tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Toyota Supra

Toyota Supra on Toyota Motor Corporationi sportauto. Autot toodeti aastatel 1978–2002 nelja põlvkonna jagu. 
2019. aasta mais taaskäivitati Supra müük ja jätkati viienda põlvkonnaga. Supra algas Toyota Celicast. Esimesed kaks generatsiooni põhinesid Celica mudelil. Seetõttu oli ka auto algne nimi Celica Supra (Jaapanis Celica XX).
Auto esimesed neli põlvkonda toodeti Jaapanis ja kõige uuem ehk viies pannakse kokku Austrias.
Esimene põlvkond A40/A50 (1978–1981).
Esimene Supra oli mõeldud selleks, et teha Celica mudelist pikem, laiem ja kiirem versioon. Seega oli Supra võrreldes Celicaga pikem. Supral suurendati mootoriruumi, et asendada neljasilindriline mootor kuuesilindrilisega.
Toyota hakkas Suprat tootma, et tuua turule konkurent tol ajal populaarsele Datsun/Nissan 280Z-le.
Järgnevas tabelis on toodud Supra esimese generatsiooni jõuülekanded.
Teine generatsioon A60 (1981–1985).
Teise generatsiooni puhul muudeti märkimisväärselt Supra ja Celica välimust ja tekkis suurem erinevus nende kahe mudeli vahel. Suurim vahe seisnes selles, et Supral olid kokku klapitavad esituled. Lisaks pandi Suprale sõltumatu tagavedrustus.
A60 Suprat saatis edu ka spordis. 1983–1985 sõideti tollase Celica Supraga võidu nii BTCC-s kui ka Ulster Rallis.
Järgnevas tabelis on teise generatsiooni jõuülekanded.
Kolmas generatsioon A70 (1986–1993).
Esimene kolmanda põlvkonna Supra valmis 1986. aastal. Nüüd läksid Supra ja Celica mudelid kumbki oma teed. Kui Celicale valiti veoskeemiks autoturul populaarseks saanud esivedu, siis Suprale jäeti konservatiivsem valik ehk tagavedu.
Sarnaselt eelmise põlvkonnaga osales ka A70 Supra rallis. Kuni 1988 sõideti Supraga WRC-s kuni võeti kasutusele nelikveoline Celica ST165.
Järgnevas tabelis on kolmanda generatsiooni jõuülekanded.
Neljas generatsioon A80 (1993–2002).
Neljanda põlvkonna Supra tootmine algas ametlikult 1993. aastal. See põlvkond muutis Toyota Supra üheks automaailma legendiks ja seda autot on mitmel korral meelelahutusmaailmas esile tõstetud. Üks tuntuim näide on kultusfilm „Kiired ja vihased“. 
Lisaks muutis neljas põlvkond Supra mootori 2JZ üheks populaarsemaks, sest sellele sai kergesti lisada võimsusust juurde. Näiteks ühe Supra võimsus suudeti tõsta 1800 hobujõuni ehk umbes 1342 kilovatini. Võrdluseks oli 2006. aastal ilmunud tolle aja kiireimal ja võimsaimal sportautol Bugatti Veyronil 1000 hobujõudu ehk 746 kilovatti.
90ndate lõpuks hakkas sportkupeede müük langema ja 1998. aastal väljus Supra USA turgudelt. Jaapanis jätkus tootmine 2002. aastani.
Järgnevas tabelis on neljanda generatsiooni jõuülekanded. 
Viies generatsioon J29/DB/A90 (2019–...).
Uusim, viies põlvkond on esimene Supra, mida toodetakse väljaspool Jaapanit; põhjuseks oli asjaolu, et see mudel valmis Toyota ja BMW koostöös. Disaini kujundas Toyota, aga mootor on tehtud BMW Z4 baasil. BMW-ga alustati koostööd, sest Toyota soovis Suprale I6-mootorit nagu eelmisel generatsioonil. Probleem oli selles, et kuna Toyota ise taolist mootorit enam ei tootnud, siis oli mõistlikum valida koostööpartner, kes sellist mootorit juba toodab.
Järgnevas tabelis on viienda generatsiooni jõuülekanded.
Samiki keel

Samiki keel on Senegalis räägitav keel, mis kuulub Atlandi keelkonda.
2006. aasta andmetel rääkis seda umbes 1850 inimest.
Kušļi

Kušļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla keskosas. Kušļi jääb valla keskusest Inešist 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,6 ja Riiast 120,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
2007. aastal oli külas seitse elanikku.
Naurēni

Naurēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 
Küla asub valla põhjaosas. Naurēni jääb valla keskusest Inešist 1,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 4,3 ja Riiast 132,5 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
2007. aastal oli külas 25 elanikku.
Paulēni

Paulēni (ka Pāulēni) on endine küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 
Küla asus valla lääneosas. Pāulēni jäi valla keskusest Inešist 4, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,6 ja Riiast 139,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Tänapäeval on Paulēni liidetud Reinkaļvi külaga.
Küla aladel asuvad Paulēni muinaskalmed on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all.
2001. aastal külas elanikke ei olnud, seda on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks. Tänapäeval on Paulēni taas liidetud Reinkaļviga.
Reinkaļvi

Reinkaļvi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. Küla asub valla lääneosas. Reinkaļvi jääb valla keskusest Inešist 4,7, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 10,3 ja Riiast 138,5 kilomeetri kaugusele.
Paulēni küla on varem loetud Reinkaļvi külla jäävaks majadegrupiks, tänapäeval on see taas Reinkaļviga liidetud. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas sündis läti dramaturg Pauls Putniņš.
Küla aladel asuvad Paulēni muinaskalmed on kultuurimälestisena regionaalse kaitse all. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
2007. aastal oli külas 12 elanikku.
Raunas

Raunas on endine küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 
Küla asus valla edelaosas Ogre jõe kaldal. Raunas jäi valla keskusest Inešist 7,9, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 13,5 ja Riiast 120,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Sāvas

