jm inimhoolduse all kasvav ja arenev ei ole loodusvara, need on inimtegevuse tulem. 
Loodusvarad saab jaotada taastuvateks ja taastumatuteks.
Loodusvarade üle peetakse tavaliselt riiklikku arvestust, nende kasutamist ohjatakse, kontrollitakse ja maksustatakse. 
Teine osa loodusest, see, mida majandustegevus otseselt ei kasuta või mille kasutamise üle ei peeta ranget arvestust, on loodusressurss, nagu näiteks õhk, merevesi, aga ka maastikud jms. 
Ühesõnaga on loodusvarad need, mis asuvad nii maa all kui maa peal, kuid mida pole loonud inimene.
Maardla

Maardla on geoloogiliselt uuritud, piiritletud ja riigi registris arvele võetud maavaralasundi kaevandamisväärne osa. 
Maardla on maapõueõiguse põhimõiste.
Maardla on kaitse all kui riigivara – maardlat ei tohi rikkuda täisehitamisega ning maardlast ei tohi võtta maavara ilma kaevandamisõiguseta. 
Kui maavara ei ole piisavalt uuritud ja lasund ei ole arvele võetud, on tegemist maavara leiupaigaga.
Kaubastamine

Tootekaubastamine on toote müümine või müügile laskmine kaubana.
Looduskasutus.
Looduskasutuse mõistes nimetatakse kaubastamiseks tegevus, mille tulemusena loodusvarast saab kaup. 
Maavara kaubastamine on maavara kaevandamine (mäenduse kõige laiem mõiste). See on tegevus, mille käigus toimub maavara geoloogiline uuring, maardla avamine, maavara väljamine, kaevise rikastamine ja toodetud kauba (mis enamasti on mõne teise tööstusharu toore) vedu tarbijani.
Tootmine

Tootmine ehk produktsioon on inimtegevus, mille tulemusel valmib toode. Tootmise põhjuseks on enamasti tarbija vajaduste rahuldamine.
Tootmine tänapäeval.
Tänapäeval on tootmises tähtsal kohal robotid ja robotsüsteemid. Automaattööpinkide, automaattranspordiseadmete
ja -ladude kõrval on need automaattootmise põhilisteks komponentideks.
Tootmise paindlikkuse seisukohalt vastandatakse raskesti ümberkorraldatavat jäika
automaattootmist ja paindtootmist, mida saab kiiresti kohandada muutuvate tootmistingimustega ning lihtsalt ümber seadistada uute toodete valmistamiseks. Esimene põhineb
funktsionaalselt jäikadel üheotstarbelistel tootmisliinidel, mis sobivad eelkõige
masstootmiseks. Paindtootmise aluseks on universaalsed, mitmeotstarbelised seadmed ja masinad ning võime reageerida kiiresti turumuutustele. Niisuguste masinate hulka kuuluvad ka robotid.
Puhtam tootmine.
Tänapäeval on paljude ettevõtete tootmisprotsessides ja -tehnoloogiates hakatud tähelepanu juhtima ka keskkonnahoiule ja ökoefektiivsusele; seda nimetatakse sageli terminiga "puhtam tootmine". Mitmes riigis, näiteks Rootsis, toetab riik majandushoobade kaudu jätkusuutlikkusele orienteeritud ettevõtteid.
Väljamine

Väljamine on maapõue osiste (kivimite (maagid, kivisüsi, põlevkivi, paas jms), vedelike (maaõli), gaasid (maagaas), orgaaniliste setete (turvas)) irrutamine maapõuest kaevandamise käigus. 
Väljatud materjal on kaevis, mis enamasti sisaldab peale maavara ka aherainet. Kaevis rikastatakse (sõelutakse, sorteeritakse, pestakse, separeeritakse, kontsentreeritakse) ja nii saadakse toode.
Kamberkaevandamine

