Allatulistatud reisilennukite loend

Siin on kronoloogiliselt järjestatud loend juhtumitest, kui kas rahu- või sõjaajal on tsiviillennukeid alla tulistatud.
1930. aastad.
Kweilini intsident.
Tegu oli tõenäoliselt ajaloo esimese tsiviillennukiga, mis relvajõudude rünnaku alla sattunud on. Kweilini-nimeline lennuk Douglas DC-2, mille omanikud olid China National Aviation Corporation (CNAC) ja Pan American World Airways, oli 24. augustil 1938 sunnitud Hongkongist põhja pool tegema hädamaandumise, kuna langes Jaapani õhujõudude rünnaku ohvriks. Lennuk tegi hädamaandumise jõele, kuid vajus põhja. Lennuki pardal viibinud 18 inimesest hukkus 15, ellujäänute seas oli ka ameeriklasest piloot Hugh L. Woods. Hukkunute seas olid mõjukad Hiina pankurid Hu Yun, Singloh Hsu ja Wang Yumei. Kuna rünnak toimus teise Hiina-Jaapani sõja ajal, on hiljem spekuleeritud, et tegu võis olla Hiina vabariigi presidendi Sun Zhongshani ainsale pojale Sun Fole tehtud atentaadiga. Jaapanlased arvasid, et Sun Fo on lennuki pardal, tegelikult jäi ta lennukist maha. Lennuk õnnestus taastada ning nimetati ümber Chungkingiks. Chungking lasti kaks aastat hiljem uuesti alla.
1940. aastad.
Kaleva OH-ALL.
Kaleva OH-ALL oli Soome lennufirma Aero O/Y reisilennuk Junkers Ju 52, mis lendas liinil Tallinn–Helsingi ning mille Nõukogude Liidu sõjalennukid Iljušin DB-3 14. juunil 1940 Soome lahe kohal Keri saare lähedal alla tulistasid. Kaleva hukk leidis aset Soome ja Nõukogude Liidu vahel sõlmitud Moskva rahu ajal, kolm kuud pärast talvesõja lõppu ja aasta enne jätkusõja algust. Nõukogude lennukid avasid Kaleva pihta kuulipildujatule vaid loetud minutid pärast Tallinnast õhkutõusmist. Kaleva kukkus paar kilomeetrit Keri tuletornist kirdes merre. Kõik seitse pardal viibinud inimest hukkusid.
Chungking.
29. oktoobril 1940 sattus varem Kweilini nime kandnud, kuid pärast taastamist Chungkingiks ümber nimetatud lennuk DC-2 uuesti rünnaku ohvriks. CNAC-i valduses olnud lennuk oli just Lõuna-Hiinas Yunnanis Zhanyi lennuväljal maandunud, kui Jaapani hävitajad selle pihta tule avasid. Rünnakus hukkus üheksa inimest, sh ameeriklasest piloot Walter Kent ja Hiina arhitekt Chang-Kan Chien. Lennuk süttis ning seda enam taastada ei õnnestunud.
KNILM PK-AFV.
PK-AFV, tuntud ka kui PH-ALP Pelikaan oli KLM-i lennuk Douglas DC-3, mis alates 1940. aastast kuulus KNILM-ile. Lennuk oli 3. märtsil 1942 teel Hollandi Ida-Indiale kuulunud Bandungist Broome'i Loode-Austraalias (piloodiks oli tuntud lendur Ivan Smirnov). Umbes 100 kilomeetrit sihtkohast põhja pool ründasid lennukit kolm Jaapani Mitsubishi A6M hävitajat. Smirnovil õnnestus lennukiga sooritada rannal hädamaandumine. Jaapanlased ründasid hädamaandunud lennukit uuesti ning pardal viibinud kaheteistkümnest inimesest neli hukkus (sh üks imik). Smirnovil oli lennukis kaasas tänapäevases vääringus umbes 10–20 miljoni euro väärtuses teemante. Valdav osa tema varandusest kas varastati pärast hukku või läks kaotsi.
BOAC-i lend 777.
