tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
John Orr

John Orr (4. juuni 1885 Egremont, Cumberland, Inglismaa – 10. august 1966 Edinburgh) oli Austraalia ja inglise keeleteadlane.
Tema vanemad, kel oli kokku viis last, kolisid John Orri sünni aastal Austraaliasse, kus elasid algul Lääne-Austraalias Albanys ja hiljem Tasmaanias Launcestonis. 1902. aastal astus Orr Tasmaania Ülikooli ning pärast Rhodesi stipendiumi võitmist 1905. aasta aprillis Oxfordi ülikooli Ballioli kolledžisse, kus omandas 1910. aastal bakalaureusekraadi vabades kunstides ja 1913. aastal kirjanduses.
Veetes 1909. aasta talve kehva tervise tõttu Prantsusmaal, tutvus ta Peterburis elavate prantslaste tütre Augusta Berthe Brisaciga (suri 1961), kellega abiellus 5. märtsil 1910. 1911. aastal sai Orr Sorbonne'i ülikoolis kirjanduslitsentsiaadi kraadi. 1913. aastast töötas ta prantsuse keele abilektorina Victoria ülikoolis Manchesteris ning 1915. aastast Londoni ülikooli Ida-Londoni kolledžis. 1916–1918 tegutses ta Briti armee teise leitnandi aukraadis Briti Admiraliteedis ja Prantsusmaal luuretöötajana. 1919. aastal naasis Orr Manchesteri ülikooli prantsuse keele õppetooli, kus püsis 1933. aastani, mil temast sai Edinburghi ülikooli prantsuse keele professor. Edinburghist emeriteerus ta 1955. aastal.
Eelkõige on John Orr tuntud keelegeograafia, ajaloolise foneetika ja etümoloogia uurijana. Tema erilist huvi pälvis homonüümide kollisioon ning ta kirjutas mitu tööd pejoratiivsõnade ühtelangemisest homonüümidega ja selle tagajärgedest. Orri lähenemine oli humanistlik, stiil tagasihoidlik ja humoorikas. Tema teoste seas tõusevad esile "Old French and Modern English Idiom" (Oxford, 1962) ning kaks artiklikogumikku: "Words and Sounds in English and French" (Oxford, 1953) ja "Essais d'Etymologie et de Philologie Françaises" (Pariis, 1963). Orr pälvis Auleegioni ordeni, valiti 1952. aastal Briti Teaduste Akadeemia liikmeks ning talle andsid audoktori kraadi Manchesteri (1938), Caeni (1945) ja Saint Andrewsi ülikool (1955). Ta valiti Tänapäevaste Humanitaaruuringute Assotsiatsiooni (Modern Humanities Research Association, 1954), Tänapäeva Keelte ja Kirjanduste Rahvusvahelise Föderatsiooni, 1963–1966), Prantsuse Uuringute Rahvusvahelise Assotsiatsiooni (Association Internationale des Études Françaises, 1955–1957) ning Romaani Lingvistika Seltsi (Société de Linguistique Romane, 1965) presidendiks.
Orr oli sportlane ja kunstikoguja. Tasmaaniasse naasis ta vaid korra 1928. aastal. Tema ainus laps oli poeg, kes sai Briti õhujõududes teenides 1944. aasta juunis surma.
Jalgpall sõpruseks

Jalgpall sõpruseks (Футбол для дружбы) on Gazpromi korraldatav noorte spordiüritus.
Svala Björgvinsdóttir

Svala Björgvinsdóttir (esinejanimi Svala; sündinud 8. veebruaril 1977 Reykjavíkis) on Islandi laulja.
Ta esindas Islandit 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Paper". Laul sai esimeses poolfinaalis 15. koha ega pääsenud finaali.
Omar Naber

Omar Kareem Naber (sündinud 7. juulil 1981 Ljubljanas) on sloveeni laulja.
Ta esindas Sloveeniat 2005. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Stop" ja 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "On My Way", kummalgi korral finaali ei pääsenud.
Jacques Houdek

Jacques Houdek (sünninimi Željko Houdek; sündinud 14. aprill 1981 Velika Goricas) on Horvaatia laulja.
Ta esindas Horvaatiat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "My Friend". Finaalkontserdil saavutas ta 128 punktiga 13. koha.
Tijana Bogićević

Tijana Bogićević (serbia keeles Тијана Богићевић; sündinud 1. novembril 1981 Novi Sadis) on Serbia laulja. 
Ta oli 2011. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Düsseldorfis Serbia esindaja Nina Radojčići taustalaulja.
Bogićević esindas Serbiat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "In Too Deep". Teises poolfinaalis sai ta 98 punktiga 11. koha, jäädes esimesena finaalist välja.
Kärdla sadam

Kärdla sadam (Sadamakood EE KDL) on sadam Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas vallasiseses Kärdla linnas, aadressil Sadama tänav 28/30, Kärdla linn, Hiiumaa vald, Hiiu maakond. 
Kärdla sadam rajati 19. sajandi keskpaigas Kärdla kalevivabriku kaubaveoks. 20. sajandi alguses alustati sõite reisiliinil Kärdla-Tallinn, mis toimusid kuni teise maailmasõjani. 
1940. aastal oli Kärdla järgmiste kaljaste kodusadam: Baltik, Kakkri, Mann ja Triin. 
Sadam hävis pommitamise tagajärjel 1944. aastal.
Sadam ehitati uuesti üles 2012.–2013. aastal Euroopa Regionaalarengu fondi abiga ning sellest sai jahisadam.
Sadama esimene hooaeg avati 24. mail 2014. Sadama pidajaks on sihtasutus Kärdla sadam.
Sadamas on 6 ujuvkaid ja statsionaarsed Lõunakai ja Põhjakai.
Kärdla sadamaalal asuvad ka 1849 aastal ehitatud ajalooline sadama ait (Monopol), Sadama tänav 28b ja ajalooline Villaladu, Sadama tänav 33.
Eestikeelsed liiginimed

Eestikeelsed liiginimed on elusolendite liikidele pandud eestikeelsed nimetused.
Need on kahte tüüpi – rahvapärased ja teaduslikud. 
Rahvapärased nimetused on argikeeles kasutatavad nimetused, mille puhul täpne vastavus teaduslikule taksonoomiale pole oluline. 
Eestikeelsed teaduslikud nimetused on need, mille puhul on kokku lepitud vastavus ladinakeelsete teaduslike nimedega. Nende fikseerimisega tegelevad nimekomisjonid.
Kui liigil eestikeelne teaduslik nimi puudub, siis võib kasutada liigist kõrgema taksoni nime, millel teaduslik eestikeelne nimetus on olemas (lisades sulgudes ladinakeelse liiginime). Näiteks liigil "Lamium tomentosum" pole eestikeelset teaduslikku nime, on aga perekonnal "Lamium" – iminõges – millesse see liik kuulub. Nii võib temast eestikeelses tekstis kõnelda kui iminõgesest ("Lamium tomentosum"). 
Eestikeelsed liiginimed kirjutatakse reeglina väikese algustähega. Isikunime sisaldavate liiginimede puhul kirjutatakse isikunimi muutmata kujul ja suure algustähega, neid on üsna palju taimenimedes, vähem imetajanimedes. Geograafilised ehk kohanimed kirjutatakse liiginimes väikese algustähega ja sageli mugandatult.
Nathan Trent

Nathanaele Koll (tuntud nimega Nathan Trent; sündinud 4. aprillil 1992 Innsbruckis) on Austria laulja.
Ta sündis aastal 1992 Innsbruckis itaalia- ja saksakeelses segaperekonnas.
Ta esindas Austriat 2017. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Kiievis lauluga "Running on Air". Ta sai finaalis 93 punktiga 16. koha.
Madis Järvi