Sāvas on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 
Küla asub valla keskosas Nedzise järve läänekaldal. Sāvas jääb valla keskusest Inešist 3,8, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 9,74 ja Riiast 121 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Sāvase bussipeatus.
Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
2001. aastal oli külas 16 elanikku.
Sviļi

Sviļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 
Küla asub valla idaosas. Sviļi jääb valla keskusest Inešist 1,6, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 7,2 ja Riiast 135,4 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas 96 elanikku.
Tūļi

Tūļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas. 
Küla asub valla kirdeosas. Tūļi jääb valla keskusest Inešist 3,2, endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 8,8 ja Riiast 137 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asuv Vectūļi – 1 talu on arhitektuurimälestisena regionaalse kaitse all.
Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
2001. aastal oli külas neli elanikku.
Ūdrēni

Ūdrēni on endine küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Ineši vallas.
Küla asus valla lääneosas. Ūdrēni jäi endisest piirkonna keskusest Vecpiebalgast 5,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Tänapäeval on Ūdrēni liidetud Grinēni külaga.
2001. aastal oli külas 11 elanikku.
Galata torn

Galata torn (türgi keeles "Galata Kulesi") on keskaegne romaani stiilis kaitsetorn Galata (Karaköy) linnaosas İstanbulis, mis valmis 1348. aastal pärast Genova vabariigi ekspansiooni Konstantinoopolisse. Tarindustööde lõppedes oli see linna kõrgeim ehitis.
Yasuhiro Nakasone

Yasuhiro Nakasone (jaapani keeles 中曽根 康弘 "Nakasone Yasuhiro"; 27. mai 1918 – 29. november 2019) oli Jaapani poliitik.
Aastatel 1982–1987 oli Nakasone võimupartei Liberaaldemokraatliku Partei juhina Jaapani peaminister.
Üle 56 aasta kuulus ta Jaapani Esindajatekotta.
Ta on olnud ka Jaapani kaubandus- ja tööstusminister, transpordiminister, kaitseagentuuri direktor, teaduse ja tehnoloogia agentuuri direktor. 
Nakasone on pälvinud Krüsanteemi Suurordeni, mis on Jaapani kõrgeim autasu. 
Lisaks keiserliku suguvõsa liikmetele on selle pälvinud üksnes 50 jaapanlast.
Isiklikku.
Tema poeg Hirofumi Nakasone oli aastatel 2008–2009 Jaapani välisminister.
Hotellimajandus

Hotellimajandus koosneb majutus-, toitlustus-, meelelahutus- ja kõigi lisateenuste osutamisest majutusasutustes. Hotellimajandus on üks osa turismimajandusest. Lisaks sellele, et osutatakse teenuseid kõikidele kodust eemal viibivatele inimestele, kuuluvad süsteemi ka hotellimajanduse teenused, mida osutatakse kohalikele elanikele.
Funktsionaalne aspekt.
Funktsionaalsed aspektid on tegevused ja toimingud, mida majutusasutused osutavad ehk mis funktsiooni need täidavad.
Olulisemad funktsioonid, mida majutusasutused pakuvad:
Lisaks mainitud funktsioonidele võib lisanduda muidki tegevusi ja teenuseid. 
Institutsionaalne aspekt.
Institutsionaalsete aspektide all peetakse silmas nii avalikku, kui ka erasektorisse kuuluvaid isikuid (FIE – füüsilisest isikust ettevõtja) ja äriühinguid (juriidilised isikud), kes osutavad majutusteenust. Nii füüsilisest isikust ettevõtjate kui ka juriidiliste isikute tegevus peab olema kooskõlas õigusaktidega.
Puhkus

Puhkus on tavalisest tegevusalast eemalviibimine. Reisitakse peamiselt meelelahutuse või turismi eesmärgil. Tavaliselt võtavad inimesed puhkust pühade ajal või konkreetsete festivalide või pidustuste jaoks. Puhkused veedetakse peamiselt sõprade või perega.
Puhkuse võtmise võimalus on hiljutine, mis on arenenud viimase kahe sajandi jooksul. Ajalooliselt oli puhkuse idee luksuslik, mida said endale lubada vaid rikkad inimesed. Puhkuse kontseptsiooni hakkas juhtima hiline usuline liikumine, mis julgustas vaimset taastumist ja puhkust. Perioodiliselt töölt lahkumine ehk puhkuse võtmine levis kesk- ja töölisklassis.
Tööpuhkus.
Puhkust saavad võtta töölised, kui töötaja on ettevõttes töötanud vähemalt kuus kuud. Töötajal on õigus saada puhkust võrdeliselt töötatud kuude arvuga. Puhkust järgmiste tööaastate eest antakse arvestades puhkuste ajakavale, mis on tööandja poolt tehtud. Puhkuste ajakava koostamisel, peab tööandja lähtuma töö korraldamise huvidest ning võimaluse korral arvestama ka töötajate soovidega. Töölise ja tööandja kokkuleppel võib puhkust anda ka osade kaupa. Ühe puhkuse osa peab olema vähemalt 14 kalendripäeva ning teiste puhkuseosade kestus võib olla lühem.
Puhkused, mida töötajad saavad võtta:
Perepuhkus.
Perepuhkus tähendab puhkust, mis võetakse koos ette terve perega. Perepuhkuse eesmärk on pere jaoks igapäevaste majapidamistöödest eemaldumine ja aja pühendumine pereliikmetele. Perepuhkus võib olla traditsiooniline, näiteks igal aastal umbes samal ajal, või ka ühekordne sündmus. See võib hõlmata reisimist sihtkohta või kodu lähedale. Mõned näited pere lemmikupuhkustest on kruiis, reis populaarsetesse teemaparkidesse, rannapuhkus, toidupuhkus või sama tüüpi perereisid.
Aļmi

Aļmi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla lääneosas Dzērvīte jõe kaldal. Aļmi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,8 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Aļmi jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
2007. aastal oli külas seitse elanikku.
Augstlīči

