tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
.org

.org (lühend sõnast 'organisatsioon') on üldine tippdomeen, mis on kasutusel alates 1985. aastast; see on üks esimesi tippdomeene.
Algul kasutasid seda domeeni ainult Ameerika Ühendriikide mittetulundusühingud. 
2012. aastaks kasvas domeenile registreeritud saitide hulk kümne miljonini ning on pärast seda püsinud 10 ja 11 miljoni vahel.
.pro

.pro on tippdomeen kvalifitseeritud professionaalidega seotud veebisaitide jaoks. 
Domeen võeti kasutusele 2004. aasta juunis. Algul oli see avatud vaid Prantsusmaa, Kanada, Saksamaa, Suurbritannia ja USA juristidele, raamatupidajatele, arstidele ja inseneridele. Hiljem registreerimisõigusi laiendati. 2010. aastal oli 42% selle domeeni saitidest registreeritud USAs, 24% Prantsusmaal ja 5% Venemaal.
.tel

.tel on tippdomeen kontaktandmete vahendamiseks. Kasutusel on alates 2005. aastast, üldiselt kättesaadavaks sai 2009. aastal.
2011. aasta alguseks oli tippdomeenile registreeritud üle 300 000 domeeni. 2014. aasta alguses oli registreeritud domeene üle 140 000.
.travel

.travel on tippdomeen reisiteenuseid pakkuvatele ettevõtetele. Kasutusel on alates 2005. aastast.
Domeeni haldab Tralliance Registry Management Company (TRMC).
2008. aasta seisuga oli domeeni kasutajaks registreeritud 30 000 veebisaiti.
1973. aasta naftakriis

1973. aasta naftakriis oli aastatel 1973–1974 kestnud naftakriis, mille põhjustas OPECi riikide naftaembargo vastuseks USA otsusele toetada Iisraeli sõjaväge Yom Kippuri sõjas.
Vastusena sellele, et USA abistas Iisraeli, otsustasid OPECi araabia riikidest liikmed eesotsas Saudi Araabiaga 17. oktoobril vähendada naftatoodangut 5%. 19. oktoobril kiitis president Nixon heaks abipaketi, millega sai Iisrael relvi ja varustust 2,2 miljardi dollari väärtuses. Saudi Araabia kuulutas seepeale USA vastu välja naftaembargo, millega hiljem liitusid ka teised naftat eksportivad riigid. Naftaembargot laiendati ka Euroopa riikidele, mis põhjustas 1973. aasta energiakriisi.
Takeaki Matsumoto

Takeaki Matsumoto (jaapani keeles 松本 剛明 "Matsumoto Takeaki"; sündinud 25. aprillil 1959 Tōkyōs) on Jaapani poliitik (Jaapani Demokraatlik Partei). Ta oli aastal 2011 (9. märtsist kuni 2. septembrini) Jaapani välisminister.
Ta sündis aastal 1959 Tōkyōs. Ta on lõpetanud Tōkyō Ülikooli.
Ta oli 9. märtsist 2011 kuni 2. septembrini 2011 Jaapani välisminister.
Isiklikku.
Tema vanavanaisa Itō Hirobumi oli mitmekordne Jaapani peaminister. Tema isa Juro Matsumoto oli augustist 1989 kuni veebruarini 1990 Jaapani kaitseminister.
Audencia Business School

 Audencia Business School on Pariisis, Nantesis ja Pekingis asuvate linnakutega Euroopa äriülikool. 
Financial Timesi edetabelis platseerus Audencia 2015. aastal Euroopa äriülikoolide seas 63. kohale.
Õppekavadel on kolm rahvusvahelist akrediteeringut: AMBA, EQUIS ja AACSB. Kooli vilistlaste seas on tuntud ärimehed ja poliitikud, nt Jean Arthuis (Prantsuse poliitik) ja Thomas Cailley (filmitegija). Kool on "École nationale de l'aviation civile" partneriks kaks kraadi insener / manager.
Yukio Edano

Yukio Edano (jaapani keeles 枝野 幸男 "Edano Yukio"; sündinud 31. mail 1964 Utsunomiyas) on Jaapani poliitik (Jaapani Demokraatlik Partei). Ta oli aastatel 2011–2012 Jaapani majandus-, kaubandus- ja tööstusminister, lisaks oli ta märtsis 2011 Jaapani välisministri kohusetäitja. 
Ta sündis aastal 1964 Utsunomiyas (on Tochigi prefektuuri keskuseks). Ta on lõpetanud Tohoku ülikooli.
Selenga rajoon

Selenga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Burjaatia Vabariigis.
Rajoon jaguneb 13 külaasunduseks, milles on kokku 37 asulat. Halduskeskus on Gussinoozjorski linn.
August Kasvand

August Kasvand (30. detsember 1890 Koigera, Võrumaa – 7. märts 1980 Tartu) oli eesti matemaatik ja pedagoog.
Õppis Kärgula vallakoolis, Võru elementaarkoolis ja Võru linnakoolis, lõpetades viimase 1909. aastal. 1910. aastal sooritas algkooliõpetaja kutseeksami ja 1913. aastal matemaatika ja geograafia kodukooliõpetaja kutseeksami. Ta osales aastatel 1919–1920 Tartu Ülikooli juures keskkooliõpetajate asetäitjate kursustel. 1933. aastal lõpetas Tartu Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna.
Töötas õpetajana Piilsis, Nüplis (1910–1914), Nuustaku Progümnaasiumis, Võrumaa Rahvahariduse Seltsi Poeglaste Gümnaasiumis, Tartu Linna 16. Algkoolis, Tartu Linna Tütarlaste Gümnaasiumis ja Tartu 1. Keskkoolis.
1944. aastast töötas Tartu Õpetajate Seminaris. Pärast seminari reorganiseerimist Tartu Õpetajate Instituudiks määrati ta 1947. aastast matemaatika-füüsika ja loodusteaduse osakonna juhatajaks. 1950. aastast oli August Kasvand füüsika-matemaatika kateedri juhataja. Aastatel 1957–1959 oli sama kooli (tolleaegse nimega Tartu Pedagoogiline Kool) õppepraktika juhendaja. 1957. aastal jäi pensionile.
Aastatel 1959–1962 oli August Kasvand Tartu Riikliku Ülikooli elementaar-matemaatika ja matemaatika õppemetoodika õppejõud.
August Kasvand on paljude matemaatikaõpikute autor või kaasautor.
.eus

.eus on tippdomeen baski keele ja kultuuriga seotud asutustele ja eraisikutele.
ICANN kinnitas domeeni loomise detsembris 2013. Domeen võeti kasutusele 2014. aastal.
Vanne

Vanne on kindlaksmääratud sõnastusega tõotus, mis on esitatud tunnistajate juuresolekul. 
Näiteks välismaalane, kes taotleb Eesti kodakondsust, peab andma vande: "Taotledes Eesti kodakondsust, tõotan olla ustav Eesti põhiseaduslikule korrale."
Ajateenistujad annavad teenistuse alguses sõdurivande. Eesti Vabariigi President ja Riigikogu liikmed annavad enne ametisse asumist ametivande.
Helle Abel

Helle Abel (sünninimi Adele Helene Ferchen; ka Helle Aabel; 15. jaanuar 1907 Otepää – 29. detsember 1990 Viljandi) oli eesti õpetaja ja karskustegelane.
Aastatel 1927–1944 töötas Kanepi Kõrgema Algkooli ja Kanepi Mittetäieliku Keskkooli algklasside õpetajana. Koos abikaasa Roland Abeliga oli ta Kanepi Laulu ja Mängu Seltsi karskuse osakonna asutajaid. Ta lavastas lastenäidendeid ja laulumänge. 1944. aastast elas Viljandis.
Ta on maetud Kanepi-Mäe kalmistule.
Tahtamukai rajoon