Kamberkaevandamine ehk kambertervikkaevandamine ehk kamber-tervikkaevandamine on allmaakaevandamisel kasutatav tehnoloogia, mille oluliseks tunnuseks on katendi (ja nii ka maa) vajumise vältimine.
Katendi hoidmiseks jäetakse osa maavarast väljamata, moodustatakse (tugi)tervikud, mis jäävad maad hoidma.
Eesti põlevkivikaevandustes jääb tugitervikutesse kuni 25% kaevandamisväärset maavara. Kambrite laius on 6...10 m, nende pikkus võib ulatuda sadadesse meetritesse. Tugitervikute mõõtmed on tavaliselt 6×6 m.
Ainesidemos

Ainesidemos oli Kreeka filosoof, sündis Knossoses Kreetal ja õpetas Aleksandrias umbkaudu 70 eKr.
Nn. noorema (või kolmanda) skeptikute koolkonna juhina taaselustas Ainesidemos suuresti Pyrrhoni ja Timoni õpetused. Tema peateos oli "Pyrrhoni printsiibid", adresseeritud Lucius Tuberole. Inimestevahelised erinevused põhjustavad tajuerinevusi, mille seast ainuõiget valida on võimatu. Et asjade tõelist olemust tajuda ei saa, ei saa me ka midagi väita. Seda mõistes saavutatakse tõeline meelerahu - ataraksia.
Ainesidemose filosoofia koosnes neljast põhiosast: skeptitsismi ja kahtluse põhjused, rünnak põhjuslikkusele ja tõele, füüsikaline teooria ja moraaliteooria. Neist on tähtsamad kaks esimest. Kahtluse põhjused on antud kümne "troobina":
Tõde varieerub lõputult vastavalt asjaoludele, mille suhtelist osakaalu ei saa täpselt hinnata. Seepärast pole olemas absoluutset teadmist, sest igal inimesel on isemoodi tajud ja, enamgi veel, nad korraldavad ja rühmitavad oma meelteandmeid igaüks oma ainulisel moel, nii et lõpptulemuse kehtivus on puhtalt subjektiivne.
Teine osa Ainesidemose tööst seisneb rünnakus põhjuslikkuse teooriale, milles ta esitab peaaegu täielikult kaasaegse skeptitsismi aluskaalutlused. Põhjust ei eksisteeri eraldi mõistusest, mis seda tajub; selle kehtivus on ideaalne või, nagu Kant oleks öelnud, subjektiivne. Suhe põhjuse ja tagajärje vahel on mõeldamatu. Kui kaks asja on erinevad, on nad kas samaaegsed või järgnevad. Kui nad on samaaegsed, siis on põhjus tagajärg ja tagajärg põhjus. Kui see nii ei ole, kuna tagajärg ei saa leida aset enne põhjust, peab põhjus eelnema tagajärjele ja peab olema hetk, mil põhjus ei ole mõjus, see tähendab, ei ole tema ise. Nende ja teiste samalaadsete argumentide kaudu jõuab ta skeptitsismi põhiprintsiibini, põhjuste radikaalse ja universaalse vastustamiseni; "παντὶ λόγῳ λόγος ἴσος ἀντίκειται".
Jõudnud sellele järeldusele, suutis Ainesidemos assimileerida Herakleitose füüsikalise teooria, nagu seda on selgitatud Sextus Empiricuse teoses "Hypoiyposes". Mööndes, et tajuva subjekti jaoks eksisteerivad vastuoksused, omistas ta samale objektile vastukäivaid omadusi. Vabanenud sel moel tõe ja põhjuslikkuse ideedest, siirdus Ainesidemos eetikakriteeriumite õõnestamisele ja eitas inimeste võimet püüelda headuse, naudingu või õnne kui absoluutse, konkreetse ideaali poole. Kõik teod on naudingu ja valu, hea ja kurja tulemus. Eetilise püüdluse tulemuseks on järeldus, et iga püüdlus on tühine ja ebaloogiline. Selle destruktiivse skeptitsismi põhisuundumus on olemuselt sama, alates selle esimesest kristallisatsioonist Ainesidemosel kuni arenenuimate kaasaegsete skeptikuteni. (Vaata ka: Karneades ja Archesilaos.)
Teosest "Πυρρώνειοι λóγοι" pole säilinud midagi; see-eest on meieni jõudnud selle analüüs Photiose "Myriobiblion"is.
Bibliograafia.
Zelleri "History of Greek Philosophy", Émile Saisset, "Ænesideme", Pascal, Kant; Ritter and Preller, §§ 364-370.
Buckeye Bullet