Madis Järvi (sündinud 6. aprillil 1988) on eesti vioolamängija, helilooja ja dirigent. 
Madis Järvi alustas viiuliõpingud Eestis 1994. aastal Ivi Tiviku klassis, 1995. aastast õppis Soomes Pertti Sutineni juhendamisel. 2008. aastast õppis vioolamängu Lahti Konservatooriumis. 
Madis Järvi kirjutab ka heliloomingut ja dirigeerib. Dirigeerimist hakkas ta õppima 11-aastaselt Jüri-Ruut Kanguri juhendamisel. Heliloomingu õpetajateks on tal olnud Kari Karjalainen (orkestratsioon), Harri Ahmas ja Toivo Tulev. 
2008. aastal asutas ta oma orkestri Lahden Nuori Kamariorkesteri. Tema teoseid on esitatud nii Eestis, Soomes kui ka näiteks Saksamaal. Madis Järvi on osalenud mitmetel meistrikursustel. Teda on õpetanud näiteks Klaus Christa, Juhani Palola, Pertti Sutinen, Mikhail Zemtsov, Tatjan Liberova, Atso Almila, Neeme Järvi, Paavo Järvi, Leonid Grinn. 
2011. aastal esitas ta Soomes oma esimese vioolakontserdi koos Lahti kõrgkooli sümfooniaorkestriga Esa Heikkilä dirigeerimisel. 2012. aasta kevadel võitis ta Lahti Kõrgkooli heliloomingukonkursi teosega "White Dwarf" sümfooniaorkestrile. 2013. aastal lõpetas ta Soomes kõrgkooli vioola erialal. 
Aastal 2022. juunis kandis ette Neeme Järvi oma juubeli kontserdil, koos Eesti Riikliku sümfooniaorkesteriga Madis Järvi teose "Morbiidne Sümfoonia". Tegu on kaheosalise sümfooniaga. 
Novembris 2013 asus ta tööle Rahvusooper Estonia vioolarühma (2014. aastast vioola 3. kontsertmeister). 
Madis Järvi on ka ansambli Järvi Instrumentalists ja Härrasmeeste Ansambli liige.
Looming.
Madis Järvi on kirjutanud lisaks 6. keelpillkvartetti, 2 flöödikvartetti, klaverikvintett, klaveri trio, Pühenduslaul Narvale(2017), Kontsert oboele ja orkestrile (2022), Kontsert tromboonile ja orkestrile (2019), Morbiidne Sümfoonia (2021) ja suurel hulgal muid suuremaid ja väiksemaid heliteoseid. 
Isiklikku.
Tema vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija dirigent Vallo Järvi, isa on tšellist Teet Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi ning ema on pianist Mari Järvi. Madis Järvil on kolm tütart.
Miina Järvi

Miina Järvi (sündinud 2. veebruaril 1983) on eesti viiuldaja.
Ta on õppinud viiulit Tallinna Muusikakeskkoolis Ivi Tiviku klassis ja 1995. aastast Soomes Lahtis Pertti Sutineni käe all. 2010. aastal lõpetas ta Sibeliuse Akadeemia (kus oli õppinud Erkki Kantola, hiljem Mari Tampere-Bezrodny klassis). 
2000. aastal saavutas ta II koha kammermuusika konkursil „Juvenalia“ ning III koha ja eripreemia Erkki Melartini kammermuusika konkursil Soomes. Miina Järvi on esinenud solisti, orkestrisolisti ja kammermuusikuna mitmel pool Euroopas ja Venemaal. Näiteks 2013. aastal oli ta Hulencourti solistide kammerorkestri solist Brüsselis, 2012. aastal ERSO ja Järvi Festivaliorkestri solist. 
Ta kuulub ansamblisse Järvi Instrumentalists. 2009. aastast korraldab Miina Järvi kammermuusika festivali Lihula Muusikapäevad ja 2013. aastast FIMM-festivali Fääri saartel.
Isiklikku.
Tema vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, isa oli tšellist Teet Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi ning ema on pianist Mari Järvi.
Mari Järvi

Mari Järvi (sündinud 21. juunil 1959) on eesti pianist ning organist
Õppis TMKK-s klaverit Virve Lippuse käe all ja heliloomingut Eino Tambergi juhendamisel ning lõpetas Tallinna konservatooriumi klaveri erialal 1982. aastal. 1979–1995 töötas ta TMKK-s pedagoogi ja kontsertmeistrina. Alates 1995. aastast elab ta Soomes Lahtis ja töötab kontsertmeistrina ja klaveripedagoogina Lahti konservatooriumis. Ta on ka Lahti ooperikoori kontsertmeister ja esinenud koos Soome nimekate ooperisolistidega. 
Mari Järvi on esinenud paljudes Euroopa maades: Rootsis, Venemaal, Lätis, Leedus, Poolas, Saksamaal, Tšehhis, Sloveenias, Austrias, Hispaanias, Itaalias, Portugalis jne. Ta on osalenud kontsertmeistrina rahvusvahelistel konkurssidel ja olnud kontsertmeister paljude nimekate pedagoogide meistrikursustel (F. Helmerson, P. Vernikov, H. Shaham, P. Enoksson, B. Kotmel, Ana Chumachenco, P. Sutinen, J. Palola, M. Frischenschlager, P. Meller, H. Fister, A. Melnikov, M. Maurer, I. Kosmala, M. Jachvili, A. Fischer, T. Liberova, Y. Gitlis jne). 
Ta on mänginud orkestrites ja tegutsenud kontsertmeistrina Bledi, Vysoke myto, Jalasjärve, Levi, Haapsalu ja Pärnu keelpillikursustel ning Lihula muusikapäevadel. Ta on esitanud palju kammermuusikat ning mänginud lisaks klaverile klavessiini ja orelit (sh esinenud organistina Roomas Püha Peetruse basiilikas). Mari Järvi esineb palju koos oma pere, ehk "Järvide dünastia" muusikutega.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli tšellist Teet Järvi. 
Mari Järvil on viis muusikust last:
Lapsed moodustavad ühtlasi ka instrumentaalansambli Järvi Instrumentalists.
Andrus Järvi

Andrus Järvi (sündinud 11. veebruaril 1953 Tallinnas) on eesti vioolamängija
Õppis aastatel 1961–1970 Tallinna Muusikakeskkoolis viiulit ning lõpetas 1973 Tallinna Muusikakoolis Paul Purga ja 1978 Tallinna Riiklikus Konservatooriumis professor Herbert Laane vioolaklassi. 
Ta on mänginud 1972–1974 Estonia orkestris ja 1975. aastast ERSO-s, kus oli 1985–1990 vioolarühma kontsertmeister. Alates 1990. aastast töötab Soomes, aastatel 1995–2003 oli Oulu Sinfonia vioolarühma kontsertmeister. Esinenud solistina ja kaasa teinud mitmes kammeransamblis nii Eestis kui ka välismaal. 
Andrus Järvi oli Tallinna Keelpillikvarteti asutajaliige.
Isiklikku.
Tema isa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, onu on dirigent Neeme Järvi ning noorem vend oli tšellist Teet Järvi.
Markus Järvi on tema poeg.
Martin Järvi

Martin Järvi (sündinud 15. jaanuaril 1994) on eesti viiuldaja.
Ta on ansambli Järvi Instrumentalists liige ja ettevõtte Vertigo Music asutaja.
Isiklikku.
Martin Järvi vanaisa oli Järvide dünastia alusepanija ja dirigent Vallo Järvi, vanaonu on dirigent Neeme Järvi, isa on tšellist Teet Järvi, ning ema on pianist Mari Järvi.
Talude päriseksostmine