Augstlīči on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas Tulija jõe kaldal. Augstlīči jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,5 ja Riiast 135,7 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas viis elanikku.
Brekti

Brekti on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kirdeosas. Brekti jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8 ja Riiast 136,2 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asub Brekti bussipeatus.
2007. aastal oli külas 14 elanikku.
Jevgeni Aleksejev

Jevgeni Vladimirovitš Aleksejev (vene keeles Евгений Владимирович Алексеев; sündinud 28. novembril 1985 Puškinis) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 
Aleksejev sai suurmeistriks 17-aastaselt 2002. aastal. Kaks aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. Ta mängis 2004. aastal Tripolis FIDE maailmameistrivõistlustel, kus kaotas avaringis. 2005. aastal İstanbulis võitis ta juunioride maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Ta on jaganud Venemaa meistrivõistlustel kolmel korral esikohta (2006, 2008, 2012). Venemaa malemeistriks tuli ta 2006. aastal, võites "playoff"-is Dmitri Jakovenkot. 
2007. aastal võitis ta Moskvas peetud Aeroflot Openi A-turniiri ja 2008. aastal Bieli suurmeistrite turniiri.
Aleksejev on mänginud viiel maailma karikaturniiril (2005, 2007, 2009, 2011, 2013). 2007. aastal Hantõ-Mansiiskis sai ta turniiritabelis 8. asetuse. Ta võitis kaheksandikfinaalis Jevgeni Barejevit, kuid kaotas veerandfinaalis Ukraina suurmeister Sergi Karjakinile. 2009. aastal maailma karikal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta kolmandas ringis Fabiano Caruanale.
Veebruaris 2012 sai ta Venemaa suurmeistri nimetuse. 
Ta jagas 2013. aastal Leganicas peetud Euroopa meistrivõistlustelt 1.–10. kohta. Järgnenud "playoff"-is võitis ta hõbemedali.
Võistkondlik esinemine.
2010. aastal mängis Aleksejev Hantõ-Mansiiskis peetud maleolümpial kuuendaks tulnud Venemaa võistkonna teisel laual. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on Aleksejev võitnud kaks medalit: kuldmedali (2007) ja hõbemedali (2009).
Vüqar Həşimov

Vüqar Həşimov (24. juulil 1986 Bakuu – 11. jaanuar 2014 Heidelberg) oli aserbaidžaani maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2002). 
Həşimov võitis 2001. aastal Kallithéas Euroopa noorte meistrivõistlustel U18-vanuseastmes pronksmedali ja 2002. aastal Bakuus Euroopa juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 16-aastaselt 2002. aastal. Kolm aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Ta oli kolmekordne Aserbaidžaani malemeister (1995, 1996, 1998). 2012. aasta alguses oli ta FIDE reitingutabelis 10. kohal (Elo reiting 2761).
Həşimov mängis Aserbaidžaani võistkonna koosseisus neljal maleolümpial (2002–2008). Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel võitis ta kuldmedali (2009), hõbemedali (2011) ja pronksmedali (2007).
Beitēni

Beitēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas. Beitēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,8 ja Riiast 133 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas seitse elanikku.
Ļūdiņi

Ļūdiņi (ka Ļūdīni) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kaguosas. Ļūdiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,6 ja Riiast 133,7 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Küla lähistel asuvad Ļūdiņi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.
Andri Volokitin

Andri Oleksandrovõtš Volokitin (ukraina keeles Андрій Олександрович Волокітін; sündinud 18. juunil 1986 Lvivis) on ukraina maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2001). 
Volokitin sai suurmeistriks 15-aastaselt 2001. aastal. Aasta varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Ta on kahekordne Ukraina malemeister (2004, 2015). 
2005. aastal võitis ta Bieli suurmeistrite turniiri.
Volokitin mängis 2002. aastal Moskvas FIDE maailmameistrivõistlustel (128 osavõtjat), kus kaotas avaringis. Neljal korral on ta pääsenud mängima maailma karikaturniirile (2005, 2007, 2013, 2015), kus parimaks saavutuseks jäi 2005. aastal teise ringi jõudmine.
Ta on võitnud Ukraina võistkonna koosseisus maleolümpiatel kolm medalit (kuldmedal 2004. aastal Hispaanias Calviàs, hõbemedal 2016. aastal Bakuus ja pronksmedal 2012. aastal İstanbulis) ning ühe medali Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (pronksmedal Novi Sadis 2009. aastal).
Volokitin on lõpetanud Ivan Franko nimelise Lvivi Rahvusülikooli.
Hans Tikkanen

Hans Christian Tikkanen (sündinud 6. veebruaril 1985 Karlstadis) on Rootsi maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2010). 
Tikkanen tuli 2002. aastal Rootsi juunioride malemeistriks. Suurmeistriks sai ta 25-aastaselt 2010. aastal. Kolm aastat varem oli ta FIDE-lt saanud rahvusvahelise meistri nimetuse. 
Ta on viiekordne Rootsi malemeister (2011–2013, 2017, 2018).
Jaanuaris 2012 mängis Tikkanen Hollandis Wijk aan Zees Tata Steeli maleturniiril, kus tuli suurmeistrite C-grupi turniiril (9. kategooria turniir) Maksim Turovi järel teiseks.
Tikkanen on mänginud Rootsi võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2012, 2014, 2018) ja kolmedel Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel (2005, 2011, 2013).
Jevgeni Tomaševski