Buckeye Bullet on Ameerika Ühendriikide Ohio osariigi ülikooli üliõpilaste valmistatud seeria elektriautosid. Alates 2003. aasta oktoobrist on Buckeye Bullet 1 kiireim maismaal elektri jõul liikuva sõiduk.
Kere.
Autol on süsinikkiust kere, mis on kinnitatud kroom-molübdeenist valmistatud raamile. Kere pikkus on umbes 9 meetrit, laius 60 cm ja kõrgus 90 cm. Põhi on maapinnast umbes 1,2 sentimeetri kõrgusel. Auto mass on veidi üle 1,5 tonni. Auto kõik neli ratast on sõltumatu vedrustusega.
Mootor.
Jõuallikaks on üle 500-hobujõuline kolmefaasiline vahelduvvoolumootor. Mootori tootja on Saminco, kes on ka üks Buckeye projekti sponsoritest. Toiteallikana kasutatakse 12 000 NiMH- akude energiat, mis kombineeritud rööp- ja jadaühendust kasutades annavad alalispinget 1000 volti. See pinge muundatakse kolmefaasiliseks vahelduvpingeks efektiivväärtusega samuti 1000 V. Kolmefaasilise mootori kasutamise põhjus on umbes 15% suurem võimsuse ja massi suhe võrreldes ekvivalentse alalisvoolumootoriga, vaatamata muunduri lisakaalule.
Mootoriga on ühendatud 5-käiguline manuaalkäigukast.
Pidurid.
Pidurdamiseks kasutatakse kahte langevarju, lisaks on olemas tavalised pidurid.
Rekordid.
Buckeye Bulletile kuuluvad nii Guinnessi rekordite raamatu, rahvusvaheline kui ka USA elektriautode maismaal liikumise kiirusrekord.
Rekordid ületati esimest korda 2003. aasta oktoobris, neid parandati 2004. aasta oktoobris.
Erinevad institutsioonid tunnustavad rekordeid erinevalt. Guinnessi rekordite raamatusse on läinud tippkiirus üle 510 km/h. Peale selle märgitakse veel USA ja rahvusvahelist rekordit erinevate kriteeriumite järgi: esimene neist on 503 km/h ja teine 435 km/h.
Enne Buckeye Bulletit kuulusid rekordid elektriautole White Lightning.
Ohio osariigi ülikool ehitab uut kütuseelemendiga elektriautot Buckeye Bullet 2, millega loodetakse Buckeye Bullet 1 rekordid ületada.
Kiireim maismaal liikunud sõiduk on ThrustSSC, mille jõuallikateks on kaks reaktiivmootorit.
Surnud 2003