Plaanipäraselt tõusis 1. juunil 1943 British Overseas Airways Corporationi (BOAC) lennuk Douglas DC-3 teises maailmasõjas neutraalseks jäänud Portugali pealinna Lissaboni Portela lennujaamast õhku, et suunduda Inglismaale Bristoli Whitchurchi lennujaama. Biskaia lahe kohal ründasid lennukit kaheksa Saksa hävitajat Junkers Ju 88. Kõik 17 pardal viibinut hukkusid (sh inglise näitleja Leslie Howard), lennuk kukkus Biskaia lahte.
AB Aerotransport SE-BAG Gripen.
Aberdeenist Stockholmi teel olnud reisilennuk Douglas DC-3 langes 22. oktoobril 1943 Saksa Junkers Ju 88 hävitaja rünnaku alla. Piloot üritas Rootsi Hållö saare lähedal merre hädamaanduda, kuid lendas vastu kaljut. Lennuki pardal viibinud viieteistkümnest inimesest pääses eluga kaks, pardainsener ja reisija.
1950. aastad.
Cathay Pacificu VR-HEU.
VR-HEU oli Cathay Pacificule kuulunud lennuk Douglas DC-4, mis 23. juulil 1954 oli teel Bangkokist Hongkongi. Hainani saare lähedal lasid Hiina Rahvavabastusarmee Lavotškin La-7 hävitajad selle alla. Üheksateistkümnest pardal viibinust pääses eluga üheksa.
El Ali lend 402.
El Ali lend 402 oli reisilennukil Lockheed L-049 Constellation, registrinimega 4X-AKC toimunud lend, mis pidi 27. juulil 1955 Viinist läbi Istanbuli Tel Avivi jõudma. Lennuk sõitis eksikombel Bulgaaria õhuruumi ning eiras maandumiskäsklusi. Kaks Bulgaaria Mikojan-Gurevitš MiG-15 hävitajat lasid lennuki mõned kilomeetrid enne Kreeka piiri Petritši lähedal alla. Kõik 58 lennuki pardal viibinud inimest hukkusid.
1960. aastad.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni lennuk.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) lennuk, mille pardal oli teiste seas ka ÜRO peasekretär Dag Hammarskjöld, lasti Põhja-Rodeesia (tänapäeva Sambia) kohal alla. Hammarskjöld oli teel Kongo kriisi vaherahu läbirääkimistele. Algul peeti lennuki huku põhjuseks piloodi eksimust, kuid 2014. aastal avalikustatud materjal tõestas, et lennuki lasi alla belglasest palgasõdur. Kõik 16 pardal viibinut hukkusid.
Aerofloti lend 902.
Aerofloti lend 902 oli Nõukogude Liidu sisereis Habarovskist Moskvasse. Lennuki vrakk leiti 30. juunil 1962 28 kilomeetrit Krasnojarski lennujaamast idas. Lennuki kere kabiinipoolsest osast leiti õhutõrjeraketi rünnakut meenutavaid jälgi, sellest hoolimata ei kinnitanud võimud teooriat, et piirkonnas võis huku ajal toimuda õhutõrjeõppus. Kõik 84 pardal viibinut hukkusid.
1970. aastad.
Libyan Arab Airlinesi lend 114.
Libyan Airlinesi lend 114 pidi 1973. aasta 21. veebruaril Tripolist läbi Benghazi Kairosse jõudma. Kohaliku aja järgi kell 10.30 tõusis Boeing 727 Tripolist õhku, kuid eksis kohaliku aja järgi kell 13.44 Põhja-Egiptuse kohal ära. Eksimise põhjusteks olid halvad ilmastikuolud ja tehnilised rikked. Siinai poolsaare kohal sattus lennuk Iisraeli õhuruumi ning pärast Iisraeli vägede maandumiskäskluste eiramist lasid kaks Iisraeli hävitajat F-4 Phantom II selle alla. Pardal viibinud 113 inimesest pääses eluga viis (sh üks pilootidest).
Malévi lend 240.