Tahtamukai rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 27 asulat.
Natoli

Natoli on itaalia perekonnanimi.
Seda nime on kandnud järgmised tuntud isikud:
Rohe-paabulind

Rohe-paabulind ("Pavo muticus") on Kagu-Aasias elutsev linnuliik faasanlaste sugukonnast.
Teutšežski rajoon

Teutšežski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 27 asulat.
Iraani kalender

Iraani kalender ehk päikese islami kalender on Iraanis ja Afganistanis kasutusel olev kalender. 
Selle algusaastaks on 622 m.a.j. 
Aasta algab kevadisel pööripäeval. Esimeses kuues kuus on 31 päeva, järgmises viies kuus 30 päeva, viimases kuus 29 päeva või (liigaastal) 30 päeva.
Anno mundi

Anno mundi (ladina keeles 'maailma aastal'), lühendatult A.M., on ajaarvamine aastates maailma loomisest Piibli järgi. 
Kasutusel eriti juudi kalendri puhul. Näiteks aasta 2015 m.a.j. (Gregoriuse kalender) on 5776 A.M. (juudi kalender).
Peedu Kass (laevakapten)

Peedu Kass (3. august 1939 Narva – 17. august 2022 Tallinn) oli Eesti kaugsõidukapten ja merendustegelane.
Esimesed eluaastad möödusid Ida-Virumaal, Lüganusel. 1943. aastast elas perekond Püssis. Peedu Kass lõpetas põhikooli Püssis ja keskkooli Kiviõlis. 1973. aastal lõpetas ta Tallinna Kalatööstusliku Merekooli laevajuhtimise osakonna kaugsõidutüürimehe diplomiga. 1978 sai ta kaugsõidukapteni diplomi.
1984. aastal lõpetas ta Kaliningradi Kalatööstuse Tehnilise Instituudi insener-laevajuhina ning kaitses 2009. aastal Tallinna Tehnikaülikoolis haridusteaduse alase magistritöö.
Aastail 2001–2019 oli ta Veeteede Ameti jäämurdja Tarmo kapten ja aastail 2001-2022 Eesti Merekooli terrestriaalnavigatsiooni õpetaja.
Peedu Kass on sõitnud kõigil ookeanidel, aga ka Siberi jõgedel, läbinud Panama, Suessi ja Valge mere – Läänemere kanali ning möödunud kolm korda Hoorni neemest.
Ta oli aastail 2011–2020 merekeele nõukoja esimees.
Peedu Kass maeti 22. augustil 2022 Lüganuse kiriku kalmistule.
Hilda Tammsalu

Hilda Tammsalu (kuni 1977 Hilda Pruul; 6. november 1928 Muhu saar – 6. juuni 2006 Tartu) oli eesti loomakasvatusteadlane.
Ta lõpetas 1947. aastal Tallinna 4. Keskkooli ning õppis aastatel 1947–1951 Tartu Riikliku Ülikooli põllumajandusteaduskonnas ja siis Eesti Põllumajanduse Akadeemias zootehnikateaduskonnas, mille lõpetas 1952. aastal. 
Ta oli aastatel 1952–1956 Leningradi Põllumajanduse Instituudi aspirant, kaitses seal 1956. aastal väitekirja ratsiooni rütmilise vaheldumise mõjust noorsigade kasvule ja söödakasutamisele ning sai teaduste kandidaadikraadi.
Ta töötas aastatel 1956–1990 EPA-s õppejõuna, alates 1965. aastast dotsendina.
Michelangelo (täpsustus)

Michelangelo võib tähendada mitut asja.
Sulțān bin ‘Abd al-‘Azīz

Sulțān bin ‘Abd al-‘Azīz Āl Sa‘ūd (; 5. jaanuar 1928 – 22. oktoober 2011) oli Saudi Araabia kroonprints 2005–2011 ja asepeaminister 1982–2005. Ta oli Ibn Sa’udi poeg ja kuningas Abdullahi vend. Ta sai 1947. aastal Riadi kuberneriks ja 1953. aastal riigi esimene põllumajandusminister.
Hiljem oli ta riigi kaitse- ja lennundusminister ning rahvusliku lennufirma Saudi Arabian Airlinesi juhatuse esimees.
Sultani poeg Bandar bin Sultan on endine Saudi Araabia suursaadik USAs.
Mauri Ryömä

Mauri Ryömä (30. oktoober 1911 Helsingi – 28. november 1958 Helsingi) oli Soome vasakpoolne poliitik ja arst.
Mauri Ryöma õppis Helsingi Ülikoolis arstiteadust. Juba üliõpilasena osales ta sotsialistlikus üliõpilasliikumises. 
1932. aastast töötas ta arstina Rauha psühhiaatriahaiglas ja alates 1939. aastast Nickby haiglas. 
1936. aastal valiti ta Soome Sotsiaaldemokraatlik Partei nimekirjas Eduskunna liikmeks, kuid 1937. aasta veebruaris kutsuti ta sundajateenistusse. Ryöma kuulus partei vasakusse tiiba. 1940. aasta kevadel asutas ta Soome-Nõukogude Liidu Rahu ja Sõpruse Ühingu. Jätkusõja ajal oli ta vahistatud.
1944. aasta lõpus astus ta Soome Kommunistlikku Parteisse. 1945. aastal valiti ta Eduskunda Soome Rahva Demokraatliku Liidu nimekirjas.
Mauri Ryöma hukkus liiklusõnnetuses. Ta on maetud Helsingi Hietaniemi kalmistule.
Isiklikku.
Mauri Ryömä oli alates 1933. aastast abielus kirjaniku ja tõlkija Elvi Sinervoga (1912–1986). Nende tütar Liisa Ryömä (1947–2017) ja poeg Ilkka Ryömä (1937–1978) olid tõlkijad.
Tallinna Haabersti Gümnaasium

Tallinna Haabersti Gümnaasium on kool (gümnaasium) Tallinnas Haabersti linnaosas.
Ajalugu.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1937, kui tegevust alustas "Tallinna Reaalkool nr 5", mis oli poistele mõeldud kool. 1938. aastal kujuneb koolist haridusreformide tagajärjel välja reaalkallakuga progümnaasium (põhikooli ja gümnaasiumi vaheline aste), kus õpitakse eesti keeles.
Aastatel 1940–1944 kandis kool nime "Tallinna 5. Kool" ning see tegutses poiste ja tüdrukute koolina. Alates 1944. aastast asus koolihoone aadressil Hariduse tänav 3, alates 1946. aastast tegutses seitsmeaastase venekeelse õppega kool aadressil Vabriku tänav 10.
1949. aastal sai kooli nimeks "Tallinna 5. Keskkool" ning kool tegutses alates 1955. aastast Vana-Kalamaja tänaval ja alates 1978. aastast aadressil Õismäe tee 132.
Aastatel 2001–2025 kandis kool nime "Haabersti Vene Gümnaasium".
Harmi Põhikool

Harmi Põhikool oli põhikool Harju maakonnas Kose vallas Harmi külas endises Uue-Harmi mõisas. Kool lõpetas tegevuse 2017. aastal, mil see liideti Kose Gümnaasiumiga.
Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool

Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool on kool Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis, aadressil Vabaõhukooli tee 7.
Kooli asutas riigivanem Konstantin Pätsi initsiatiivil 1938. aastal Eesti Punase Risti Peavalitsus. Kooli hoonete ehitusprojekti ideekavandite võistlusel võitis esikoha Paula Delachier-Ilvese projekt. Selle projekti järgi valmisid ehitusjoonised arhitekt Konstantin Bölault. Ehitustööde juhatajaks määrati insener Voldemar Kask. Nurgakivi pandi 15. septembril 1935. Kooliaia jaoks kinkis K. Päts oma talu küljest 2,5 hektarit maad.. Esialgu loodi kool eesmärgiga seal õpetada nõrgema tervise, alatoitumuse ja teiste selliste puudustega lapsi. Koolimaja ehitus lõppes jaanuaris 1938 ja kool alustas tegevust 1. märtsil 1938. Kooli pidulik avamine toimus 2. juunil 1938.
1948. aastal sai kooli nimeks Kose-Lükati Sanatoorne Metsakool. 1994. aastal taastati varasem nimi Tallinna Konstantin Pätsi Vabaõhukool.
Brahmagupta

Brahmagupta (u 598 – pärast 665) oli india matemaatik ja astronoom.
Ta elas Bhinmalis (asub tänapäeval Rajasthanis).
Ta on tuntud kahe varase tööga matemaatikas ja astronoomias: teoreetiline "Brāhmasphuṭasiddhānta" ja praktilisem "Khaṇḍakhādyaka". Need olid sanskriti keeles kirjutatud värsstraktaadid.
Oma sanskritikeelses ainult värssides kirjutatud traktaadis "Brāhmasphuṭasiddhānta" (628 aastal) andis Brahmagupta esimesena reeglid aritmeetilisteks teheteks nulli ja negatiivsete arvudega. Nulli tähistas sõna "Śūnya" (sanskriti keeles ka tühjus). Traktaadi pealkirja "Brāhmasphuṭasiddhānta" võib tõlkida kui Brahma õigesti sätestatud õpetust.
Lasnamäe Põhikool

Lasnamäe Põhikool on põhikool Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Ümera 46.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1972, kui asutati "Tallinna I Logopeediline Kool". 1984 sai kooli nimeks "Tallinna 59. 8-klassiline Kool". 1990 sai kooli nimeks "Tallinna 59. Põhikool". 1999 sai kooli nimeks "Tallinna Kadrioru Põhikool". 2004 sai kooli nimeks Lasnamäe Põhikool. 2007 liideti kooliga Tallinna 63. Põhikool.
Lasnamäe Gümnaasium

Lasnamäe Gümnaasium on vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Pae 82.
Lasnamäe Gümnaasium on munitsipaalkool, mis avati 1. septembril 1979. 2017. aasta detsembri seisuga õpib Lasnamäe Gümnaasiumis 1286 õpilast. Kool töötab ühes vahetuses.
Lasnamäe Gümnaasiumi prioriteediks on aastaid olnud õpilaste digipädevuse arendamine. Alates 2015. aastast on koolis viis arvutiklassi, kaks neist on keelte õppimiseks.
Lasnamäe Gümnaasium pakub oma õpilastele mitmekesist klassivälist tegevust. Koolis töötab palju huviringe, pikapäevarühm ning on suurepärased tingimused sportimiseks. Koolil on ujula, kaks spordisaali ja tantsusaal. Lasnamäe Gümnaasiumi rahvatantsukollektiivid osalevad Eesti laulu- ja tantsupidudel ja võtavad igal aastal osa Tartu Vene ballist.
Alates 2010. aastast töötavad esimeses kooliastmes varajase keelekümbluse klassid, üksikutes klassides on spordi ja tervise suund ja eestikeelse aineõpetusega klassid (oskusaineid õpetatakse eesti keeles).
Teises ja kolmandas kooliastmes toimub õppetöö tava- ja väikeklassides, samuti töötavad hilise keelekümbluse klassid.
Gümnaasiumis on õpilastele tagatud eestikeelne aineõpe 60% ulatuses ning on võimalus valida mitmeid valikaineid. Gümnaasiumi astmes on lai valik võõrkeeli, lisaks inglise keelele saab õppida ka saksa, soome, prantsuse ja jaapani keelt.
Kooli ajaloost.
1. septembril 1979. aastal avati Tallinna 12. Keskkool, kus avaaktusel helistas esimest koolikella esimese klassi õpilane Maia Blinder.
1981. aasta kevadel lõpetas kooli esimene lend.
1986. aastal avati koolis esimene spordiklass, kus treeneriteks olid V. J Grabovski ja V. V. Sidorov.
26. aprillil 1996. aastal nimetati Tallinna 12. Keskkool Tallinna linnavalitsuse otsusega ümber Lasnamäe Gümnaasiumiks.
2002. aastal omistas Tallinna Haridusamet Lasnamäe Gümnaasiumile „Hea õppekeskkonnaga kooli” staatuse.
2003. aastal sai gümnaasium tegutsemisloa.
2003. aastal hakkas Lasnamäe Gümnaasiumis tegutsema S. D. Blühheri algatusel loodud I. Severjanini ühing (nüüdne I. Severjanini klubi, juhendaja T. S. Prihodko)
2007. aastast on Lasnamäe Gümnaasiumi rahvatantsijad osalenud noorte tantsu- ja laulupidudel. Samal aastal alustas S. N. Orgmets – Brusnigina juhendamisel tööd balletistuudio Lootos
1. septembril 2015. aastal ühendati Lasnamäe Gümnaasiumiga Tallinna Paekaare Gümnaasium.
2017. aastal ühines Lasnamäe Gümnaasium koostöös Tallinna linna ning Haridus- ja Teadusministeeriumiga pilootprojektiga „Eesti keel selgeks”.
Šovgenovski rajoon

Šovgenovski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 6 kohalikku omavalitsusüksust ja 31 asulat.
Tallinna Läänemere Gümnaasium

Tallinna Läänemere Gümnaasium on gümnaasium Tallinnas aadressil Vormsi 3.
Kool alustas tegevust 1. septembril 1989 "Tallinna 65. Keskkoolina". Aastast 1999 kannab kool nime Tallinna Läänemere Gümnaasium.
Košehhabli rajoon

Košehhabli rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 9 kohalikku omavalitsusüksust ja 24 asulat.
3Pead

3Pead (ajakirjanduses ka "3 Pead") on Eesti alternatiivmuusika ansambel.
Ansambel sai võistlusel Eesti Laul 2010 lauluga "Poolel teel" kümnenda koha.
Fifty-Fifty

Fifty-fifty ehk 50/50 (öeldakse viiskümmend viiskümmend) on seotud millegi kahe valikuga, näiteks viktoriinis antud kaks valikuvõimalust. Fraas on nime andnud ka mitmele muule asjale:
Oskar ja asjad

"Oskar ja asjad" on 2015. aastal ilmunud Andrus Kivirähki lasteraamat. Raamatu on illustreerinud Anne Pikkov.
Oskari ema sõidab kaheks kuuks Ameerikasse kursustele ja poiss saadetakse juuniks ja juuliks maale vanaema juurde. Oskar aga unustab oma mobiiltelefoni linna ja ta ei saa mängida mobiilimänge. Ta ei oska oma vaba ajaga suurt midagi mõistlikku peale hakata. Juhuslikult leiab ta aga kuuri alt mobiiltelefoni moodi puust eseme. Üllatunult avastab ta, et sellega saab helistada asjadele. Oskar avastab uue ja senitundmatu maailma ning leiab endale palju sõpru.
Baar (sari)