"Siin on loetletud 2003. aastal surnud tuntud inimesi ja loomi
Süvaveekerge

Süvaveekerge ehk uhkvool (parem kui tõusuhoovus, kerkehoovus, tõusikvool, upwelling, apvelling) on rannikulähedase mere süvakihtidest pärineva külma vee tõus pinnakihtidesse. Süvaveekerke vastandnähtus on pealisvee sukeldumine (inglise "downwelling").
Alasid, kus süvaveekerge toimub, nimetatakse süvaveekerkealadeks.
Süvaveekerke põhjustajaks on kas piki randa (nii et põhjapoolkeral olles jääb maa allatuult vaadates vasakule) või maa poolt puhuvad tuuled, mis viivad pealmise sooja veekihi merele. Seda asendab aga kompensatsioonihoovusena enamasti külm ning toitaineterikas vesi süvakihtidest. Põhja Eesti rannikul esineb süvaveekerge peaaegu igal suvel püsivate idatuulte korral, sealjuures võib mere pinnakihi temperatuur ranna lähedal langeda ligi 10-15 kraadi, kuumalainete ajal maksimaalselt kuni 20 kraadi võrra . Talvine süvaveekerge võib Eesti rannikumeres aga põhjustada pinnavee temperatuuri mõnekraadist tõusu, mis omakorda võib takistada mere kinnikülmumist .
Mujal maailmas on tuntuim süvaveekerkeala näide Lõuna-Ameerika läänerannikul. Meri on seal subduktsioonivööndi ja sellega seotud süviku tõttu sügav ning tavaliselt püsivad seal idakaartetuuled, mis vee pinnakihi ookeanile puhuvad. 
Süvaveekerkest saavad palju kasu Peruu ja Tšiili kalurid, sest toitaineterikas vesi meelitab sinna hulgaliselt kalu.
Siiski esineb mõnel aastal ka vastupidine olukord, kus tuul puhub läänest. Sellist nähtust nimetatakse El Niñoks ja selle tekkepõhjused ei ole täpselt teada. Selle mõju on globaalne, ning seetõttu võib tal olla seos globaalse soojenemisega; viimastel aastatel on täheldatud El Niñode kestuse pikenemist.
Süvaveekerge soodustab kalapüüki, sest süvakihtide vesi on toitaineterikas (peamiselt nitraadid ja fosfaadid). Koos merevees lahustunud süsinikdioksiidiga kasutavad neid ainevahetusel fotosünteesivad bakterid ja protistid, keda nimetatakse fütoplanktoniks. Fütoplanktonist toituvad omakorda mereloomad, keda inimene sageli toidu eesmärgil püüab.
Süvaveekerge mõjutab oluliselt ka kliimat, sest külm vesi jahutab atmosfääri alumist kihti, tuues sellega kaasa temperatuuriinversiooni, mis takistab tõusvate õhuvoolude ja seega ka pilvede tekkimist. See ongi põhjuseks, miks Tšiili põhjaosas asuvas Atacama kõrbes sajab üliharva.
Süvaveekerke tõttu jahtunud meri on tihti teravas kontrastis õhutemperatuuriga. Näiteks California lõunaosas puhuvad mägedest tihti nn Santa Ana tuuled. Olemuselt sarnaseid tuuli nimetatakse Euroopas föönideks ja Kaljumäestikus "chinook"'ideks. See teeb õhu küll väga kuumaks ja kuivaks, kuid ühtlasi viib ka sooja vee merele, mis inimesi ujuma ei meelita.
Euroopa Vasakpartei

Euroopa Vasakpartei ("European Left Party (EL)") on Euroopa vasakparteide ühendus, mis asutati 8.–9. mail 2004 Roomas. 
EV juriidiline asukoht on Brüsselis.
Euroopa Vasakpartei on sõltumatute ja suveräänsete Euroopa vasakparteide ja mittetulundusühingute paindlik, detsentraliseeritud ühendus, mis tegutseb konsensuse alusel.
EV asutajaliikmed on Euroopa Liidu liikmes- ja assotsieerunud maade sotsialistlikud, kommunistlikud, punarohelised ja muud demokraatlikud vasakparteid. EV põhikirjaga nõustumine on Euroopa Vasakparteisse kuulumise eeltingimus. 
EV liikmeks võib saada iga vasakpoolne poliitiline organisatsioon Euroopas, mis nõustub EV platvormiga (manifestiga) ning tunnustab tema põhikirja. Teisi organisatsioone võib põhiliikmete poolt kutsuda EV vaatlejateks. 
Euroopa Vasakpartei asutajad.
Euroopa Vasakpartei asutasid viisteist Euroopa vasakparteid, kes on EV täisliikmed ja kuuluvad enamjaolt Euroopa Parlamendi vasakrohelisse fraktsiooni ("Gauche Unitaire Européen – Nordic Green Left, GUE/NGL"): 
EV esimees on Itaalia Kommunismi Taasasutamise Partei (PRC) esimees Fausto Bertinotti. EV Keskjuhatusse kuulub igast liikmesmaast kaks inimest – mees ja naine. Eesti Vasakparteid esindavad Sirje Kingsepp ja Enn Ehala.
Euroopa Vasakpartei nimi.
EV-l on igas Euroopa riigis, kus tegutseb EV liikmesparteisid, nimi vastava maa keeles:
Euroopa Vasakpartei eesmärgid.
EV toetab sugudevahelist võrdsust kõigis igapäevaelu valdkondades. Feminism ja sugudevaheline võrdsus on EV toimimise ning arengu põhialused.
Adolfo Rodríguez Saá