Talude päriseksostmine oli 19. ja 20. sajandil Eesti- ja Liivimaa kubermangus nähtus, kus talurahvas ostis seni mõisnikele kuulunud mõisamaad.
1849. aastal võeti vastu uus talurahvaseadus Liivimaa kubermangus, millega mõisate valdused jagati mõisa- ja talumaaks ning sai võimalikuks ka ulatuslikum talude päriseksostmine. See sõltus aga suurel määral mõisniku tahtest ja võimalustest tema omanduses olevaid renditalusid päriseks müüa. Päriseksostmine oli ennekõike seotud lõpliku naturaalmajanduselt rahamajandusele üleminekuga, kus mõisnik hakkas oma põldudel kasutama palgatööjõudu. Päriseksostmine edenes tunduvalt kiiremini Lõuna-Eestis, kus juba 19. sajandi lõpuks oli enamik talusid talupoegade omanduses.
Enne seda olenes talude omandamine, konkreetse mõisniku volist. Esimesi talusid müüdi aga ka enne üldkehtiva seaduse vastuvõtmist, 1823. aastal Luunja vallas.
Põhja-Eestis Eestimaa kubermangus sai talude päriseks ostmise aluseks 1856. aasta Eestimaa talurahvaseadus, ehkki esimene talu osteti päriseks juba 1854. aastal. Esimese 20 aasta jooksul osteti Eestimaa kubermangus päriseks umbes 1500 talu. 1880. aastaiks oli Eestimaa kubermangus päriseks ostetud vaid umbes 10% talukohtadest.
1851/1852. aastal oli talupoegade omanduses 0,07% taludest, raharendil oli 13,88%, segarendil oli 4,2% ja teorendil oli 81,83% taludest.
1867/1868. aastal oli talupoegade omanduses 14,26%, raharendil 80,71%, segarendil 3,59% ja teorendil 1,42% talundit.
1916. aasta põllumajandusloenduse andmeil oli Eestimaal mõisnikke (nende seas oli ka eestlasi ja teistest rahvustest inimesi) koos perekonnaliikmetega loendatud umbes 4000, mis moodustas 0,7% põllumajandusega tegelevast rahvastikust, maarahvastikust umbes 0,5% Eesti mõisamajapidamiste omanduses oli üle poole kogu maast ja seal oli töötas üle 100 000 inimese.
1917. aastal oli Eestimaal ja Liivimaal kustutamata krediidiga: Eestimaa Krediitseltsis 8560 talundit, Liivimaa Maakrediitseltsis 7407, Talurahva Põllupangas 10 089, Doni Põllupangas 712, Peterburi-Tuula Põllupangas 250 ja kokku 27 018 talundit.
Prince Edwardi maakond

Prince Edwardi maakond ("Prince Edward County") on maakond USA-s Virginia osariigis. Geograafilised koordinaadid on 37°22' N, 78°44' W.
Maakonna halduskeskus on Farmville.
Maakonna pindala on 917 km², millest 3 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 23 368. Aastal 2000 oli elanike arv 19 720.
Ajalugu.
Prince Edwardi maakond moodustati 1754. aastal Amelia maakonna osast.
Viljakümnis

Viljakümnis oli feodaalkorral kehtinud naturaalmaks (teatud kümnis), mida talupoeg pidi maa kasutamise eest maksma mõisale. Algul oli viljakümnise suurus 1/10 vilja saagist.
Gleimuld

Gleimuld ehk Gleysol on muld, milles kaua aega toimub gleistumine pideva liigniiskusega tingimustes. Gleimulla tunnuseks on rohked gleilaigud ja roosteplekid või katkemata gleihorisont.
Pearahamaks

Pearahamaks ehk hingemaks oli 18.–19. sajandil Venemaa keisririigile kehtestatud riigimaks, mida pidid maksma maksustatud seisuste meessoost isikud. Eesti- ja Liivimaa kubermangus kehtestati see 1783. aastal.
Maksu ei pidanud tasuma aadlikud, vaimulikud, õpetlased ja riigiametnikud.
Pearahamaksu määr oli selle asutamisest 1724. aastal Peeter I poolt 70 kopikat hingelt, 1794. aastal tõstis Katariina II tasu määra 1 rublale.
Rahva Raamat

Rahva Raamat on raamatute jae- ja hulgimüügiga tegelev kaubandusettevõte ja raamatukaupluste kett, millel on 15 kauplust ja üks restoran ning kaks kohvikut üheksas Eesti linnas ning e-pood.
Ettevõte on saanud nime Tallinnas Pärnu mnt 10 tegutsenud kaupluse Rahva Raamat järgi, millele pandi see nimi 1962. aastal (varem oli poe nimi Raamatukauplus nr 1). Kuna samas kohas on raamatupoed tegutsenud juba 1912. aastast, mil avati Gustav Pihlakase raamatu- ja kantseleitarvete kauplus, arvestab praegune Rahva Raamat AS oma vanust samuti 1912. aastast.
6. mail 1997 müüs Erastamisagentuur AS KV Grupiga sõlmitud ostu-müügilepinguga 49% seni riikliku aktsiaseltsina toiminud Rahva Raamatu aktsiatest ja ülejäänud 51% aktsiatest erastati 2001. aasta veebruaris.
Ekspress Grupi kontserni suuromanik Hans H. Luik ostis Rahva Raamatu 2004. aasta oktoobris. Kauplused kuulusid Ekspress Grupile 2010. aastani, mil need müüdi 33 miljoni krooniga OÜ-le Raamatumaja, mille omanikud olid poe tegevjuhid Viljar Ots, Gertti Kogermann ja ICE Credit Groupi juhatuse esimees, endine Ekspress Grupi õigusnõunik Ülar Maapalu.
2017. aastal alustas tegevust Rahva Raamatu Kirjastus.
2017. aasta detsembris avas Rahva Raamat Rocca al Mare kaubanduskeskuse I korrusel oma esimese kingipoe, mille interjööri autor on sisearhitekt Mari Koger. 2024. aastal avati ka Kristiine keskuses kingipoe kontseptsiooniga kauplus Rahva Raamat SISU.
2019. aasta alguses avas uksed Rahva Raamatu esimene restoran ja pood Telliskivi Kvartalis I-hoones. 2020. aasta mais sai Telliskivi Rahva Raamatu kohvikust ja poest restoran Literaat.
2022. aasta märtsis võitis Viru keskuse Rahva Raamatu pood Londoni raamatumessi välja antava maailma parima raamatupoe auhinna International Excellence Award.
Lisaks oma jaekauplustele teenindatakse Eesti suuremaid jaekette: Selver, Prisma, Kaubamaja, Rimi, Maxima, Coop Eesti ning ka enamikku Eesti raamatukogusid ja raamatukauplusi.
BaltCap teatas 2022. aasta oktoobris, et ostab pärast konkurentsiameti luba Rahva Raamatu.
Alates 2022. aastast jagab Rahva Raamat välja iga-aastast aasta raamatu kirjandusauhinda.
Rahva Raamatu poed.
Tallinnas
Tartus
Pärnus
Võrus
Viljandis
Kuressaares
Rakveres
Jõhvis
Narvas
Ajalugu.
Rahva Raamat on Eestis tegutsenud alates 1912. aastast. Tänaseks on Rahva Raamatul kaksteist poodi üheksas linnas, kuid kunagi sai kõik alguse ühe mehe kavatsusest oma kirjastuse raamatute ja kontoritarvetega äri ajada.
Usuvahetusliikumine