"Baar" oli kahel hooajal (2004 ja 2005) Kanal 2-s näidatud tõsielusari. Sari on Eesti versioon Rootsi tõsielusarjast "Baar" ("Baren"). 
Sarjas osalesid mitmed hiljem tuntuks saanud poliitikud, näiteks Paavo Pärn, Talis Kitsing; saates osales ka poliitik Sirje Kingsepp.
Subboteja

"Subboteja" oli Tallinna Televisioonis näidatav venekeelne telesari, mida juhtisid Aleksandr Zukerman ja Mihhail Vladislavlev. Sarja tootmist toetas Avatud Eesti Fond. Sarja on varem näidanud Kanal 2 ja Kanal 12.
Reisile sinuga

"Reisile sinuga" oli Eesti Televisioonis ja hiljem Kanal 2-s näidatud meelelahutuslik saatesari. Esimene saade oli eetris 1993. aasta sügishooajal. Alates 2000. aasta sügishooajast näidati saadet Kanal 2-s.Saate eelkäija oli 1990.a septembris ETV eetrisse läinud "Napakymppi - Otse kümnesse",mille saatejuht oli Andres Jõesaar. 
1997–1999 juhtis saadet Vahur Kersna. Seejärel juhtis saadet pikka aega Maire Aunaste.
Aare (eesnimi)

Aare on eesti mehenimi. Nime on Eestis harva pandud ka naistele.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Aare 2265 mehel ja 11 naisel. Aare oli 2017. aastal Eestis populaarsuselt 74. ja 2018. aastal 75. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Aare vanuserühmas 55–59, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 43,59, ning Jõgeva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,34. Aare oli keskmiselt 54 aasta vanune (mediaanvanus on 55).
Ago (eesnimi)

Ago on eesti mehenimi. Nime variant on Agu.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Ago 712 mehel. Ago on Eestis populaarsuselt 214. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Ago vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 11,52 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,53. Ago oli keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus oli 53).
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ago 636 mehel. Ago oli populaarsuselt 246. mehenimi.
Aavo

Aavo on eesti mehenimi. Nime variant on Avo.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Aavo 733 mehel. Aavo oli Eestis populaarsuselt 210. mehenimi. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aavo 635 mehel. Aavo oli populaarsuselt 247. mehenimi.
Aavo oli 2019. aastal keskmiselt 61 aasta vanune (mediaanvanus oli 62). Kõige populaarsem on eesnimi Aavo vanuserühmas 70–74, kus neid on 10 000 elaniku kohta 15,09 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,23.
Ahti (eesnimi)

Ahti on eesti ja soome mehenimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ahti 775 mehel. Ahti on levikult 206. mehenimi. Ahti oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 45). Kõige populaarsem oli eesnimi Ahti vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 16,49.
Agu (eesnimi)

Agu on eesti mehenimi. Nime variant on Ago.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Agu 440 mehel. Agu on Eestis populaarsuselt 284. mehenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Agu vanuserühmas 65–69, kus neid on 10 000 elaniku kohta 9,23 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 12,86. Agu on keskmiselt 59 aasta vanune (mediaanvanus on 60).
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Agu 360 mehel. Agu oli populaarsuselt 347. mehenimi.
Lasnamäe Vene Gümnaasium

Lasnamäe Vene Gümnaasium on vene õppekeelega gümnaasium Tallinnas Lasnamäe linnaosas aadressil Jaan Koorti tänav 23.
Ajalugu.
Kool avati 1. septembril 1981 Tallinna 48. Keskkoolina. Esimesel õppeaastal õppis koolis 889 õpilast 29 klassikomplektis. Suurim õpilaste arv (2211 õpilast) oli 1988/89. õppeaastal.
Kooli esimene direktor oli Irina Opjokina.
5. detsembril 1997 muudeti kooli nimi Lasnamäe Vene Gümnaasiumiks.
Kooli direktor on Svetlana Hemkova.
Aigar

Aigar on eesti mehenimi.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aigar 464 mehel. Aigar oli populaarsuselt 281. mehenimi. Aigar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 38). Kõige populaarsem oli eesnimi Aigar vanuserühmas 35–39, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 7,84.
Aimar

Aimar on eesti ja baski mehenimi.
1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Aimar 652 mehel. Aimar oli Eestis levikult 229. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Aimar vanuserühmas 45–49, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,67, ning Põlva maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,64. Aimar oli keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus oli 44).
Aivo

Aivo on mehenimi.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Aivo 1349 mehel. Aivo on populaarsuselt 130. mehenimi.
Aivo on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on 54).
Kõige populaarsem on eesnimi Aivo vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 32,71, ja Hiiu maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 24,59.
Lätis oli 30. juuni 2021. aasta seisuga eesnimi Aivo 81 inimesel.
Alar

Alar on eesti mehenimi.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Alar 1693 mehel. Alar on Eestis populaarsuselt 103. mehenimi.
Kõige populaarsem on eesnimi Alar vanuserühmas 45–49, kus neid on 10 000 elaniku kohta 28,40 ning Põlva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 22,48. Alar on keskmiselt 44 aasta vanune (mediaanvanus on 45).
Alari

Alari on eesti mehenimi. Nime variant on Alar.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Alari 639 mehel. Alari on Eestis levikult 231. mehenimi.
Kõige levinum on eesnimi Alari vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 8,47 ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 13,02. Alari oli keskmiselt 37 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 37).
Aleksander (eesnimi)

Aleksander on eesti mehenimi. Nime venepärane variant on Aleksandr.
Nime Aleksander nimepäev on 11. september.
Eestis oli 2016. aasta 1. jaanuari seisuga nimi Aleksander 3556 mehel (populaarsuselt 32. mehenimi).
Aleks

Aleks on eesti mehenimi. Nimi on mugandatud variant kreeka päritolu nimest Alexis.
Samuti nagu nimi Aleksander, pärineb kreekakeelsest verbist ἀλέξειν (aléxein; 'kaitsma').
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Aleks 617 mehel. Aleks oli populaarsuselt 240. mehenimi.
Allar

Allar on eesti mehenimi.
2020. aasta alguse seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 234. mehenimi. 1. jaanuari 2020 seisuga oli Eestis eesnimi Allar 628 mehel. Allar oli keskmiselt 36 aasta vanune (mediaanvanus oli 32). Kõige populaarsem oli eesnimi Allar vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 18,26.
Allan

Allan on mehenimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Allan 1602 mehel. Allan on populaarsuselt 106. mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Allan 1631 mehel. Allan oli populaarsuselt 109. mehenimi. Allan oli keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli 40). Kõige populaarsem oli eesnimi Allan vanuserühmas 40–44, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 20,8.
Alo

 
Alo on eesti mehenimi.
1. jaanuari 2024. aasta seisuga on eesnimi Alo 530 mehel. Alo on populaarsuselt 277. mehenimi.
Alo on keskmiselt 43 aasta vanune (mediaanvanus on 42).
Kõige populaarsem on eesnimi Alo vanuserühmas 35–39, kus neid on 10 000 elaniku kohta 8,28, ja Valga maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 7,62.
Alvar (eesnimi)

Alvar on eesti ja soome mehenimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Alvar 595 mehel. Alvar oli populaarsuselt 254. mehenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Alvar vanuserühmas 30–34, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 9,72. Alvar oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 37).
Andre (eesnimi)