Jevgeni Jurjevitš Tomaševski (vene keeles Евгений Юрьевич Томашевский; sündinud 1. juulil 1987 Saratovis) on Venemaa maletaja, rahvusvaheline suurmeister (2005). 
Tomaševski võitis 2004. aastal Irákleios noorte maailmameistrivõistlustel U18-vanuseastmes hõbemedali. Suurmeistriks sai ta 18-aastaselt 2005. aastal. Neli aastat varem oli ta saanud FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. 
2007. aastal sai ta Venemaa suurmeistri nimetuse. 2009. aastal tuli Tomaševski Budvas Euroopa meistriks. Venemaa malemeistriks on ta tulnud kahel korral (2015, 2019). 
Tomaševski on mänginud neljal maailma karikaturniiril (2007, 2009, 2011, 2013). 2007. aastal Hantõ-Mansiiskis kaotas ta kolmandas ringis Ruslan Ponomarjovile. 2009. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta teises ringis eksmaailmameister Aleksandr Halifmani, kuid kaotas kolmandas ringis Alexei Shirovile. 2011. aastal Hantõ-Mansiiskis võitis ta teises ringis Dmitri Andreikinit, kuid kaotas kolmandas ringis Vüqar Həşimovile. Maailma karikal 2013. aastal Tromsøs võitis ta teises ringis Wesley Sod, kolmandas ringis Levon Aronjani, kaheksandikfinaalis Aleksandr Morozevitšit ja veerandfinaalis Gata Kamskyt, kuid poolfinaalis kaotas Andreikinile.
Ta pääses mängima FIDE Grand Prix 2014–2015 sarja (16 osavõtjat). Võitis seal veebruaris 2015 Thbilisis peetud turniiri ja tuli sarja üldarvestuses neljandaks.
Võistkondlik esinemine.
Tomaševski on mänginud Venemaa võistkonna koosseisus kolmel maleolümpial (2010, 2012, 2016). Ta on võitnud kaks medalit: hõbemedali (2012) ja pronksmedali (2016). 
2010. aastal Bursas võitis ta võistkondlikel maailmameistrivõistlustel kuldmedali. Euroopa võistkondlikel meistrivõistlustel on ta võitnud kolm medalit: kuldmedali (2015), hõbemedali (2009) ja pronksmedali (2013).
Baltaci

Baltaci (ka Baltiņi) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas. Baltaci asub vallakeskusest Vecpiebalgast 7 ja Riiast 128,2 kilomeetri kaugusel. Küla jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.
Baltiņi

Baltiņi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Jaunpiebalga vallas.
Küla asub valla lääneosas Tulija jõe kaldal. Aastail 2009-2021 jäi küla Jaunpiebalga piirkonda.
Butlēri

Butlēri on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kaguosas. Butlēri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,1 ja Riiast 130,3 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kaks elanikku.
Remeicēni

Remeicēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kaguosas. Remeicēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,2 ja Riiast 132,4 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2001. aastal oli külas 18 elanikku.
Zēniņi

Zēniņi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kaguosas. Zēniņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,2 ning Riiast 131,5 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Külas asub Zēniņi bussipeatus.
Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda. Küla lähistel asuvad Zēniņi muinaskalmed ehk Augstīši mägi ja Zēniņi keskaegne kalmistu ehk Vergi kalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 12 elanikku.
Zeikari

Zeikari on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas. Zeikari jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ning Riiast 123,9 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asuv Žvirbuļi keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
2007. aastal oli külas 25 elanikku.
Hiina uusaasta

Hiina uusaasta on püha, mis tähistab uue aasta algust Hiina traditsioonilise kalendri järgi. Hiina uusaasta esimene päev algab kuu loomisega 21. jaanuari ja 20. veebruari vahel. Traditsiooniliselt kestab tähistamine uusaasta esimese päeva eelnevast ööst kuni laternafestivalini, mida tähistatakse aasta 15. päeval. 2020. aastal tähistati Hiina uusaastat laupäeval, 25. jaanuaril, millega algas rotiaasta. 2025. aastal algab Hiina uusaasta 29. jaanuaril, millega algab mao (puumao) aasta.
Hiina uusaasta on oluline püha, mis on mõjutanud Hiina naaberriikide uusaasta kuu loomise tähistamist. Püha tähistatakse ka ülemaailmselt piirkondades, kus elab märkimisväärselt palju hiinlasi, nagu Singapur, Indoneesia, Malaisia, Myanmar, Tai, Kambodža, Filipiinid, Mauritius ja mitmed kohad Põhja-Ameerikas ning Euroopas.
Hiina uusaasta on seotud mitmete müütide ja tavadega. Traditsiooniliselt on festival aeg, mil austatakse nii jumalaid kui esivanemaid. Hiina piirkondades traditsioonid varieeruvad. Uusaasta eelõhtul on tavaks perekondadel koos süüa iga-aastane õhtusöök. Traditsiooniliselt tehakse kodudes suurpuhastus, mis pidi ära ajama halva ja sisse laskma hea õnne. Tavaks on veel uste ja akende kaunistamine punaste paberkujukeste ja luuletustega, mille teemadeks on hea õnn, rõõm, rikkus ja pikk eluiga. Teisteks traditsioonideks on muu hulgas ilutulestikud ja raha andmine punases ümbrikus. Hiina põhja piirkondades on toitudest esiletõstetud pelmeenid (ingl "dumpling"), mida serveeritakse tihti esimese toiduna keskööl või aasta esimese päeva hommikul.
Baruckas

Baruckas (ka Barackas) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kaguosas. Baruckas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,1 ja Riiast 129,9 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2001. aastal oli külas üheksa elanikku.
Cepļi (Vecpiebalga vald)

Cepļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla kirdeosas Alaukstsi läänekaldal. Cepļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6 ja Riiast 122,5 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Cepļi ja Gulbji piiril asub Cepļi bussipeatus.
Cepļi palvemaja on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all. Ka on regionaalse kaitse all küla lähistel asuvad Cepļi muinasasulad.
Küla jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale. Looduskaitse all on kaks külas kasvavat tamme.
2007. aastal oli külas kuus elanikku.
Mūrnieki (Vecpiebalga vald)

Mūrnieki on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla edelaosas. Mūrnieki jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,1 ja Riiast 131,6 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Mūrnieki jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
2007. aastal oli külas 13 elanikku.
Prizēni

Prizēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla edelaosas. Prizēni jääb valla- ja piirkonnakeskusest Vecpiebalgast 6,7 ja Riiast 134,9 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Prizēni jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
2007. aastal oli külas üks elanik.
Kabulēni

Kabulēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla edelaosas. Kabulēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,4 ja Riiast 134,6 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Kabulēni jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
2001. aastal oli külas üks elanik.
Ģibuļi (Vecpiebalga vald)

Ģibuļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla lääneosas Zobolsi järve kagukaldal. Ģibuļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,5 ja Riiast 118,7 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Külas on Zobola ezersi bussipeatus.
Külas asuvad Lejasģibuļi muinaskalmed on muinsusmälestistena riikliku kaitse all.
2007. aastal oli külas 12 elanikku.
Greiveri

Greiveri on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve idakaldal. Greiveri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,4 ja Riiast 132,6 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asub Riia psühhiaatria- ja narkoloogiakeskuse sotsiaalhooldekeskus Vecpiebalga.
Üks külas kasvavatest pajudest ja üks pärn on looduskaitse all. Küla jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Arvo Aller

Arvo Aller (sündinud 28. juulil 1973 Kohtla-Järvel) on Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna poliitik, kes oli 10. detsembrist 2019 kuni 26. jaanuarini 2021 maaeluminister. Ta on XV Riigikogu liige, alates 15. juulist 2024 Riigikogu aseesimees. 
Ta oli Ida-Virumaa Talupidajate Liidu tegevjuht ja Jõhvi vallavolikogu liige.
Haridus.
Aller on lõpetanud Eesti Maaülikooli agronoomia erialal.
Poliitiline karjäär.
Alates 15. detsembrist 2002 on ta Eestimaa Rahvaliidu, tänase nimega Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) liige.
2017. aastal kohalike omavalitsuste volikogude valimistel kandideeris ta kohalikus valimisliidus Jõhvi Eest ning sai 71 häält.
29. novembril 2019 anti teada, et EKRE esitab Alleri maaeluministri kandidaadiks. Ta astus ametisse 10. detsembril.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 815 häält ning osutus valituks.
Ta kandideeris 2024. aasta Euroopa Parlamendi valimistel, kogus 203 häält ning ei osutunud valituks.
15. juulil 2024 valiti ta Euroopa Parlamendi liikmeks valitud Jüri Ratase asemele Riigikogu aseesimeheks.
Gulbji

Gulbji on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla loodeosas Zobolsi järve kagukaldal. Gulbji jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,5 ja Riiast 122,5 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Cepļi ja Gulbji piiril asub Cepļi bussipeatus.
2007. aastal oli külas 16 elanikku.
Igauņi

Igauņi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas. Igauņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,5 ja Riiast 132,7 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas seitse elanikku.
Ilzēni

Ilzēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas. Ilzēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,4 ja Riiast 131,6 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kuus elanikku.
Incēni

Incēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas. Incēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,8 ning Riiast 130,1 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Külla jäävad kirjanik Kārlis Skalbe elupaik Saulrieti talus ja Kārlis Skalbe muuseum Saulrietis on kultuurimälestistena riikliku kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Vaimne turism

Vaimne reisimine on üks kultuuriturismi liike.
2007. aastal tunnistas UNWTO vaimse turismi kõige kiiremini kasvavaks turismi segmendiks. Vaimne turism põhineb mitmesugustel motiividel – traditsioonilisest religioossest turismist kuni alternatiivmeditsiini ja loomuliku sügava keelekümbluse vormideni.
Erinevalt religiooniturismist ei seostata seda ühegi konkreetse usundiga. Vaimse turismi harrastajad otsivad enese arendamise viise ning religioosse turismi harrastajad eelkõige jumalalt õnnistust.
Vaimsete reiside motiivid.
Vaimne turism on abstraktsem, mitme religiooniga ja eklektiline (filosoofiline, usuline õpetus), milles turistid otsivad tähendust, kaasatust ja rahu sellise alternatiivse ruumi kaudu, kus saab tegeleda enesevaatlusega ilma stressi ja tähelepanuta.
Vaimne turism on teekond eesmärgi ja tähenduse leidmiseks oma elus. See suurendab füüsilist, vaimset ja emotsionaalset energiat. See arendab, toetab, ühendab ja parandab keha ja vaimu. Seetõttu võib vaimset turismi määratleda kui palverännaku teekonda, et saada valgustust, meelelahutust ja haridust.
Vaimne turism on teekond, mitte sihtkoht. Üks vaimse turismi mõistmise põhiteemasid on see, et tee tervise poole on palju olulisem kui vaimse turismi sihtkoht, mis on sageli alternatiivne ruum, kus saab teha enesevaatlust ilma stressi ja tähelepanu kõrvale juhtimiseta kodus.
Vaimset turismi määratletakse kui kodumaale või välismaale reisimist, et külastada selliseid vaimseid kohti nagu mošeed, kirikud ja templid ning looduskeskkonnad, nagu metsad, ookeanid, järved, vaimsed aiad, metslindude ja -loomade looduspargid, botaanikaaiad, koopad ja kivid vaimsetel põhjustel, et rahuldada vajadust olla kõikvõimas, andestav ja sisemises rahus. 
Vaimse lõõgastumise tüübid.
Jooga, meditatsioon, kultuurilised tegevused, usunditegevus.
Sośnicowice

Sośnicowice (saksa "Kieferstädtel") on linn Poolas Sileesia vojevoodkonnas Gliwice maakonnas, Sośnicowice valla halduskeskus. Sośnicowice asub Gliwicest umbes 10 km läänes.
Esimest korda sai Sośnicowice linnaõigused 1506. aastal, kuid kaotas need 1742. aastal. Teist korda sai Sośnicowice linnaõigused 1853. aastal, kuid kaotas need 1945. aastal. Kolmandat korda sai Sośnicowice linnaõigused 1996. aastal. Kuni 1945. aastani oli Sośnicowice Saksamaa koosseisus.
Ujazd