Usuvahetusliikumine (uuemas ajalookirjutuses ka kirikuvahetusliikumine, rahvapäraselt keisri usku minek) oli 1840. aastatel Liivimaa kubermangus ja 1880. aastatel Eestimaa kubermangu läänepoolsetel aladel aset leidnud sotsiaalne protestiliikumine, mille käigus siirdus märkimisväärne osa nende alade maaelanikkonnast õigeusku.
Usuvahetusliikumise peamiseks motiiviks on peetud eesti ja läti talupoegade lootusi parandada oma majanduslikku olukorda, omandades maad ja saavutades mõisakoormiste kergendamise. Samuti väljendus liikumises protest baltisaksa mõisnike ("sakste") kontrolli all olnud luterliku kiriku vastu. Mitmes piirkonnas kaasnes usuvahetusliikumisega ka väljarändamisliikumine – katsed rännata maa omandamiseks välja Venemaa hõredalt asustatud piirkondadesse. 
Rahvas ütles: "Vene papid on meiesugused, nad pole targemad kui meiegi, nendega on hää elada!"
Usuvahetusliikumisega kaasnes uute õigeusu koguduste avamine Balti kubermangudes Riia vikaarpiiskopkonnas (1836–1850):
Usuvahetuse aktiivseimal perioodil 1845–1848 läks Pühima Valitseva Sinodi andmetel Liivimaa kubermangus õigeusku üle 110 222 talupoega, neist 62 898 lätlast ja 47 324 eestlast – kokku umbes 17% kubermangu elanikkonnast.
1865. aastal ühendati Riia piiskopkonnaga Eestimaa kubermangu õigeusu kogudused. 1866. aastal asutati Riia piiskopkonnas Tallinna vikaarpiiskopkond. Narva õigeusu kogudused jäid kuni Eesti iseseisvumiseni Peterburi piiskopkonda. 
Eestimaa kubermangus suurenes apostlikku õigeusku üleminek 1880. aastatel ning Tallinna vikaarpiiskopkonnas moodustati:
Kui usuvahetusliikumine soovitud tulemusi ei andnud ja maaomanike tagakiusamine usku vahetanud talupoegade suhtes pigem kasvas, pöördus osa usku vahetanuid tagasi luterlusse. Seda protsessi nimetatakse rekonversiooniks. Kui esialgu toimus see mitteametlikult ja varjatult, sest õigeusust lahkumist takistasid Venemaa seadused, siis pärast 1905. aasta usuvabaduse dekreeti toimus see juba ametlikult.
Florence'i maakond

Florence'i maakond ("Florence County") on maakond USA-s Lõuna-Carolina osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°02' N, 79°71' W.
Maakonna halduskeskus on Florence.
Maakonna pindala on 2082 km², millest 10 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 136 885. Aastal 2000 oli elanike arv 125 761.
Ajalugu.
Florence'i maakond moodustati 1888. aastal. Maakond on saanud nime Florence Harllee järgi.
Kreiskool

Kreiskool oli 19. sajandil Venemaa keisririigi (sh Eesti ala) kubermangude kreisi- ehk maakonnakeskuses olev 2–3 õppeaastaga riiklik poeglastekool, mis eelnes gümnaasiumile.
1802. aastal loodi Venemaa Rahvahariduse Ministeerium ja korraldati ümber kogu Venemaa keisririigi haridussüsteem. Ministeerium töötas välja uued koolikorralduse alused ja 5. novembril 1804 kinnitatud ülikoolidele alluvate õppeasutuste põhimäärus nägid ette igas kubermangulinnas ja maakonnalinnas, maakonna- ehk kreiskooli asutamise.
Venemaa keisri 4. veebruari (vkj. 24. jaanuari 1803) ukaasi alusel jaotati Venemaa õpperingkondadeks eesotsas kuraatoritega. Tartu õpperingkonda kuulusid Eesti-, Liivi- ja Kuramaa kubermang ja kuni 1812. aastani ka Viiburi kubermang. Tartu koolihalduspiirkonna keskuseks sai Tartu ülikool; selle eesotsas seisis Peterburis resideeriv kuraator. Kuraatori kantselei asus kuni 1835. aastani keisririigi pealinnas Peterburis, seejärel aga aastatel 1835–70 ja 1876–86 Tartus ning 1870–76 ja 1886–1915 Riias. Kuraatorile allusid Tartu ülikool, kubermangugümnaasiumid, kreiskoolid, elementaarkoolid ja eraõppeasutused. 1837. aastani teostas kuraator järelevalvet talurahvakoolide üle, 1873 allutati talle Vene õigeusutunnistusse üle läinud talupoegade laste talurahvakoolid ja 1885 ka luteri talurahvakoolid.
Kreiskoolid reorganiseeriti 1872. aasta määruse alusel linnakoolideks ja 1913. aastal kõrgemateks algkoolideks.
Välislingid.
Ajalooallikad

Ajalooallikad on ehitised, esemed, kirja pandud tekstid ja suulised mälestused, millest on võimalik saada teadmisi mineviku sündmuste kohta.
Florence'i maakond (Wisconsin)

Florence'i maakond ("Florence County") on maakond USA-s Wisconsini osariigis. Geograafilised koordinaadid on 45°85' N, 88°40' W.
Maakonna halduskeskus on Florence.
Maakonna pindala on 1288 km², millest 24 km² moodustab veepindala.
2010. aasta rahvaloenduse andmetel oli seal 4423 elanikku. 2000. aastal oli elanike arv 5088.
Ajalugu.
Florence'i maakond moodustati 1882. aastal Marinette'i ja Oconto maakonna osadest.
Alepõld

Alepõld (ka: "alemaa") on aletegemisel saadud põld, mida kasutati 3–4 aastat.
Tasandikujõgi

Tasandikujõgi on jõgi, mis osaliselt või tervikuna voolab tasandikul. Väikese langu tõttu on tavaliselt selle jõe voolukiirus üsna väike. Enamasti voolab ta laias jõeorus (lammorus), kus ülekaalus on nõlvade kulutavad protsessid (küljeerosioon). Tasandikujõed sageli looklevad ehk meandeeruvad.
Jõgedel on sageli ülemjooksud mägijõed, aga kesk- ja alamjooksul on nad tasandikujõged.
Arheoloogilised väljakaevamised

Arheoloogilised väljakaevamised on maapinnalt ülemise mulla- ja/või prügikihi eemaldamine eesmärgiga saada leide, mida saab kasutada arheoloogilisteks uuringuteks. 
Kaevamiste läbiviimine.
Arheoloogid huvituvad kõigist kunagise inimtegvuse jälgedest ja nii viiakse uurimistöid läbi erinevates paikades – näiteks nii asulates, linnustes, põldudel, kalmistutel, pühapaikades kui ka uppunud laevadel. Arheoloogilisi väljakaevamisi tehakse üldiselt kahel juhul – probleemkaevamised viiakse läbi mingile konkreetsele küsimusele vastuse saamiseks, näiteks ühe piirkonna linnuste kaevamised selgitamaks nende vanust; päästekaevamised toimuvad siis, kui muistised jäävad ehitustele ette, näiteks maanteede rajamisel või hoonete ehitamisel. 
Väljakaevamised pole korratav protsess, sest sama ala ei saa kaevata kaks korda. Seega on arheoloogia sageli tuntud kui hävitav teadus, kus vaatluse tegemiseks on vaja algsed tõendid hävitada. Selle probleemi leevendamiseks on kaevamisprotsessi ja selle tulemuste salvestamiseks võimalik kasutada väga täpseid digitaalseid meetodeid.
Hiljem järelduste tegemiseks on oluline leidude konteksti jälgimine ja fikseerimine nii erinevate muististe vahel kui iga muistise sees. Näiteks maetute paiknemine kalmes, neile kaasapandud esemete hulk, tüüp ja paiknemine võivad matusekombestikust rääkida väga palju. Sellel põhjusel on keelatud muististe omavoliline kaevamine ning sealt leidude eemaldamine – nii kaob tervikpilt muistisest.
Materjali säilitamine ja analüüsimine.
Kaevamistel leitud esemed puhastatakse, nummerdatakse ja pannakse kottidesse või karpidesse. Mõned leiud (näiteks metall- ja puuesemed) vajaduse korral konserveeritakse, mõned pannakse muuseumides näitusele. Väljakaevamiste ja muu arheoloogilise uurimistööga kogutud informatsiooni põhjal kunagiste ühiskondade kohta järelduste tegemiseks leiud süstematiseeritakse, lokaliseeritakse, dateeritakse, kontekstualiseeritakse ja lõpuks tõlgendatakse.
Feodaallinnus