Andre on mehenimi; pandud ka eestlastele. Nimi on Andrese üks variantidest, võimalik ka, et nimest Antonius.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Andre 1254 mehel. Andre on Eestis populaarsuselt 140. mehenimi.
Andre oli keskmiselt 26 aasta vanune (mediaanvanus oli 26).
Kõige populaarsem on eesnimi Andre vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 20,99 ning Jõgeva maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 14,4.
Ando

Ando on eesti mehenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Ando 21 inimesel.
Ivar

Ivar on skandinaavia päritolu mehenimi.
1. jaanuari 2017 seisuga oli Eestis eesnimi Ivar 1552 mehel. Ivar on Eestis populaarsuselt 115. mehenimi. Ivar oli keskmiselt 45 aasta vanune (mediaanvanus oli 45).
Kõige populaarsem oli eesnimi Ivar vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 26,85 ning Hiiu maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 22.
1. jaanuari 2025 seisuga oli eesnimi Ivar 1465 mehel. Ivar oli populaarsuselt 116. mehenimi.
Kevin

Kevin on mehenimi, mida on pandud ka eestlastele.
2021. aasta seisuga oli see Eestis esinemissageduselt 70. mehenimi. 1. jaanuari 2021 seisuga oli Eestis eesnimi Kevin 2313 mehel. Nime Kevin kandja oli keskmiselt 17 aasta vanune (mediaanvanus oli 17). Kõige populaarsem on eesnimi Kevin vanuserühmas 20–24, kus neid on 10 000 elaniku kohta 70,57. 2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Kevin populaarsuselt 67. mehenimi Eestis. Kevin oli 2386 mehe eesnimi.
Nimi on pärit iiri keelest, kus see oli vanaiiri keeles Cóemgen [koiṽʲʝʲenʲ] ja keskiiri keeles Caoimhghín [kəiṽʲʝiːnʲ]. Tänapäeva iiri keeles on see Caoimhín ([ˈkɰiːvʲiːnʲ]). Kevin on selle nime inglispärane variant.
Nimi sai tuntuks 6. sajandil elanud Glendalough' kloostri asutaja Püha Kevini tõttu, kes on ka Dublini kaitsepühak.
Ragnar

Ragnar on Skandinaavia ja eesti mehenimi.
1. jaanuari 2019 seisuga oli Eestis eesnimi Ragnar 1229 mehel. Ragnar on Eestis levikult 142. mehenimi.
Kõige populaarsem oli eesnimi Ragnar vanuserühmas 0–4, kus neid on 10 000 elaniku kohta 17,91 ning Hiiu maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 16,73. Ragnar oli keskmiselt 25 aasta vanune (mediaanvanus oli 27).
Kruhłaje rajoon

Kruhłaje rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Mahiloŭ oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 882 km². 2015. aasta seisuga elas seal 14 386 inimest.
Rajoon moodustati 17. juulil 1924. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Ciacieryni, Fiłatava, Komsieničy, Kruhłaje ja Lasnyja külanõukogu. Halduskeskus on Kruhłaje linn.
Rajooni suurim jõgi on Druć, teine tähtsam jõgi on selle lisajõgi Vabič; suurem jõgi on veel Moža. Rajooni territooriumi lõunaosa asub Kesk-Biarezina tasandikul, 160–180 meetri kõrgusel merepinnast. 
2009. aasta seisuga olid elanikest 94,46% valgevenelased, 4,05% venelased ja 1,49% oli teistest rahvustest. 86,9% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 11,92% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 66,73% elanikke, vene keelt aga 25,65%.
Voyageri programm

Voyageri programm on Ameerika Ühendriikide kosmoseprogramm, mille raames saadeti Päikesesüsteemi uurima kaks kosmosesondi, Voyager 1 ja Voyager 2. Sondid startisid 1977. aastal, et uurida Jupiteri, Saturni, Uraani ja Neptuuni. 
Esialgu pidid sondid ainult planeete uurima, kuid mõlemad sondid on oodatust paremini vastu pidanud ja seetõttu on programmi kolm korda pikendatud ja esialgseid eesmärke muudetud. Voyager 1 ja 2 on siiani töökorras ning nende abil uuritakse nüüd tähtedevahelist ruumi. NASA teadlaste arvutuste kohaselt peaksid programm kestma 2025. aastani, sest pärast seda on sondide raadiosignaalid Maale jõudmiseks liiga nõrgad. 
Andmeid analüüsivate teadlaste sõnul sisenes Voyager 1 25. augustil 2012 tähtedevahelisse ruumi ja on seega kaugeimale jõudnud kosmoseaparaat inimkonna ajaloos. Voyager 1 liikub Päikese suhtes kiirusega 17 km/s. Detsembris 2018 teatas NASA, et 5. novembril 2018 sisenes ka Voyager 2 tähtedevahelisse ruumi.
Voyageride pildid ja kogutud andmed on andsid uut infot kõigi nelja hiidplaneedi kohta. Jupiterist möödudes pildistasid sondid selle pilvkatet ja torme ning avastasid, et Io on vulkaaniliselt aktiivne. Saturni uurides avastati selle ümber tiirlemas väiksemad rõngakesed. Voyager 2 tuvastas Uraanil magnetvälja ja avastas kümme uut kaaslast. Neptuunist möödudes tuvastas Voyager 2, et sellel on kolm rõngast, magnetväli ja virmalised ning avastas kuus uut kaaslast. Voyager 2 on seni ainus kosmoseaparaat, mis on külastanud Uraani ja Neptuuni.
Google Nexus

Google Nexus on elektrooniliste seadmete seeria, mis töötavad Androidi operatsioonisüsteemiga. Google haldab projekteerimist, arendamist, turundust ja toodete operatsioonisüsteemide uuendamist, aga mõned arendustööd ning kogu tootmine on partnerite haldusalas. 2015. aasta novembri seisuga on seeriast saadaval telefonid Nexus 5X (LG toodetud), Nexus 6 (Motorola Mobility toodetud), Nexus 6P (Huawei), tahvelarvuti Nexus 9 (HTC) ja meediapleier Nexus Player (Asus).
Kõiki Nexuse tooteid peetakse Google'i Androidi operatsioonisüsteemil töötavateks lipulaevadeks. Kõik toimivad "puhta" Androidi süsteemiga, kus on säilitatud võimalikult palju algset Androidi ning pole lisatud tootjapoolseid rakendusi. Samas on müügil ka ühele telefonioperaatorile lukustatud telefone, mis kannavad erinevat kaubamärki. Näiteks müüb AT&amp;T Nexus 6, mida saab kasutada ainult AT&amp;T võrkudes ning kus on teistsugune käivituskuva ja logo telefoni tagaküljel, kuid kõik muu on identne lukustamata tootega. Verizoni Galaxy Nexus sai samuti ühenduda ainult Verizoni võrkudega, ning sealgi oli Verizoni logo seadme tagaküljel. Lisaks sai telefon uuendusi aeglasemalt lukustamata variandist. Nexuse seadmetel on kasutajal ligipääs tervele telefonile, millega saavad nad muuta süsteemifaile ning vajadusel ka operatsioonisüsteemi. Nexus seeria telefonid saavad operatsioonisüsteemi uuendusi kiiremalt teiste tootjate seadmetest.
Pärnu raudteepeatus