Ujazd (saksa "Ujest") on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Strzelce Opolskie maakonnas. Ujazd asub Kędzierzyn-Koźlest umbes 10 km idakirdes.
Ujazdi on esmamainitud 1155. aastal, linnaõigused sai 1223. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 80% linnast. Kuni 1945. aastani kuulus Ujazd Saksamaa koosseisu.
Kanuumatk

Kanuumatk on sporditurismi üheks väljundiks ja see on ka veematka sünonüümiks. 
Kanuumatk on ideaalne võimalus looduses liikumiseks ja see sobib nii lastele kui ka pensionäridele, kuna kanuutamine ei nõua liigset füüsilist pingutust aga samas annab kehale paraja koormuse. Vee peal tuleb kasuks rahulik meel ning koostöö paadis viibijate vahel. Kanuumatkad võivad kesta alates kahest-kolmest tunnist kuni mitme päevani.
Eesti on tänu rohketele jõgedele heaks piirkonnaks kanuumatkajatele. Populaarsemad jõed kanuumatkamiseks on: 
Kui Eestile on tiir peale tehtud, siis tasub vaadata naabrite, lätlaste poole. Ogre, Koiva, Salatsi ja Irbe on head näited mitmekesistest ning põnevust pakkuvatest jõgedest.
Hungi keel

Hungi keel on austroaasia keelte vietmuongi keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad hungid Laoses. Keel on ohustatud, seda räägib alla 500 inimese umbes 1000 hõimu liikmest.
Hungi keelt peetakse ka Vietnamis kõneldava thoo keele murdeks.
Goddardi Kosmosekeskus

Goddardi Kosmosekeskus ("Goddard Space Flight Center"; GSFC) on NASA uurimiskeskus, mis asub Marylandi osariigis umbes 10,5 km Washingtonist kirdes.
Keskus asutati 1. mail 1959 ning seal töötab umbes 10 000 inimest. See on NASA üks kümnest suurest uurimiskeskusest ning see on nimetatud Robert Goddardi järgi. Keskus tegeleb peamiselt mehitamata kosmoseaparaatide projekteerimise ja käitusega. 
Keskus vastutab mitmete suurte NASA ja rahvusvaheliste missioonide, sealhulgas näiteks Hubble'i kosmoseteleskoobi, MAVENi, Parker Solar Probe'i ja OSIRIS-RExi käituse eest.
Īvāni

Īvāni on endine küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asus valla keskosas Alaukstsi järve idakaldal. Īvāni jäi vallakeskusest Vecpiebalgast 5,9 ja Riiast 132,2 kilomeetri kaugusele. Küla jäi osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Kagaiņi

Kagaiņi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla lääneosas. Kagaiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6,1 ja Riiast 127,3 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Küla jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.
2007. aastal oli külas 12 elanikku.
Kauliņi

Kauliņi (ka Kaulīni) on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla keskosas. Kauliņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,6 ja Riiast 130,8 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas 11 elanikku.
Ķāķi

Ķāķi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas. Ķāķi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 6 ja Riiast 132,3 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kuus elanikku.
Krievēni

Krievēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas. Krievēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,2 ja Riiast 130,5 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas 21 elanikku.
Kleivas

Kleivas on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas Alaukstsi idakaldal. Kleivas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ja Riiast 131,8 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Üks külas kasvavatest pärnadest on looduskaitse all. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
2007. aastal oli külas 12 elanikku.
Kriemeļi

Kriemeļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla põhjaosas. Kriemeļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8,6 ja Riiast 126,1 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas viis elanikku.
Kurmji

Kurmji on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla loodeosas Zobolsi järve põhjakaldal. Kurmji jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8,6 ja Riiast 117,1 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas 11 elanikku.
Staņaudi

Staņaudi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla lääneosas Zobolsi järve idakaldal. Staņaudi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 7,6 ja Riiast 117,8 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas neli elanikku.
Lībieši

Lībieši on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla loodeosas. 
Lībieši jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 11,3 ja Riiast 114,2 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Külas asub Lībieši bussipeatus.
2007. aastal oli külas seitse elanikku.
Ragaiņi

Ragaiņi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla lääneosas. Ragaiņi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 10,4 ning Riiast 116 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Ragaiņi keskaegne kalmistu ehk Kalmeküngas on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.
Aastal 2007 oli külas 3 elanikku.
Meirēni

Meirēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. Küla asub valla keskosas. 
Meirēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,2 ja Riiast 129,5 kilomeetri kaugusele. Asula jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kaheksa elanikku.
Ozoliņi (Vecpiebalga vald)

Ozoliņi on endine küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asus valla edelaosas. Ozoliņi jäi vallakeskusest Vecpiebalgast 7,3 ja Riiast 135,5 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2001. aastal oli külas 17 elanikku.
Plauži

Plauži on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla loodeosas Alaukstsi edelakaldal. Plauži jääb valla- ja piirkonnakeskusest Vecpiebalgast 5,9 ning Riiast 122,9 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kolm elanikku.
Rāgažas

Rāgažas on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla põhjaosas. Rāgažas jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 8,2 ja Riiast 125,6 kilomeetri kaugusele. Küla jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2001. aastal oli külas viis elanikku.
Roznēni

Roznēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla põhjaosas Alaukstsi järve põhjakaldal. Roznēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 12,6 ja Riiast 125 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2001. aastal oli külas kaheksa elanikku.
Raskumi

Raskumi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve kagukaldal. Raskumi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,7 ja Riiast 131 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Muinsusmälestisena on regionaalse kaitse all Raskumi muinaskalmed ehk Kellaküngas, Kalnaraskumi asulakoht ja Raskumi keskaegne kalmistu on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
2001. aastal oli külas kümme elanikku.
Smeiļi

Smeiļi on endine küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asus valla keskosas. Smeiļi jäi vallakeskusest Vecpiebalgast 0,9 ja Riiast 129 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
Küla asus Vecpiebalga põhjapiiril ja on tänapäeval sellega liidetud.
2007. aastal oli külas kuus elanikku.
Smetes