Feodaallinnus on feodaali või vaimuliku tugevasti kindlustatud ehitis (linnus).
Feodaalne killustatus

Feodaalne killustatus oli keskajal olukord, kus puudus tugev keskvõim (kuningavõim) ja domineeris feodaalide sõltumatu valitsemine. 
Sel perioodil muutusid suurfeodaalide valdused omavahel sõdivateks "riikideks riigis".
Viktor Jermolajev

Viktor Jermolajev (vene keeles Ермолаев Виктор Вячеславович; sündinud 6. jaanuaril 1953 Gorkis) on Eesti meremees ja poliitik.
Ta lõpetas 1968. aastal Gorkis ja 1972. aastal Tallinna Kalatööstusliku Merekooli, 1984. aastal Kaliningradi Tehnikainstituudi ja 1990. aastal Leningradi Kõrgema Parteikooli.
Töötas aastatel 1972–1979 tootmiskoondises Eesti Kalatööstus masinisti ja mehaanikuna, 1979–1983 komsomolisekretäri asetäitjana ja sekretärina ning 1983–1990 parteikomitee sekretäri asetäitjana ja sekretärina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, kuuludes algul väliskomisjoni ja hiljem rahvussuhete komisjoni. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma Kommunistlik fraktsioon (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon laiali minna).
Ta oli aastatel 1979–1991 NLKP liige. Ühtlasi oli ta 1991. aastani Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee ja selle büroo liige. Aastatel 1985–1989 oli ta Tallinna Kalinini Rajooni Rahvasaadikute Nõukogu liige.
Tangaralased

Tangaralased ("Thraupidae") on Ameerikas levinud värvuliste sugukond.
Ristsõnad

Ristsõnad ehk ristsõnamõistatus on Inglismaalt pärit hariv sõnamõistatus. Eesmärk on vastata küsimustele õigete sõnadega, kirjutades need vasakult paremale või ülalt alla. Tihti on ristsõnadel õige lahenduse korral tumedamates ruutudes vastus.
Lahendamine.
Ristsõnades on mõistlik alustada lihtsamatest küsimustest, millele kindlasti vastust teatakse. Näiteks on ristsõnades viimasel ajal levinud küsimus "Püsi, rahu". Kui vastuses peab olema kolm tähte, võib sinna kirjutada "Asu". Kui on aga küsimus mingi värvuse kohta, siis tuleb sinna tähti juurde tuua, vastates teistele küsimustele. Õige lahendamise korral ilmub tihti tumedatesse ruutudesse vastus.
Levik.
Ristsõnu hakati algselt valmistama Inglismaal. Praeguseks on mõistatus tuntud juba ülemaailmselt. Tihti esineb neid ajalehtedes või ajakirjades meelelahutuse valdkonnas.
Esimene eestikeelne ristsõna ilmus 9. veebruaril 1925 ajalehes Esmaspäev.
Pavel Jermoškin

Pavel Jermoškin (sündinud 7. detsembril 1943 Vologda oblastis) on Eesti kaevandustööline ja poliitik.
Ta lõpetas 1961. aastal Narva 1. Internaatkooli.
Ta töötas aastatel 1961–1963 ja 1973–1990 tootmiskoondises Eesti Põlevkivi ning aastatel 1963–1973 kombinaadis Vorkutaugol ekskavaatorijuhi ja brigadirina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta on kuulunud sotsiaal- ja keskkonnakomisjoni. Ta oli ka Põhiseaduse Assamblee liige.
Ta oli aastatel 1988–1991 NLKP liige, ta on olnud Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee liige ning Eesti NSV Töökollektiivide Ühendnõukogu Kohtla-Järve presiidiumi liige.
Juri Jevstignejev

Juri Jevstignejev (sündinud 1. oktoobril 1947 Leningradis) on Eesti ühiskonnategelane ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 1963 Sillamäe 2. Keskkooli, seejärel Leningradi 38. kutsekooli raadioaparatuuri lukksepa ja monteerija erialal ning aastal 1978 ökonomistina Tallinna Polütehnilise Instituudi.
Ta töötas aastatel 1965–1988 Sillamäe Keemiametallurgia Tootmiskoondises. Aastatel 1988– oli ta Sillamäe linnapea.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, olles haldusreformikomisjoni liige ja kuuludes saadikurühma "kodanikuleppimus".
Ikaldus

Ikaldus (ka ikaldumine) on põllusaagi osaline või täielik hävimine halbade ilmastikuolude tõttu.
Pavel Grigorjev

Pavel Grigorjev (sündinud 3. aprillil 1941 Kotlõs Kingissepa rajoonis Leningradi oblastis) on Eesti insener ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 1964 Leningradi Merekooli, aastal 1966 Leningradi Külmutusseadmete tehnikumi ja aastal 1976 Kaliningradi Kalatöötlemisinstituudi.
Ta töötas aastatel 1964–1967 Murmanskis laevamehaanikuna ja aastatel 1967–1990 kalurikolhoosis Oktoober peainsenerina.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Ta on olnud ka Kohtla-Järve Rahvasaadikute Nõukogu Täitevkomitee liige.
Paraad

Paraad on sõjaväe, sportlaste vm organiseeritud inimrühma pidulik ülevaatus, mis harilikult toimub avalikul väljakul, marsimuusika saatel ning rongkäigu kujul. Paraadiks võidakse nimetada ka maa- või veesõidukite sarnast ülevaatust, näiteks jõe-, mereväe- või autode paraadi.
Inimeste paraadi korral kannavad osalised tihtipeale vormirõivast. Sõjaväestatud organisatsioonidel on enamasti selliseks otstarbeks eraldi vorm, mida nimetatakse paraadmundriks.
Paraadiga võidakse tähistada pidulikke sündmusi, riigi- ja rahvuspühi või omavalitsuste tähtpäevi. Eestis on tavaks korraldada igal aastal Eesti Vabariigi aastapäeval (24. veebruaril) Eesti kaitseväe ja võidupühal (23. juunil) Eesti Kaitseliidu paraad. Nõukogude Liidus toimusid paraadid mai- ja oktoobripühade ajal, samuti Teise maailmasõja võidu tähistamiseks 9. mail.
Keskkonnamürgid

Keskkonnamürgid on tööstusest pärit ained, mis kogunevad toiduahela kõrgematesse lülidesse ja toimivad aeglaselt.
Karskusliikumine

Karskusliikumine on ühiskondlik liikumine, mis võitleb alkoholi liigjoomise vastu ja propageerib alkoholivastast mõtteviisi. Liikumist viljelevad näiteks karskusseltsid.
Enesehinnang