Adolfo Rodríguez Saá Páez Montero (sündinud 25. juulil 1947) on Argentina peronistlike vaadetega poliitik. Aastatel 1983–2001 oli ta San Luisi provintsi kuberner.
2001. aasta lõpus, kui Argentinas oli majandus- ja poliitiline kriis, nimetati ta ajutiseks presidendiks. Ta oli ametis vaid nädal aega — 23. kuni 31. detsembrini 2001 — ning astus tagasi, kuna ei saanud piisavalt toetust.
Hiljem valiti ta Argentina senatisse ning ta on jätkanud tegevust poliitikas.
Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised

Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed ja Põhjala Vasak-Rohelised (EÜV/PVR) ("Gauche Unitaire Européen – Nordic Green Left" (GUE/NGL) – üldlevinud lühend, "Gauche Unitaire Européenne, Gauche Verte Nordique" (GUE) – prantsuse keeles, "European United Left – Nordic Green Left" (EUL/NGL) – inglise keeles, "Vereinigte Europäische Linke – Nordische Grüne Linke" (VEL/NGL) – saksa keeles) on Euroopa Liidu sotsialistlikke ja kommunistlikke parteisid ühendav Euroopa Parlamendi fraktsioon. See on suuruselt viies europarlamendi fraktsioon. Pärast Euroopa Parlamendi valimisi 2014. aastal kuulub GUE/NGLi 51 liiget 14 maalt.
Erinevalt teistest fraktsioonidest on EÜV/PVR konföderatiivne, s.t tal puudub ühine programm ja ta koosneb kahest grupist: GUE – Euroopa Ühendatud Vasakpoolsed (koosneb Euroopa Vasakpartei liikmetest ja sõltumatutest vasakparteidest) ja NGL – Põhjamaade Vasakrohelised (koosneb Rootsi, Soome ja Taani vasakparteidest). 
Parteil on mitmeid liikmestaatuse klasse. Liikmesparteid on grupi täisliikmed. Mitu parteid said hiljuti vaatleja staatusest täisliikmeks seoses sellega, et nende riigid ühinesid Euroopa Liiduga. Assotsieerunud liikmed on nendest riikidest, mis ei kuulu ELi.
Koostöölepingus on määratud fraktsiooni tegevuse põhivaldkonnad. Need on
Fraktsiooni kuuluvad parteid.
Fraktsioon koosneb alljärgnevatest rahvuslikest poliitilistest parteidest:
GUE/NGL-i seisukohad.
GUE/NGL soovib, et Euroopa Liidus valitseks maade vahel solidaarsus ning et mõjuvõimsamad riigid ei suruks oma poliitikat teistele peale.
GUE/NGL leiab, et praegu on Euroopa Liidus liiga vähe demokraatiat ning et EL lähtub põhiliselt uusliberaalsest poliitikast, mis suuresti eirab tavakodanike vajadusi. Seetõttu tähtsustab GUE/NGL maade koostööd, mis kindlustaks nende spetsiifiliste probleemide, vajaduste ja tugevate külgede arvestamise Euroopa Liidus.
GUE/NGL on veendunud, et rahulikuks kooseksisteerimiseks ei ole vaja Euroopa Liidu militariseerimist. GUE/NGL pooldab turvalist tulevikku, kuid seda mitte sõjalise võimu, vaid pigem organisatsioonidevahelise koostöö abil.
ESDTP