Smetes on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas Alaukstsi lõunakaldal. Smetes jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Smetes jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 3,4 ja Riiast 127,3 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kümme elanikku.
Spuldzēni

Spuldzēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas. Spuldzēni asub vallakeskusest Vecpiebalgast 5,6 ja Riiast 126,9 kilomeetri kaugusel. Küla jääb osaliselt Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda. Sinna jääb Spuldzēni bussipeatus.
Tašķēni

Tašķēni on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla idaosas Viļķenupīte oja kaldal. Tašķēni jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 5,5 ning Riiast 131,8 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Aastal 2007 oli külas 5 elanikku.
Tomuļi

Tomuļi on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla põhjaosas Viļķenupīte oja kaldal. Tomuļi jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 9,5 ja Riiast 124,8 kilomeetri kaugusele. 
Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas neli elanikku.
Veļķumuiža

Veļķumuiža on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas.
Küla asub valla kaguosas. Veļķumuiža jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 2,7 ja Riiast 130,8 kilomeetri kaugusele. Asula jääb Vecpiebalga maastikukaitsealale.
Küla on kujunenud endise Veļķi mõisa ("Hohenberg") keskuse juurde. Aastail 2009–2021 kuulus küla Vecpiebalga piirkonda.
2007. aastal oli külas kolm elanikku.
Vēveri (Vecpiebalga vald)

Vēveri on küla ("mazciems") Lätis Cēsise piirkonnas Vecpiebalga vallas. 
Küla asub valla keskosas Alaukstsi järve kagukaldal. Vēveri jääb vallakeskusest Vecpiebalgast 4,7 ning Riiast 131 kilomeetri kaugusele. Aastail 2009-2021 jäi küla Vecpiebalga piirkonda.
Muinsusmälestisena on riikliku kaitse all Vēveris asuv talumeeste-käsitööliste talude grupp, sealhulgas Virolvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Vecvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Lielvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Mazvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Lejasvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Kalnvēveri talumeeste-käsitööliste talu, Jaunvēveri talumeeste-käsitööliste talu ja Streinvēveri talumeeste-käsitööliste talu. Küla moodustab Riia vabaõhumuuseumi Vēveri filiaali.
Aastal 2007 oli külas 6 elanikku.
Korfantów

Korfantów (saksa "Friedland in Oberschlesien") on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Nysa maakonnas, Korfantówi valla halduskeskus. Korfantów asub Opolest umbes 30 km edelas ja Nysast ligikaudu 18 km läänes.
Esimest korda sai Korfantów linnaõigused 1335. aastal, kuid kaotas need 1742. aastal. Teist korda sai Korfantów linnaõigused 1809. aastal, kuid kaotas need 1945. aastal. Kolmandat korda sai Korfantów linnaõigused 1993. aastal. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Abdiel Arroyo

Abdiel Arroyo Molinar (sündinud 13. detsembril 1993 Colónis) on Panama jalgpallur, kes mängib ründajana Austraalia kõrgliiga klubis Newcastle Jets ja Panama jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri 2011. aastal kodulinna klubis Árabe Unido. 2016. aastal liitus ta Horvaatia kõrgliiga klubiga Spliti RNK. Seejärel mängis ta Colombia kõrgliiga klubis Deportes Tolima, Uruguay kõrgliiga klubis Danubio ja Costa Rica kõrgliiga klubis Alajuelense.
2018. aastal liitus ta taas Árabe Unidoga, kuid mängis hooaja 2018–2019 esimeses pooles Portugali kõrgliiga klubis Santa Clara. 2019. aastal suundus ta laenule Newcastle Jetsi.
Panama jalgpallikoondises tegi Arroyo debüüdi 2014. aasta augustis sõprusmängus Peruu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 14. juunil 2016 Copa América Centenario viimases alagrupimängus Tšiili vastu. Ta on kuulunud Panama koondisse veel ka 2015. aasta CONCACAF Gold Cupil, 2017. aasta CONCACAF Gold Cupil, 2018. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2019. aasta CONCACAF Gold Cupil.
Oksitaanikeelne Vikipeedia

Oksitaanikeelne Vikipeedia (oksitaani keeles "wikipèdia en occitan") on Vikipeedia oksitaanikeelne versioon.
Oksitaanikeelsele Vikipeediale pandi alus 20. oktoobril 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
44% oksitaanikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Nevarikeelne Vikipeedia

Nevarikeelne Vikipeedia (nevari keeles विकिपिडियाय् लसकुस) on Vikipeedia nevarikeelne versioon.
Nevarikeelsele Vikipeediale pandi alus 4. juunil 2006.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
87% nevarikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Lombardikeelne Vikipeedia

Lombardikeelne Vikipeedia (lombardi keeles "Wikipedia in lumbard") on Vikipeedia lombardikeelne versioon.
Lombardikeelne Vikipeedia sai alguse 26. oktoobril 2005.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
44% lombardikeelse Vikipeedia artiklitest on bottide loodud.
Aragonikeelne Vikipeedia

Aragonikeelne Vikipeedia (aragoni keeles "Wikipedia en aragonés" või "Biquipedia") on Vikipeedia aragonikeelne versioon.
Aragonikeelsele Vikipeediale pandi alus 21. juulil 2004.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Jevgeni Pigussov