Enesehinnang on psühholoogias inimese üldine subjektiivne emotsionaalne hinnang, kui väärtuslik ta on. Hinnang peegeldab inimese enda otsust, mida ta enda kohta arvab. Enesehinnang hõlmab usku endasse (näiteks: olen pädev, olen väärtuslik) ja ka emotsionaalseid seisundeid nagu meeleheide, uhkus, häbi. Smith and Mackie (2007) defineerisid nii: "Mina-käsitlus on see, mida me arvame endast ja enesehinnang on positiivne või negatiivne hinnang sellele, kuidas me ennast tunneme."
Enesehinnang on huvitav sotsiaalpsühholoogiline konstruktsioon, kuna seda kasutatakse erinevate tulemuste edukaks ennustamiseks, nagu näiteks akadeemiline võimekus, õnnelikkus, rahuldustunne abielus ja suhetes, ja kriminaalne käitumine. Enesekindlus võib kasutada konkreetsetes olukordades (näiteks: "Ma usun, et olen hea kirjanik ja ma olen selle üle õnnelik") või ka laiemas mõistes (näiteks: "Ma usun, et olen halb inimene ja see tekitab mulle üldist halba arvamust endast"). Psühholoogid arvavad, et enesehinnang on püsiv isiku tunnusjoon, kuigi see võib ka lühiajaliselt kõikuda.
Karskusselts

Karskusselts on organisatsioon, mis võitleb alkoholi liigjoomisega ning propageerib ühiskonnas alkoholivastast mõtteviisi (karskusliikumine). 
Eesti karskusseltse:
Kallur

Kallur, ka kallurauto on kallutatava veokastiga veoauto, mida kasutatakse erinevate puistmaterjalide (masskaupade) veoks. Peamisteks veetavateks puistmaterjalideks on pinnas ja ehitusmaterjalid (liiv, kruus, graniit- ja paekivikillustik, paetuhk jms). Kalluri terasest valmistatud, tugevat ja jäika veokasti kallutatakse (tõstetakse) hüdraulika abil.
Aleksandr Gussev

Aleksandr Gussev (sündinud 23. oktoobril 1950) on Eesti insener, tippjuht ja poliitik.
Ta lõpetas aastal 1968 Kuibõševi oblastis Žiguljovski linnas keskkooli ja aastal 1974 Kuibõševi Lennundusinstituudi raadiotehnikainseneri erialal.
Ta töötas aastatel 1973–1988 Tallinna Raadioelektroonika Tootmiskoondises, algul konstrueerimisinsenerina, siis jaoskonna- ja tsehhiülemana, peadirektori asetäitjana tootmise alal ning peadirektorina. 
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, ta osales selle majanduskomisjoni töös. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma Kommunistlik fraktsioon (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad Virumaa, Võrdsete õiguste eest, Koostöö ja Kommunistlik fraktsioon minna laiali).
Ta oli aastatel 1980–1991 NLKP liige. 1988–1991 oli ta EKP Tallinna Mererajooni Komitee I sekretär ja 1990–1991 Eestimaa Kommunistliku Partei (NLKP) Keskkomitee sekretär.
Liikumine (ühiskond)

Liikumine (ka: ühiskondlik liikumine) on suurema hulga inimeste sihipärane tegutsemine ühesuguste ideeliste eesmärkide nimel. Näiteks karskusliikumine võitleb alkoholi liigjoomise vastu, roheliste liikumine elukeskkonna hoidmise ja säilitamise eest, hõimuliikumine taotleb etniliselt ja keeleliselt lähedaste rahvaste poliitiliste ja kultuurisidemete tugevdamist, ametiühinguliikumine püüab ühendada võimalikult kõiki töötajaid ametiühinguisse ja seista nende huvide eest jne.
Tahtejõud

Tahtejõud on jõud ennast sundida. 
Selleks, et sihikindlalt tegutseda, on vaja tahtejõudu. Tahtejõuline inimene teab, mis on tema tegevuse eesmärk ega lase ennast raskustest heidutada.
Ryan Nugent-Hopkins

Ryan Jeremy Noel Nugent-Hopkins (sündinud 12. aprillil 1993 Burnabys Briti Columbia provintsis) on Kanada jäähokimängija, keskmängija. 
Ta mängib 2011. aastast NHL-i klubis Edmonton Oilers. Ta on klubi meeskonna asekapten.
Aastal 2011 valis Oilersi ta endale NHL-i "draft"'is esimesena. Enne NHL-i karjääri algust mängis ta Western Hockey League'i (WHL) klubis Red Deer Rebels. Hooajal 2009–10 pälvis ta WHL-i parimale uustulnukale antava Jim Piggott Memorial Trophy.
2015. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule.
Ta on kuulunud Kanada jäähokikoondisse 2012. aasta maailmameistrivõistlustel.
Aleksandr Ovetškin

Aleksandr Mihhailovitš Ovetškin (vene keeles Александр Михайлович Овечкин; sündinud 17. septembril 1985 Moskvas) on Venemaa jäähokimängija, vasakäär. Ta mängib 2005. aastast NHL-i klubis Washington Capitals. Alates 2010. aastast on ta klubi meeskonna kapten.
Tema ema Tatjana Ovetškina oli korvpallur ja ta on kahekordne olümpiavõitja. Tema isa Mihhail oli jalgpallur.
Ovetškin alustas karjääri Venemaa kõrgliiga klubis Moskva Dünamos.
Aastal 2004 valiti ta esimesena NHL Draftis. NHL-is alustas ta karjääri hooajal 2005–06. Samal hooajal lõi ta liigas 52 väravat ja andis 54 resultatiivset söötu ning võitis hooajale parimale uustulnukale antava Calder Memorial Trophy.
2018. aastal võitis ta Capitalsiga Stanley karika.
NHL-i tähtede mängule on ta valitud seitsmel korral. 
Venemaa jäähokikoondise koosseisus ta tulnud kahel korral maailmameistriks ning võitnud maailmameistrivõistlustelt veel viis medalit. Taliolümpiamängudel on ta osalenud kokku kolmel korral.
Genik Israeljan

Genik Israeljan (sündinud 23. detsembril 1938 Hmelnitski oblastis) on Eesti ajakirjanik ja poliitik.
Ta sündis Šepetovkas Hmelnitski oblastis sõjaväelase perekonnas. Ta lõpetas aastal 1956 Tallinna 33. Keskkooli, õppis aastatel 1961–1962 TPI-s, lõpetas aastal 1968 Leningradi Ülikooli ajakirjandusteaduskonna ja aastal 1972 Leningradi Kõrgema Parteikooli trükindusosakonna.
Ta töötas aastatel 1956–1958 Tallinna Masinaehitustehases treialina, aastatel 1961–1963 Tallinna Elektrotehnika Tehases katseelektrikuna. Aastatel 1963–1968 töötas ta ELKNÜ Keskkomitees instruktori ja sektorijuhatajana, aastatel 1968–1970 tootmiskoondises "Ookean" kapteniabina. Aastatel 1972–1991 töötas ta EKP Tallinna Linna Kalinini Rajooni Komitees ja EKP Tallinna Linnakomitees.
Aastatel 1990–1992 oli ta Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige. Kuni augustiputšini kuulus ta saadikurühma "Kommunistlik fraktsioon" (pärast augustiputši otsustasid saadikurühmad "Virumaa", "Võrdsete õiguste eest", "Koostöö" ja "Kommunistlik fraktsioon" minna laiali).
Ta oli aastatel 1962–1991 NLKP liige.
Mai Kolosov