ESDTP on kahe endise erakonna nime lühend:
Ken Thompson

Kenneth Thompson (sündinud 4. veebruaril 1943) on informaatik, kes on tuntud kui UNIX-i väljatöötamise suur mõjutaja.
Ta on sündinud USA-s Louisiana osariigis New Orleansi linnas ning lõpetanud California ülikooli Berkeleys bakalaureuse- ja magistrikraadiga elektroonikas.
Ta oli koos Dennis Ritchiega aastal 1969 Bell Labsis üks põhilisi operatsioonisüsteemi UNIX loojaid. Selle raames lõi Thompson ka programmeerimiskeele B, mis sai aluseks Dennis Ritchie programmeerimiskeelele C, mis on üks maailma levinumaid programmeerimiskeeli. Lisaks kirjutas ta ka algse UNIX-i standardse tekstiredaktori ed, mis põhines varasemal programmil ged.
Hiljem juhtis ta koos Rob Pike'iga Bell Labsis operatsioonisüsteemi Plan 9 loomist, mille raames ta lõi UTF-8 kooditabeli.
Thompson ja Ritchie said 1983. aastal koos Turingi auhinna teenete eest üldise operatsioonisüsteemide teooria ja operatsioonisüsteemi UNIX loomisel.
Thompson lahkus Bell Labsist 1. detsembril 2000 ja töötas kuni 2006. aastani Entrisphere Inc-is.
Ta osaleb 2007. aastal algatatud Google'i projektis programmeerimiskeele Go loomisel koos Robert Griesemeri ja Rob Pike'iga.
Jigorō Kanō

Dr. Jigorō Kanō (jaapani keeles 嘉納 治五郎 "Kanō Jigorō"; 28. oktoober 1860 Mikage – 4. mai 1938) on jūdo rajaja.
Dr. Jigorō Kanō sündis 28. oktoobril 1860 Jaapani mereäärses linnas Mikages. 1871. aastal lõpetas ta Tokios keskkooli. 17-aastaselt astus ta Kaisei Lütseumi, mis hiljem nimetati ümber Tokio Keiserlikuks Ülikooliks. Ta sooritas eksamid sotsioloogia teaduskonda, kust siirdus pedagoogika teaduskonda. Aasta hiljem kaitses ta filosoofias doktoriväitekirja. Ta lõpetas ülikooli 1881. aastal. 
16-aastaselt hakkas J. Kanō tegelema jūjutsuga. Tema esimeseks jūjutsu õpetajaks oli sensei Teinosuke Yagi, kes õpetas talle jūjutsu põhiprintsiipe. Hiljem õppis ta Tenji-Shinyo ryu koolis selliste jūjutsu meistrite käe all nagu sensei Hachinosuke Fukuda ja Masatomo Iso. 1881. aastal siirdus Kanō õppima Kito ryu kooli Tsunetoshi Iikobo juurde.
1882. aastal, pärast Kanō nimetamist instruktoriks ja inspektoriks privilegeeritud Gakusjuini Lütseumis, alustas ta omandatud jūjutsu tehnika ümbertöötamist, analüüsides vanu käsikirju ja süstematiseerides arvukate koolkondade tehnikaid. Ta pidas võimalikuks, et saab ühendada eri koolkondade parimad tehnikad ühtseks süsteemiks ning luua kehalise kasvatuse programmi, mis haarab nii vaimseid kui ka kehalisi oskusi.
1887. aastal tegi ta esimesed märkmed jūdō tehnika alal. Kuid alles 62 aasta vanuselt pidas ta võimalikuks üldistada talletatud kogemused ja kirjutada raamat jūdōst.
Kanōst sai Keiserliku Majandusministeeriumi ja Riigi Õpetusministeeriumi esindaja ning 1932. aastal valiti J. Kanō Jaapani kehakultuuriministriks.
1935. aastal sai Kanō Asahi preemia silmapaistva töö ja organiseerimise eest Jaapani spordis.
1938. aastal osales Kanō Kairos Olümpiakomitee kongressil, kus arutati lähenevate olümpiamängude ettevalmistust. 1909. aastal valiti Kanō Jaapani Olümpiakomitee liikmeks. See, et järgmised olümpiamängud pidid toimuma Jaapanis, oli suurel määral professor Kanō teene. Ühtlasi oli Kanō ka esimene Aasiast pärit ROK-i liige. 
Pöördudes tagasi Kairost professor Jigorō Kanō suri 4. mail 1938.
Signori-Lippsi efekt