Pärnu raudteepeatus oli raudteepeatus Tallinna–Pärnu raudteeliinil Pärnumaal Pärnus. Peatus asus Tallinnast 139,9 kilomeetri kaugusel. Lähitulevikus rajatakse Pärnu raudteepeatuse asemel Rail Balticule vastav Pärnu reisiterminal.
2013. aastal kavandati senise Raekülas asunud Pärnu raudteejaama asemele uus raudteepeatus, mis asub Papiniidul sealse silla juures Liivi tee ääres. Peatust ühendab linnaga bussiliin nr. 3. Raudteepeatus avati 1. jaanuaril 2014. Piletihinnalt kuulus peatus Pärnu piirkonda. Lelle–Pärnu raudteelõigu seisukord muutus aga järjest halvemaks ja Eesti Valitsus otsustas 2017. aastal, et ei saa Pärnu–Lelle 70 km raudteelõigu remondiks 17 miljonit eurot eraldada. Liinirongide liiklus Pärnu ja Lelle vahel lõpetati 8. detsembril 2018, nii et Pärnu jäi rongiühendusest ilma.
Edelaraudtee on esitanud valitsusele palve, et Lelle–Pärnu raudteelõigul oleva Pärnu kaubajaama ja Pärnu raudteepeatuse vaheline lõik demonteeritakse Rail Balticu raudteetrassi jaoks. Rail Balticu jaam on kavandatud senise Pärnu raudteepeatuse asemele.
Rail Baltic.
Rail Balticu teine rahvusvaheline jaam asub Pärnus, Edelaraudtee halduses oleva Lelle–Papiniidu raudteelõigu Pärnu raudteepeatuse krundil. Pärnu saab tulevikus ajakohase ja ainulaadse raudteejaama. Ühtlasi saab sellest Ülemiste raudteejaama järel teine uusima tehnoloogiaga raudteejaam Eestis. 
19. aprillil 2022 kuulutas Rail Baltic Estonia välja nimekonkursi, et leida Pärnu reisiterminalile iseloomulik ja ajalooga väärikas nimi. Sama tehti ka Ülemiste ühisterminali Linda puhul.
Kupreliškis

Kupreliškis on alev Leedus Biržai rajoonis, Papilysi vallas. Alevis on algkool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on aastal 1861 valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
Asulat on esimest korda mainitud XVII sajandi lõpus. Aastal 1787 laskis sealsete maade omanik asulasse kabeli püstitada. Aastal 1858 sai asulast alev; sinna rajati ka turuplats. Praegune kirik valmis aastal 1861. Aastal 1898 avati alevis venekeelne kool.
Aastal 1905 toimusid alevis tsaarivõimu vastased meeleavaldused. Peale Teist maailmasõda tegutsesid Kupreliškise ümbruses Leedu metsavennad. Aastal 1948 küüditati 18 alevi elanikku. Nõukogude võimu ajal oli asula kohaliku kolhoosi keskuseks.
2016. aasta Tour de Ski

2016. aasta Tour de Ski oli kümnes Tour de Ski, mis toimus 2015.–2016. aasta murdmaasuusatamise maailma karikasarja raames. See toimus 1. jaanuarist kuni 10. jaanuarini 2016 neljas paigas (Lenzerheide, Oberstdorf, Dobbiaco ja Val di Fiemme) ja kolmes riigis (Šveits, Saksamaa ja Itaalia).
Punktide jagamine.
Tour de Ski üldvõitja sai 400 punkti ja iga etapi võitja 50 punkti, mis on tavalisest MK-sarja etapivõidust pool. Kokku oli võimalik teenida 750 punkti.
Tulemused.
Mehed.
Vabatehnikasprint.
1. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
30 km klassikatehnikas (ühisstart).
2. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
10 km vabatehnikas (jälitussõit).
3. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
Klassikatehnikasprint.
5. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
15 km klassikatehnikas (ühisstart).
6. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
10 km vabatehnikas (eraldistart).
8. jaanuar 2016 Dobbiaco, Itaalia&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
15 km vabatehnikas (ühisstart).
9. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
9 km vabatehnikas (viitstart).
10. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
Naised.
Vabatehnikasprint.
1. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
15 km klassikatehnikas (ühisstart).
2. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
5 km vabatehnikas (jälitussõit).
3. jaanuar 2016 Lenzerheide, Šveits&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
Klassikatehnikasprint.
5. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
10 km klassikatehnikas (ühisstart).
6. jaanuar 2016 Oberstdorf, Saksamaa&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
5 km vabatehnikas (eraldistart).
8. jaanuar 2016 Dobbiaco, Itaalia&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
10 km vabatehnikas (ühisstart).
9. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
9 km vabatehnikas (viitstart).
10. jaanuar 2016 Val di Fiemme, Itaalia&lt;br&gt;
Tulemused. Üldjärjestus
Pabiržė

Pabiržė on alev Leedus Biržai rajoonis, Pabiržė valla halduskeskus. Alev asub Tatula jõe kaldal merepinnast 60 meetri kõrgusel. Alev asub Biržai regionaalpargis.
Alevis on põhikool, raamatukogu ja kultuurimaja. Vaatamisväärsuseks on 1910. aastal valminud katoliku kirik.
Ajalugu.
Asulat on esmamainitud XVI sajandi alguses. 1515. aastal laskis piiskop Mikołaj Radziwiłł sinna rajada kiriku ja Pabiržėst sai kohaliku kihelkonna keskus. 1645. aastal rajati karjamõis. 1647. aastal sai asulast alev, ühtlasi ehitati Pabiržėsse uus kirikuhoone.
1707. aastal valmis endisele linnamäele kolmas kirikuhoone, mis erinevalt varasematest oli valmistatud kivist; 1772. aastal valmis kellatorn. 1782. aastal on esmamainitud Pabiržė kihelkonnakooli. 1871. aastal hakkas alevis tegutsema üks esimesi Leedu ühistupanku.
1910. aastal valmis praegune kirikuhoone. Esimese maailmasõja ajal asusid alevis Saksa vägede staap ja hospidal. Kohalikule kalmistule on maetud nii Saksa kui ka Vene sõdureid.
1946. aastal anti Likėnai külla kuurordi ümbrusse kerkinud asulale alevi staatus. 30. juunil 1970 liideti sellega ka Pabiržė. 1989. aastal eraldati Pabiržė Likėnaist ja 1992. aastal sai asulast taas alev.
Echizen

Echizen (jaapani 越前) on linn Jaapanis Fukui prefektuuris. Asub Fukuist lõuna pool.
Echizen loodi 1. oktoobril 2005 Takefu ja Imadate linna liitmise teel.
Linnas on üle 300 templi ja pühamu.
Papilys

Papilys on alev Leedus Biržai rajoonis, Papilysi valla halduskeskus. Alev asub Rovėja kaldal.
Alevis on põhikool, ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1936 valminud katoliku kirik ja aastal 1595 ehitatud kalvinistide kirik.
Ajalugu.
Asulat on esimest korda mainitud aastal 1541, mil Radziwiłłid lasksid sinna rajada mõisa. Aastal 1505 ehitati Papilysisse kalvinistide kirikuhoone. Selle esimesd vaimulikud olid samuti Radziwiłłid. Kiriku juures hakkas tegutsema ka kool .Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. 
Aastail 1764–1832 tegutses asulas klooster. Nõukogude ajal oli Papilys kohaliku kolhoosi keskasula. Papilysist sai alev aastal 1972.
Giaginskaja rajoon

Giaginskaja rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 5 kohalikku omavalitsusüksust ja 30 asulat.
Krasnogvardeiskoje rajoon (Adõgee)

Krasnogvardeiskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 7 kohalikku omavalitsusüksust ja 25 asulat.
Grantoni aed