Mai Kolosov (aastani 1963 Mai Pärda, hiljem Mai Kolossova; sündinud 19. mail 1937 Tartus) on eesti agronoom, pedagoog, parteitöötaja ja poliitik. 
Ta lõpetas aastal 1955 Tartu 2. Keskkooli ja aastal 1960 agronoomina Eesti Põllumajanduse Akadeemia, ta on õppinud kaugõppe teel Tartu Riiklikus Ülikoolis keemiat ja bioloogiat. 
Ta töötas aastatel 1960–1963 Vändras, Toris ja Pärnu Põlluvalitsuses agronoomina. Aastatel 1963–1972 töötas ta Pärnus bioloogia- ja keemiaõpetajana.
Tegevus Eesti NSV valitsusasutustes ja NLKP-s.
Ta oli 1960. aastatel ELKNÜ Pärnu rajoonikomitee osakonnajuhataja.
NLKP liige 1964. aastast. 1970. aastast EKP Pärnu rajoonikomitee lektor, hiljem propaganda- ja agitatsiooniosakonna juhataja asetäitja ja juhataja, siis EKP Pärnu rajoonikomitee sekretär ja II sekretär.
1983. aastast EKP Keskkomitee parteiorganisatsioonilise töö osakonna juhataja asetäitja. Aastatel 1983–1990 oli ta EKP Valga Rajoonikomitee I sekretär.
Ta oli Eesti NSV Ülemnõukogu XI koosseisu liige, oli sealse tervishoiu- ja sotsiaalhoolduskomisjoni esimehe asetäitja.
Eesti Vabariigi Ülemnõukogus.
Aastatel 1990–1992 oli Kolossova Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liige, tegutsedes sotsiaalkomisjonis. 20. augustil 1991 hääletas ta Eesti iseseisvuse taastamise poolt.
Winona maakond

Winona maakond ("Winona County") on maakond USA-s Minnesota osariigis. Geograafilised koordinaadid on 43°98' N, 91°77' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Winona.
Maakonna pindala on 1662 km², millest 40 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 51 461. Aastal 2000 oli elanike arv 49 985.
Ajalugu.
Winona maakond moodustati 23. veebruaril 1854. aastal Fillmore'i ja Wabasha maakonna osadest.
Jeffersoni maakond (Alabama)

Jeffersoni maakond ("Jefferson County") on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 33°35' N, 86°52' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Birmingham.
Maakonna pindala on 2911 km², millest 29 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 658 466. Aastal 2000 oli elanike arv 662 047.
Maakond on elanike arvult Alabama suurim.
Ajalugu.
Jeffersoni maakond moodustati 13. detsembril 1819. Maakond on saanud nime Thomas Jeffersoni järgi.
2011. aastal läks maakond pankrotti. Maakonna võlad olid kokku 4,2 miljardit dollarit.
Madisoni maakond (Alabama)

Madisoni maakond ("Madison County") on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°45' N, 86°33' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Huntsville.
Maakonna pindala on 2105 km², millest 21 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 334 811. Aastal 2000 oli elanike arv 276 700.
Ajalugu.
Madisoni maakond moodustati 13. detsembril 1808 tšerokii ja tšikasoo indiaanlaste aladest. Maakond on saanud nime neljanda Ameerika Ühendriikide presidendi James Madisoni järgi.
Mobile'i maakond

Mobile'i maakond ("Mobile County") on maakond USA-s Alabama osariigis. Geograafilised koordinaadid on 30°47' N, 88°12' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Mobile.
Maakonna pindala on 4258 km², millest 1064 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 412 992. Aastal 2000 oli elanike arv 399 843.
Ajalugu.
Madisoni maakond moodustati 18. detsembril 1812.
Madisoni maakond

Madisoni maakond on maakond kahekümnes Ameerika Ühendriikide osariigis:
Talupoegade pagemine

Talupoegade pagemine (lühemalt ka: pagemine) on ajalooline nähtus, kus kellestki sõltuvad talupojad asusid omavoliliselt teise linna või teise feodaalvaldusse. Pagemise põhjus oli enamasti paremate elutingimuste otsimine.
Yavapai maakond

Yavapai maakond ("Yavapai County") on maakond USA-s Arizona osariigis. Geograafilised koordinaadid on 34°33' N, 112°32' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Prescott.
Maakonna pindala on 21 051 km², millest 12 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 211 073. Aastal 2000 oli elanike arv 167 517.
Ajalugu.
Yavapai maakond moodustati 9. novembril 1864 ja maakond oli üks neljast originaalsest maakonnast Arizonas. Yavapai maakond on andnud osa oma territooriumist Apache'i, Coconino, Maricopa ja Navajo maakonnale. Maakonna praegused piirid on 1891. aastast. Maakond on saanud nime javapai indiaanlaste järgi.
Kaitsealad.
Maakonnas asub 19 ürgloodusala ("wilderness area").
Šeloni viiendik

Šeloni viiendik (vene keeles "Шело́нская пяти́на") oli Ingerimaa territoorium Novgorodi vabariigis ja hiljem Moskva suurvürstiriigis ja Moskva tsaaririigis. 
Šeloni viiendik asus Luga jõe, Soome lahe ranna, Narva jõe ja Lovati jõe vahelisel alal.
1617. aastal loovutas Moskva tsaaririik piirkonna Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel sõlmitud Stolbovo rahulepingu alusel Rootsi kuningriigile, mille koosseisus kuulus see Rootsi Ingeri koosseisu.
Aastatel 1700–1721 toimunud Põhjasõja tulemusel vallutas Venemaa Peeter I juhtimisel piirkonna uuesti ning liitis lõplikult Venemaaga. Piirkond liideti moodustatud Ingerimaa kubermanguga.
Territoorium.
Šeloni viiendikku kuulusid: 
Pogostite ehk kogukondade piirid olid looduslike piiride järgi kujunenud juba enne riiklike haldusjaotusüksuste moodustamist, seetõttu olid ka pogostid jagatud erinevate maakondade vahel.
Maricopa maakond

Maricopa maakond ("Maricopa County") on maakond USA-s Arizona osariigi lõunaosas. Geograafilised koordinaadid on 34°33' N, 112°32' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Arizona pealinn Phoenix, mis on USA suuruselt viies linn.
Maakonna pindala on 23 891 km², millest 55 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2020. aasta rahvaloenduse järgi 4 420 568 ja 2010. aasta rahvaloenduse järgi 3 817 117, mis on riigi suuruselt neljas Los Angelese, Cooki ja Harrise maakonna järel. 2000. aastal oli seal 3 072 149 elanikku.
Maakonnas asub viis indiaanlaste reservaati.
Ajalugu.
Maricopa maakond moodustati 14. veebruaril 1871. Maakond on saanud nime marikopa indiaanlaste järgi.
Poliitika.
Marucopa maakond oli varem USA suurim konservatiivseim maakond: kõikidel presidendivalimistel aastatel 1952–2016 hääletas maakond hääletanud Vabariikliku Partei poolt, sellest kolm suuremat maakonda (Los Angelese, Cooki ja Harrise maakond) hääletasid Vabariikliku Partei poolt viimati vastavalt 1984., 1972. ja 2004. aasta presidendivalimistel. Kuigi Phoenix ja Tempe eeslinn, kus asub Arizona Osariigi Ülikool, kalduvad Demokraatliku Partei poole, on teised eeslinnad väga konservatiivsed, näiteks ligi 485 000 elanikuga Mesa on USA kõige konservatiivseim üle 250 000 elanikuga linn. Phoenixi linnastus elab palju Kesk-Lääne osariikidest pärit pensionäre, kelle poliitvaated on vägagi konservatiivsed. Ainult kaks demokraatide kandidaati - Bill Clinton 1996. aastal ja Hillary Clinton 2016. aastal kaotasid maakonnas vähem kui 3 protsendiga. 2020. aastal võitis maakonnas Joe Biden esimese demokraadina peale 72 aastat, 50.1 protsendiga Donald Trumpi 47.9 vastu.
Aastatel 1993–2017 oli maakonna šerifiks vabariiklane Joe Arpaio, kes nimetas ennast tihti "Ameerika karmimaks šerifiks" ("America's Toughest Sheriff"). Tema karmikäelist tegevust on kritiseerinud ka näiteks riiklik justiitsministeerium; ta on alates 2012. aastast korraldanud USA 44. presidendi Barack Obama sünnitunnistuse uurimist ning on väitnud, et see on võltsing.
Coconino maakond