Signori-Lippsi efekt selgitab, miks äkilist väljasuremist võidakse kujutada pikaajalise protsessina.
Paleontoloogilised teadmised põhinevad peamiselt leitud kivististel. Nende kadumine stratigraafilistest kihtidest on enamasti seostatav kivistisi ehk fossiile tekitanud organismide väljasuremisega. Kui oletada, et palju organismirühmi suri välja geoloogilises mõttes väga lühikese ajaperioodi jooksul, peaksime me ka settekivimitest leidma väga järsu piiri, kust alates teatud rühmi ei esine. Praktikas see siiski nii ei pruugi olla, sest paljusid haruldasemaid rühmi ei pruugi me lihtsalt leida ja teeme sellest järelduse, et nad surid välja varem kui laiema levikuga rühmad, kuigi tegelik väljasuremine võis toimuda umbes samal ajal. 
Ehkki Signori-Lippsi efekti olemasolus pole mõtet kahelda, ei tohiks seda siiski ületähtsustada. Näiteks Kriidi lõpu väljasuremist, mille kestel surid välja ka dinosaurused, on kaua aega seletatud suure meteoriidi langemisega 65 miljonit aastat tagasi. Tänapäeval on selles hüpoteesis ikka enam ja enam kahtlema hakatud. Sellel on mitmeid põhjuseid. Näiteks küsitakse irooniliselt, et kas osa sugukondi tundis ette, et suurem pauk on tulemas, ning pidas paremaks kollektiivselt välja surra. Sellele üritatakse vastata just Signori-Lippsi efektiga. Paljud teadlased usuvad siiski, et ainuüksi meteoriidi langemisest ei piisa, sest väljasuremisprotsess kestis vähemalt 3 miljonit aastat. Otsustav tähtsus on ilmselt paljude sündmuste kokkulangemisel, milles ka meteoriidil võis olla mingi roll. 
Efekti kirjeldasid 1982. aastal kaks paleontoloogi Jere H. Lipps ja Philip W. Signor.
Biograafiad (C)

Biograafiad (C) loetleb Vikipeedias olemasolevaid ja kavatsetavaid artikleid isikutest, kelle nimi algab C-tähega.
Ca.
"Vaata Biograafiad (Ca)"
Ch.
"Vaata Biograafiad (Ch)"
Cl.
"Vaata Biograafiad (Cl)
Co.
"Vaata Biograafiad (Co)
Jaanuar 2001

Jaanuar 2001, sündmuste kroonika
1546

1546. aasta (MDXLVI) oli 16. sajandi 46. aasta.
1503

1503. aasta (MDIII) oli 16. sajandi 3. aasta.
Tiit Toomsalu

Tiit Toomsalu (sündinud 21. novembril 1949) on Eesti poliitik, Riigikogu liige (1999–2003).
Ta on lõpetanud 1968. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1974. aastal Tartu Riikliku Ülikooli juristidiplomiga.
Tiit Toomsalu oli aastail 1999–2003 Riigikogu liige.
Aastail 1995–2004 oli ta Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööpartei esimees (partei nimeks sai 2008. aastal Eestimaa Ühendatud Vasakpartei). Äriregistri andmeil kuulus ta parteisse 1991. aastast. 2010. aastal arvati Toomsalu parteist juhatuse otsusega välja.
Käsumajandus

Käsumajandus on majandus, milles:
Käsumajanduse eelised:
Käsumajanduse puudused:
Käsumajandus võib toimida ka ainult mõnes, tähtsamas majandusharus, ülejäänud, vähem tähtsates majandusharudes võib valitseda turumajandus.
Totalitaarne režiim

Totalitaarne režiim on poliitiline režiim, mis on kehtestanud ühiskonna üle totaalse kontrolli: ka need alad, mis on autoritaarses režiimis riigipoolsest kontrollist vabad, kuuluvad totalitaarses ühiskonnas kontrollitavate hulka. Totalitaarse režiimiga kaasneb kontroll kodanike mõtteavalduste ja väljendusvõimaluste üle ning inimõiguste rikkumine.
1642