Grantoni aed on botaanikaaed Edinburghis Grantoni linnaosas muusiku ja aedniku Fraser Drummondi kodus. 
Selles madala taraga aias kasvab üle 200 taimeliigi. Drummond on aias täheldanud üle 29 linnuliigi. Lisaks on märgatud veel rebast, siili, oravaid ja konnadekolooniat.
Aeda on kajastatud BBC saates "The Beechgrove Garden" ja Šotimaa ajalehes The Scotsman.
Rasina Põhikool

Rasina Põhikool oli kool Põlva maakonnas Rasina külas.
Kooli eelkäijaks oli 1765. aastal Liivimaa kindralkuberneri koolipatendi alusel asutatud Rasina külakool. 1866. aastast tegutses see Rasina vallakoolina. 1870. aastal valmis uus koolihoone.
1919. aastal reorganiseeriti vallakool Rasina Algkooliks (algselt 5-klassiline, hiljem 6-klassiline kool). 1934–1935. aastal ehitati uus kahekorruseline funktsionalistlikus stiilis koolimaja, mille projekteeris arhitekt Tõnis Mihkelson. Vana koolimaja müüdi 1936. aastal enampakkumisel palkidena äravedamiseks.
1944. aastal reorganiseeriti kool Nõukogude koolikorralduse järgi Rasina Mittetäielikuks Keskkooliks. Aastatel 1949–1962 oli kooli nimeks Rasina 7-klassiline Kool, 1962–1988 Rasina 8-klassiline Kool, 1988–2000 Rasina Põhikool. 2000. aastal kool reorganiseeriti algkooliks. Kool suleti 2005. aastal väikese õpilaste arvu tõttu.
Maikopi rajoon

Maikopi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Adõgee vabariigis.
Rajoonis on 10 kohalikku omavalitsusüksust ja 56 asulat.
Rajoon moodustab 48% vabariigi pindalast, kuid vaid 13% rahvaarvust.
Merivälja Kool

Merivälja Kool on kool Tallinnas aadressil Heki tee 16.
Kool asutati 1948. aastal. Uus koolimaja sai valmis 1960 ja seda hoonet kasutab kool tänapäevani.
Aastani 1990 oli kooli nimeks "Tallinna 35. Algkool", 5. juunil 1990 kinnitas Tallinna linnavalitsus kooli nimeks "Merivälja Algkooli". Aastatel 2001–2004 oli kooli nimi "Merivälja Põhikool".
McGregor

McGregor on linn Ameerika Ühendriikides Texase osariigis McLennani ja Coryelli maakonnas. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas linnas 4987 elanikku.
Nemunėlio Radviliškis

Nemunėlio Radviliškis on alev Leedus Biržai rajoonis, Nemunėlio Radviliškise valla halduskeskus. Alev asub Nemunėlise ja Apaščia jõe ühinemispaigas.
Alevis on põhikool ja raamatukogu. Vaatamisväärsusteks on aastal 1854 valminud katoliku kirik ja aastal 1890 valminud kalvinistide kirik.
Ajalugu.
Asulat on esimest korda mainitud 4. novembril 1586. Toona kuulus asula Radziwillidele. Aastal 1590 valmis seal esimene kalvinistide kirik, mille juures hakkas tegutsema ka kihelkonnakool.
Aastal 1655 saatis Gustaf Adolf Lewenhaupt oma väed Koknesest sinna alevisse, tehes Nemunėlio Radviliškisest oma baasi. Sealsed seitse jalaväekompaniid ja 200 ratsanikku hõivasid Piltene, Šventoji ja Palanga. Hiljem sai Rootsi vägede baasiks Pasvalys.
Aastal 1719 valmis esimene katoliku kabel. Aastal 1729 rüüstati Palėvenė dominiiklaste kloostri vaimuliku Gruzdase eestvedamisel Nemunėlio Radviliškise ja Papilysi kalvinistide kirikuid. Aastal 1782 ehitati kabeli asemele kirik. Aastal 1795 läks alev Venemaa koosseisu. Katoliiklik kihelkonnakool avati alevis aastal 1804.
Hambaravi

Hambaravi on mistahes meditsiiniline protseduur, mis on seotud hammaste või lõualuudega. 
Hambaravi hõlmab hambadefektide parandamist täidismaterjalidega, aga ka juureravi, ortodontiat, näo- ja lõualuude kirurgiat ning proteeside valmistamist. Hambaravi spetsialist, hambaarst peab tundma ka anestesioloogiat, sest hambaraviga võib kaasneda valu, mille vastu kasutatakse (kohalikku) tuimestust.
Vaegkuulmine

Vaegkuulmine (inglise "hearing loss, hearing impairment, anacusis") on osaline või täielik võimetus kuulda. Inimest, kellel on (peaaegu) täielik võimetus kuulda, nimetatakse kurdiks.
Tooni Kroon

Tooni Kroon (sünninimi Antonie Laamann; 16. veebruar 1909 Narva – 27. detsember 1994 Kohtla-Järve) oli eesti ooperilaulja (sopran), näitleja ja muusikapedagoog.
Nooruses kuulus talle Eesti naiste kõrgushüppe rekord.
Ta lõpetas 1933. aastal Tallinna Konservatooriumi professor Aino Tamme lauluklassi. Samal aastal võitis esimese eesti naislauljana hõbemedali rahvusvahelisel lauljate võistlusel Viinis.
Aastatel 1932–1933 töötas ta Narva teatri Võitleja näitlejana. 1933–1934 oli Ugalas operetilaulja, 1934–1936 Vanemuise ooperilaulja. Aastatel 1936–1939 esines kontsertlauljana Eestis ja välismaal (Helsingis, Kaunases, Varssavis, Berliinis, Viinis). 
Aastatel 1939–1941 töötas ta Tartu Muusikakoolis klassikalise laulu õpetajana ja laulis külalissolistina Vanemuises. 
1941. aastal ta arreteeriti NKVD poolt ja oli 1950. aastani vangis, 1966. aastal rehabiliteeriti.
Aastatel 1950–1953 oli Vanemuises koorilaulja. 1953–1977 töötas Kohtla-Järve Laste Muusikakoolis klaveriõpetajana. 
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Glástra

Glástra (kr Γλάστρα) on küla Kreekas Peloponnesose poolsaarel Kastriá küla ja Ágios Vlásiose asula naabruses. Halduslikult kuulub küla Lääne-Kreeka piirkonda Ahhaia piirkonnaüksuse Kalávryta vald.
Küla asub merepinnast 553 m kõrgusel.
Rahvatantsurühm

Rahvatantsurühm on rahvatantsuga tegelev huvialane või kutseline rühm. 
Eesti rahvatantsurühmad tantsivad eeskätt eesti rahvatantsu, sealhulgas pärimuslikke tantse ja nende seadeid, teiste rahvaste rahvatantse tantsitakse vähem.
Last

Last ehk laadung ehk veos ehk koorem on sõidukile (näiteks autole, laevale, lennukile, kanderaketile vms) laaditud (lastitud) objekt, mis on tõste- või transpordivahendiga teisaldatav. 
Eristatakse tükklasti (suured üksikobjektid) ja puistlasti.
Ümberasumisliikumine