Jevgeni Anissimovitš Pigussov (vene keeles Евгений Анисимович Пигусов; sündinud 31. märtsil 1961 Kemerovos) on vene maletaja, rahvusvaheline suurmeister (1987). 
Pigussov võitis aastavahetusel 1980/1981 Groningenis peetud Euroopa juunioride meistrivõistlustel hõbemedali. 1983. aastal sai ta FIDE-lt rahvusvahelise meistri nimetuse. Suurmeistriks sai ta 26-aastaselt 1987. aastal. 
Ta mängis 1993. aastal Bielis FIDE maailmameistrivõistluste tsoonidevahelisel turniiril (74 osavõtjat), kus jäi 42. kohale. 
2000. aastal anti Pigussovile Venemaa suurmeistri nimetus.
2001. aastal Elistas Venemaa meistrivõistlustel jagas ta 4.–20. kohta ja kvalifitseerus samal aastal Ohridis toimunud Euroopa meistrivõistlustele, kus sai 45. koha. 
2002. aastal pääses Pigussov mängima Moskvas peetud FIDE maailmameistrivõistlustele (128 osavõtjat), kus sai turniiritabelis 49. asetuse. Ta kaotas teises ringis Zhang Pengxiangile ja langes edasisest konkurentsist välja.
Nepalikeelne Vikipeedia

Nepalikeelne Vikipeedia (nepali keeles नेपाली विकिपीडिया) on Vikipeedia nepalikeelne versioon.
Nepalikeelsele Vikipeediale pandi alus 2002. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
NSV Liidu meistrivõistlused males

NSV Liidu meistrivõistlused males (vene keeles Чемпионат СССР по шахматам) olid Nõukogude Liidu meistrivõistlused males. Meistrivõistluste finaalturniiri võitjast sai NSV Liidu malemeister.
Enne 1947. aastat korraldati NSV Liidu esivõistlusi ebaregulaarselt, enamjaolt iga kahe aasta tagant (1920, 1923, 1924, 1925, 1927, 1931, 1933, 1935, 1937, 1939, 1940, 1944, 1945). Alates 1947. aastast hakati meistrivõistlusi pidama igal aastal kuni Nõukogude Liidu lagunemiseni (1991). 
1920–1937.
1920. aastal toimus Moskvas ülevenemaaline maleolümpiaad, mille kolm paremat olid Aleksandr Alehhin, Pjotr Romanovski ja Grigori Löwenfisch. Hiljem hakati seda võistlust pidama Nõukogude Liidu esimeseks maletšempionaadiks. Alehhin emigreerus 1921. aastal. 
1923. aastal korraldati Petrogradis üleliiduline maleturniir-tšempionaat, kus kaks edukamat olid Romanovski ja Löwenfisch. Aasta hiljem peeti Moskvas III NSV Liidu meistrivõistlused. Võitis Jefim Bogoljubov Romanovski ees. Järgmistel meistrivõistlustel 1925. aastal Leningradis tuli Bogoljubov teist korda malemeistriks. Hõbemedali sai Löwenfisch. 1926. aastal Bogoljubov emigreerus. 
1927. aastal Moskvas V NSV Liidu meistrivõistlustel jagasid esikohta Fedir Bogatõrtšuk ja Pjotr Romanovski. Mõlemad kuulutati NSV Liidu malemeistriteks.
1929. aastal Odessas võitis VI NSV Liidu meistrivõistlused Boriss Verlinski. Selle võidu eest sai ta esimeseks ametlikuks NSV Liidu suurmeistriks.
1931. ja 1933. aastal tuli NSV Liidu meistriks Mihhail Botvinnik. Aastavahetusel 1934/1935 toimunud esivõistlustel jagasid esikohta Ilja Rabinovitš ja Grigori Löwenfisch (Botvinnik osa ei võtnud). Mais 1937 tuli NSV Liidu meistriks taas Grigori Löwenfisch. Botvinnik, kes vahepeal oli võitnud rahvusvahelise turniiri Moskvas (1935), oli seotud kandidaadiväitekirja kaitsmisega ja meistrivõistlustel ei osalenud. Pärast Löwenfischi võitu Botvinnik õnnitles teda ja tegi talle ettepaneku pidada omavaheline matš. Kahe nädala pärast võttis vastava otsuse vastu malejuhtkond. Matš peeti septembris ja jäi viiki 3:3. Löwenfisch kaitses meistritiitlit.
Nahuakeelne Vikipeedia

Nahuakeelne Vikipeedia (nahua keeles "Huiquipedia nāhuatlahtōlcopa") on Vikipeedia nahuakeelne versioon.
Nahuakeelsele Vikipeediale pandi alus 2003. aastal.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon.
Gorzów Śląski

Gorzów Śląski (ajalooline nimi Gorzowo, saksa "Landsberg") on linn Poolas Opole vojevoodkonnas Olesno maakonnas, Gorzów Śląski valla halduskeskus. Gorzów Śląski asub Olesnost umbes 17 km põhjas ja Częstochowast ligikaudu 56 km loodes, Prosna jõe kaldal.
Asula on rajatud 1241. aastal, linnaõigused sai enne 1294. aastat. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa koosseisus.
Amfroipret

Amfroipret on endine vald Põhja-Prantsusmaal Nordi departemangus Aulnoye-Aymeries' kantonis.
1. jaanuaril 2025 liideti Amfroipret' vald L'Orée de Mormali vallaga.
Młynary

Młynary (saksa "Mühlhausen in Ostpreußen") on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Elblągi maakonnas, Młynary valla halduskeskus. Młynary asub Elblągist umbes 22 km läänes.
Młynary sai linnaõigused enne 1329. aastat, kuid kaotas need 1945. aastal. Linnaõigused sai Młynary tagasi 1984. aastal. Teises maailmasõjas hävis umbes 70% linnast. Kuni 1945. aastani oli linn Saksamaa (Ida-Preisimaa) koosseisus.
Sępopol

Sępopol (varem Szępopel, saksa "Schippenbeil") on linn Poolas Warmia-Masuuria vojevoodkonnas Bartoszyce maakonnas, Sępopoli valla halduskeskus. Sępopol asub Bartoszycest umbes 14 km idas.
Sępopol sai linnaõigused 1351. aastal, kuid kaotas need 1946. aastal. Linnaõigused sai Sępopol tagasi 1973. aastal. Teises maailmasõjas hävis ligikaudu 75% linnast. Kuni 1945. aastani oli Sępopol Saksamaa (Ida-Preisimaa) koosseisus.