Coconino maakond ("Coconino County") on maakond USA-s Arizona osariigi põhjaosas. Geograafilised koordinaadid on 35°38' N, 112°6' W.
Maakonna halduskeskus ja suurim linn on Flagstaff.
Maakonna pindala on 48 332 km², millest 113 km² moodustab veepindala.
Elanike arv oli 2010. aasta rahvaloenduse järgi 134 421. Aastal 2000 oli elanike arv 116 320.
18 498,8 km² maakonna osast moodustavad indiaanlaste reservaadid.
Ajalugu.
Coconino maakond moodustati 18. veebruaril 1891 Yavapai maakonna osast.
Kadetikorpus

Kadetikorpus on kaitseväe õppeasutus, kus õpetatakse kaadriohvitseriks.
Alamporutšik

Alamporutšik (ka "podporutšik", vene keeles подпоручик) oli ohvitseride madalaim auaste Venemaa keisririigi sõjavägedes alates 1703. aastast. Vastab lipniku või nooremleitnandi auastmele.
Eesti Ajaloomuuseumis asuvad alamporutšiku õlakud.
Võõrkeel

Võõrkeel on inimese emakeelest erinev keel, mida inimene õpib kas õppeasutuses või iseseisvalt. 
Eesti koolides õpetatakse võõrkeeltena inglise, prantsuse, saksa, hispaania, soome ja teisi keeli, eesti õppekeelega koolides on võõrkeeleks ka vene keel.
Robert Rooba

Robert Rooba (sündinud 2. septembril 1993 Tallinnas) on Eesti jäähokimängija, kes mängib Soome kõrgliigaklubis KooKoo ründajana vasakäärel. Ta on klubi meeskonna kapten.
Hooajal 2007–08 debüteeris Rooba Eesti Meistriliiga klubis HC Purikad.
2008. aastal liitus ta Soome klubiga Espoo Blues. Soome kõrgliigas debüteeris ta Espoo Bluesi meeskonnas hooajal 2011–12.
2016. aasta aprillis sõlmis ta esmakordselt lepingu Soome kõrgliigaklubiga Jyväskylä JYP. 2018. aastal võitis ta klubiga Jäähoki Meistrite Liiga. Samal hooajal lõi Rooba Soome kõrgliigas esimest korda vähemalt kümme väravat. Hooajal 2018–19 lõi ta Soome kõrgliigas 17 värvat ja andis kaheksa väravasöötu. Hooaeg 2020–21 oli tema jaoks Soome kõrgliigas seni edukaim, kui lõi liigas 30 väravat ja oli sellega liigas Sebastian Wännströmi järel teisel kohal. Lisaks oli ta Rooba sel hooajal JYP-i resultatiivseim mängija (30+11).
2021. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu KHL-i klubiga Tšerepovetsi Severstal. Hooajal 2021/22 sai ta KHL-is 39 põhihooaja mänguga kirja viis väravat ja kaks väravasöötu.
2022. aasta mais naasis ta JYP-i, kellega sõlmis kaheaastase lepingu. Hooajal 2022/23 oli ta JYP-i kapten.
2024. aasta septembris sõlmis ta lepingu KooKooga.
Alates 2010. aastast on Rooba mänginud Eesti jäähokikoondises.
Jonathan Toews

Jonathan Bryan Toews (sündinud 29. aprillil 1988 Winnipegis Manitoba provintsis) on Kanada jäähokimängija. Ta mängib 2007. aastast NHL-i klubis Chicago Blackhawks.
Aastal 2006 valiti ta NHL Draftis.
Lauanuga

Lauanuga on üks vanemaid söögiriistu. Tänapäeval kasutatakse seda enamasti koos kahvliga. Nuga tarvitatakse enamasti toidu tükeldamisel ja kahvlile lükkamisel; täpsem kasutus sõltub konkreetse piirkonna lauakommetest.
Algselt tarvitati söögilauas tavalisi teravaid nuge, et tükeldada tahket toitu, mis pandi suhu käega. Kahvlid levisid Euroopas alles keskajal. Nüüdisajal on lauanoad ohutuse huvides enamasti nürid või kergelt sakilise servaga. 
Lauanoa kõrval pruugitakse söömisel ka mitmesuguseid spetsiifilisemaid nuge nagu võinuga ja juustunuga.
Ajalugu.
Ümara otsaga lauanugade levikule pani aluse Prantsuse kardinal Richelieu, kes käskis 13. mail 1637 oma lauanugade otsad ümaraks viilida. Tema eesmärgiks oli vabaneda külaliste kombest hambavahede puhastamisel nugasid kasutada. See muudatus hakkas õukonnas kiirelt levima ja peagi andis ka Louis XIV välja korralduse pärssimaks terava otsaga lauanugade kasutamist.
Coop Ühiskaubandusmuuseum

Coop Ühiskaubandusmuuseum (varem ETK Ühiskaubandusmuuseum) on Coop Eesti alluvusse kuuluv muuseum, mis tutvustab ühiskaubanduse tekkimist ja arengut Eestis. Muuseum asub Coop Eesti Logistikakeskuse hoones Rae valla Soodevahe külas.
Muuseum asutati 1974.
Jaan Poska muuseum

Jaan Poska muuseum on Tallinnas asuv muuseum.
Muuseum loodi Jaan Poska Mälestusfondi eestvõttel ja uksed avas see 2008. aastal. Muuseum asub majas, kus elas Jaan Poska.
Kalevi martsipanituba

Kalevi martsipanituba on Tallinnas aadressil Pikk 16 asuv, Maiasmoka kohviku juurde kuuluv muuseum, mis annab ülevaate martsipani ajaloost. Muuseum asutati 2000. aastal. 
Muuseumitoa eelkäija oli "Kalevi Maiustustemuuseum", mis asus aadressil Pärnu mnt 139a. Pärast selle hoone müüki viidi muuseumieksponaadid aadressile Pikk 16, kus asub "Kalevi martsipanituba".
Premier Restaurants Eesti AS

Premier Restaurants Eesti AS on Eesti toitlustusettevõte, mis haldab frantsiisilepingu alusel McDonald'si kiirtoidukohti Eestis. Firma tegutseb 1995. aastast, mil Tallinnas avati Eesti esimene McDonald'si hamburgerirestoran.
2012. aastal oli Premier Restaurantsil Eestis kokku kümme restorani, neist kuus Tallinnas, kaks Tartus, üks Narvas ja Pärnus. 2011. aastal sai firma 257 288 eurot kasumit, 2010. aastal oli ettevõte 293 927 euroga kahjumis. 2011 töötas ettevõttes keskmiselt 503 inimest, kellele maksti töötasuks kokku 2,8 miljonit eurot. 2012. aastal nimetas majandusministeerium Premier Restaurantsi üheks Eesti turismisektori kolmest suurimast ettevõttest (teised kaks olid OÜ TLG Hotell ja OÜ TEZ Tour).
2007. aasta detsembrist kuulub Premier Restaurants Eesti AS Läti firmale Premier Restaurants Latvia SIA. Kõiki McDonald'si harusid Baltimaades haldab Malta ettevõtja Melo Hili juhitud Premier Capital Ltd.