Ümberasumisliikumine (ka väljarändamisliikumine) oli 19. ja 20. sajandil Venemaa keisririigis talurahva uutele, vabadele maadele minek; ühtlasi osa keisririigi koloniseerimispoliitikast. 
Balti kubermangudest tehti esimesi katseid ümber asuda 1830. ja 1840. aastatel, samuti 1860. aastate algul. Et nendele katsetele olid kohalikud võimud vastu, siis asus ümber vähe inimesi. Eesti alalt lahkusid esimesed loaga ümberasujad 1855. aastal Väimelast Saratovi kubermangu. Ümberasumine muutus laialdasemaks pärast 1863. aasta uut passiseadust. 1863. aasta passiseaduse kohaselt said vähemalt 21-aastased talupojad, kes olid kõik oma seaduslikud kohustused täitnud ja kindlustanud oma lähisugulaste ülalpidamise, õiguse taotleda 3 kuuks kuni 3 aastaks endale passi, millega võis elama asuda ükskõik millisesse Venemaa keisririigi linna või paika.
1897. aasta andmete järgi elas Eesti alalt ümber asunud eestlasi Venemaa eri paigus umbes 110 000.
12 tooli

"12 tooli" on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan, mis valmis aastail 1927–1928 ja ilmus 1928. aastal kirjastuses Zemlja i Fabrika. 
Romaani peategelane on Ostap Bender.
Suveniir

Suveniir ehk meene ehk meenis ehk mälestusese on millegi mälestamiseks hangitud või saadud ese. Tänapäeval seostub see eriti reisimisega, kui välismaalt ostetakse mälestuseks suveniir.
Laulu sõber

"Laulu sõber" on 1961. aastal Tallinna Kinostuudios valminud mängufilm.
Sisu.
Agronoomia üliõpilane Tõnu sõidab praktikale Kalevi kolhoosi. Kuigi kolhoosi töötajate hulgas on palju häid lauljaid, on kolhoosiklubi suletud ja lauluväljakust on tehtud seakoppel. Kolhoosi esimees Palk peab laulmist tööaja- ja jõu raiskamiseks. Tõnu on aga väga hea dirigent ja paneb peagi lauluharjutused uuesti käima. Laulukoor jätab Tallinnast saabunud komisjonile sedavõrd hea mulje, et neid kutsutakse osalema vabariiklikul olümpiaadil. Eksikombel peetakse koori organisaatoriks aga just kolhoosiesimeest Palki. Ajakirjanik kirjutab temast lehes artikli kui suurest laulu sõbrast. Tegelikult takistab esimees igati lauluharjutusi ja keelab olümpiaadile sõidu. Kuid tänu kollektiivi väga arukale kriitikale mõistab esimees Palk lõpuks oma vigu.
Flotill

Flotill (hispaania sõnast "flotilla", 'väike laevastik') on teatud otstarbeks moodustatud laevade koondis. Näiteks võidakse moodustada kalapüügi-, vaalapüügi-, spordi-, sõjalaevade flotille.
12 tooli (täpsustus)

"12 tooli" on Ilfi ja Petrovi satiiriline romaan.
Ei ole üksi ükski maa

"Ei ole üksi ükski maa" on Eesti helilooja Alo Mattiiseni isamaaline laul 1987. aastast, sõnade autor on Jüri Leesment. Laulu tekst kõneleb Eesti ühtsusest fosforiidisõja kontekstis, algversioonis laulis iga maakonda kirjeldavad read eri laulja. Laulu eeskujuks oli heategevuslik muusikaprojekt ja singel "We Are the World", mille algselt salvestas 1985. aastal paljudest tuntud esinejatest koosnev ansambel "United Support of Artists (USA) for Africa"
Esimest korda kõlas "Ei ole üksi ükski maa" 1987. aasta mais Eesti Televisiooni saates "Noortestuudio pärastlõuna" Eesti toonaste tippartistide ühises esituses. Solistid olid Kare Kauks, Silvi Vrait, Reet Linna, Ivo Linna, Karl Madis, Priit Pihlap, Gunnar Graps, Tõnis Mägi, Riho Sibul, Hardi Volmer, Henry Laks, Toomas Lunge ja Jaan Elgula, kooripartii laulis Agu Tammeorg. 
Laul on avaldatud raamatutes "Laulge kaasa!" nr 87 ja 89 (kirjastanud Eesti Raamat 1988. aastal) ja CD-plaadil "Lähedased laulud". 1993 pälvis "Ei ole üksi ükski maa" Eesti muusika aastapreemia. 2009. aastal esitasid selle võistlussaates "Eesti otsib lemmiklaulu" Silvi Vrait, Ivo Linna, Riho Sibul, Ines, Valdo Randpere, Tanel Padar ja Pearu Paulus, kuid juba samas saates jäi "Ei ole üksi ükski maa" punktiskooriga alla teistele isamaalistele lauludele, sealhulgas Alo Mattiiseni enda palale "Eestlane olen ja eestlaseks jään".
Korduvalt on "Ei ole üksi ükski maa" olnud laulupidude repertuaaris. Seda esitati IX noorte laulu- ja tantsupeol (2002), öölaulupidudel "Märkamisaeg" (2008) ja "Järjepidevus" (2013). Laulu pealkiri sai motoks IX noorte laulu- ja tantsupeol ning andis nime Rahvarinde 25. aastapäeva kontserdisarjale.
2015. aasta lõpul esitasid noorema põlvkonna lauljad satiirisaates "Tujurikkuja" Mattiiseni viisil uusversiooni, mis ironiseeris sallimatuse üle pagulaste, homode ja teiste eestlaste suhtes. Märt Avandi, Ott Sepa ja Õ-Fraktsiooni kirjutatud tekstis vihjati ka teistele poliitilistele teemadele, nagu Süüria kodusõda. Laulsid Jarek Kasar, Lenna Kuurmaa, Rolf Roosalu, Kaire Vilgats, Dave Benton, Lauri Pihlap, Ines, Liisi Koikson, Henry Kõrvits, Tanel Padar, Dagmar Oja, Vaiko Eplik, Jüri Pootsmann ja Karl-Erik Taukar.
Peost ja külalistest

"Peost ja külalistest" on 1966. aastal valminud Tšehhoslovakkia mängufilm.
Filmis ei mänginud professionaalsed näitlejad, vaid muudel aladel töötavad inimesed.
1967. aastal kritiseeris Tšehhoslovakkia Kommunistliku Partei peasekretär Antonín Novotný teravas toonis filmi ja see keelustati. 1968. aastal vabamates oludes võeti film keelu alt maha, kuid pärast Praha kevade mahasurumist keelustati taas. 1973. aastal kuulutati film Tšehhoslovakkia ametivõimude poolt "igaveseks keelatuks".
Sisu.
Film kujutab endast allegoorilist mõistulugu. Neli meest ja kolm naist peavad metsas piknikku. Korraga tulevad nende juurde kummaliselt käituvad võõrad mehed, kes sunnivad nad endaga kaasa tulema. Jõugu ninamees Rudolf korraldab midagi ülekuulamise taolist ja esitab häirivaid küsimusi. Siis ilmub välja valges pintsakus habemik, kes teatab, et ta on peoperemees ja kutsub kõiki peole. Meeste kummaline käitumine olevat olnud ainult nali ja ta palub selle eest vabandust. Pidu toimub väikese metsajärve ääres, kus on lauad kaetud. Samaaegselt tähistatakse habemiku sünnipäeva ja ühe paari pulmi. Korraga selgub, et üks mees on peolt lahkunud. Arutatakse, kas tuleks teda otsima ja tagasi tooma minna. Lõpuks suurem osa seltskonnast läheb ärajooksnud meest otsima. Piknikuseltskond jääb arutama, miks üks nende hulgast ära läks.