1642. aasta (MDCXLII) oli 17. sajandi 42. aasta.
Välispoliitika

Välispoliitika on kogum poliitilisi eesmärke, mis määravad riigi suhtlemise teiste maailma riikidega, samuti riigi ülejäänud väljapoole, teiste riikide suhtes suunatud otsused ja tegevus. Välispoliitika kujundatakse kõige üldisemas mõttes riiklike huvide, julgeoleku, ideoloogiliste eesmärkide ja majandushuvide kaitseks. Välispoliitika eesmärke võidakse saavutada rahumeelse koostöö või agressiooni, sõja ja ekspluateerimise kaudu. 20. sajandil suurenes välispoliitika tähtsus oluliselt, kuna kõikidel riikidel on võimalus omavahel mingil diplomaatilisel viisil suhelda.
Välispoliitika kujundavad tavaliselt valitsuse juht (peaminister) ja välisminister. 
Välispoliitikat tuleb eristada rahvusvahelistest suhetest.
Riikidevaheline võistlus.
Domineerimine ja sõltuvus
Kolonialism/imperialism
Võistlus külma sõja järgses maailmas
1577

1577. aasta (MDLXXVII) oli 16. sajandi 77. aasta.
1690. aastad

1690. aastad on ajavahemik 1690. aasta algusest kuni 1699. aasta lõpuni.
Otto Neurath

Otto Karl Wilhelm Neurath (10. detsember 1882 Viin – 22. detsember 1945 Oxford) oli Austria filosoof, sotsioloog ja majandusteadlane. 
Teda peetakse üheks kõige mitteortodokssemaks marksistiks. 
Ta õppis algul Viini ülikoolis, hiljem Berliini ülikoolis matemaatikat, majandusteadust, ajalugu ja filosoofiat. Ta sai doktorikraadi 1907 Berliinis, töötas vahepeal Austria sõjaministeeriumi majandusosakonnas ja habiliteerus 1917 Heidelbergi ülikoolis.
Müncheni Nõukogude Vabariigis oli ta Kurt Eisneri valitsuses keskmajandusameti president, kellena ta tegeles tsentraalse planeerimisega. Hiljem mõisteti ta riigireetmise eest pooleteiseks aastaks vangi. Ent Austria valitsuse sekkumise tõttu vabastati ta ennetähtaegselt ja saadeti välja Viini. Seal organiseeris ta ühinguga "Siedlungs- und Kleingartenverband" eneseabi elamispinna nappuse vastu. Üks näitus viis tänini eksisteeriva Ühiskonna- ja Majandusmuuseumi asutamisele. 
Ta kuulus pragmaatilise teadusteoreetilise lähenemise esindajana Viini ringi vasakusse tiiba. Ta ei tunnistanud metafüüsikat ega epistemoloogiat. Marksismi pidas ta omamoodi teaduseks. Teadus oli tema jaoks muudatuste tööriist. 
Koos graafik Gerd Arntziga töötas ta välja Viini pildistatistika meetodi Isotype. See oli viis kvantitatiivse info esitamiseks kergesti mõistetavate ikoonidena. Sellel leiutisel oli suur mõju kartograafiliste sümbolite arengule ning proportsionaalsete sümbolite kasutamisele võrdleva ruumilise info esitamiseks. Sellel alal võib Neurathit pidada Edward Tufte'i ja Buckminster Fulleri eelkäijaks.
Pärast 1934. aasta 12. veebruari sündmusi ja seisusteriigi rajamist emigreerus ta algul Hollandisse Haagi, pidi aga 1940 põgenema edasi Inglismaale, et oma tööd jätkata. Kui ta ei oleks natsionaalsotsialistide võimuhaaramise ajal viibinud Moskvas oma piktogrammide süsteemi selgitamas, oleks ta peaaegu kindlasti arreteeritud.
Ta suri 1945 Oxfordis.
Neurathi läbitöötamata arhiiv asub Readingi Ülikoolis.
1680. aastad

1680. aastad on ajavahemik 1680. aasta algusest kuni 1689. aasta lõpuni.
1670. aastad

1670. aastad on ajavahemik 1670. aasta algusest kuni 1679. aasta lõpuni.