Malévi lend 240 oli 30. septembril 1975 plaanipäraselt teel Ungari Budapesti Ferihegyi lennujaamast Liibanoni Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvahelisse lennujaama. Liini teenindanud Tupolev Tu-154 kukkus enne sihtkohta jõudmist Liibanoni ranniku lähedal Vahemerre. Kõik 60 pardal olnud inimest tõenäoliselt hukkusid. Ungari võimud lennuki hukus ametlikku uurimist ei algatanud, võimalik, et selle lasi kogemata alla mõni Liibanoni kodusõja osapooltest.
Korean Air Linesi lend 902.
Korean Airi lennuk Boeing 707 sattus Murmanski lähedal Nõukogude Liidu õhuruumi. Kuna lennuk eiras maandumiskäsklusi, lasid Nõukogude Liidu hävitajad Suhhoi Su-15 selle alla. Lennukil õnnestus sooritada järvejääl hädamaandumine, 107 pardal viibinud inimesest hukkus kaks.
Air Rhodesia lend 825.
Air Rhodesiale kuulunud reisilennuk Vickers Viscount oli 3. septembril 1978 teel Karibast Salisburysse (tänapäeva Harare), kui langes Zimbabwe Rahva Revolutsiooniarmee (ZIPRA) mässuliste rünnaku ohvriks (kasutati raketti Strela-2). Pardal viibinud 56 inimesest pääses lennukihukust eluga 18, kuid kümme neist hukati mässuliste poolt.
Air Rhodesia lend 827.
Air Rhodesiale kuulunud reisilennuk Vickers Viscount oli 12. veebruaril 1979 teel Karibast Salisburysse, kui langes ZIPRA mässuliste rünnaku ohvriks (kasutati raketti Strela-2). Pardal viibinud 59 inimesest ei pääsenud keegi.
1980. aastad.
Itavia lend 870.
Lennufirmale Itavia kuulunud lennuk Douglas DC-9 purunes 27. juunil 1980 Bolognast Palermosse teel olles Ustica saare kohal. Kõik 81 pardal viibinut kaotasid elu. Huku võimalikud põhjused tekitasid aastakümneid vaidlusi. Spekuleeriti, et lennuki võisid kogemata alla lasta NATO või Liibüa väed. Teise teooria järgi põhjustas huku terrorirünnak. Aastaid hiljem, 23. jaanuaril 2013, avalikustas Itaalia kohus, et on leitud "rohkelt" tõendeid, et huku põhjustas raketirünnak.
Linhas Aéreas de Angola Jakovlev Jak-40.
8. veebruaril 1980 lasti lennufirmale Linhas Aéreas de Angola kuulunud Jakovlev Jak-40 (registrinimega D2-TYC) Angola Matala linna lähedal alla, kõik 19 pardal viibinut hukkusid. Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) raporti kohaselt lasti lennuk alla eksituse tõttu. Mõned allikad on väitnud, et juhtunuga olid seotud Sambia lennuväe hävitajad Shenyang J-6.
Korean Air Linesi lend 007.
1. septembril 1983 tulistas Nõukogude Liidu sõjalennuk Suhhoi Su-15 reisilennuki Jaapani mere kohal Moneroni saare lähedal Sahhalinist läänes alla. Surma said kõik lennukis olnud 269 inimest (neist 29 meeskonnaliiget), kaasa arvatud Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Larry McDonald. Ametlik uurimine leidis, et marsruudilt kõrvalekaldumise põhjustas tõenäoliselt piloodi eksimus.
Polar 3.
24. veebruaril 1985 oli Bremerhavenis Lääne-Saksamaal asunud Alfred Wegeneri instituudile kuulunud Polar 3-nimeline uurimislennuk Dornier Do 228 tagasiteel Antarktikast. Marsruudil Senegali pealinnast Dakarist Kanaari saartele Arrecifesse lasid Polisario mässulised Polar 3 Lääne-Sahara kohal alla. Kõik kolm lennukis viibinut hukkusid.
Bakhtar Afghan Airlinesi Antonov An-26 (1985).
4. septembril 1985, Nõukogude-Afganistani sõja ajal lasti Bakhtar Afghan Airlinesi lennuk Antonov An-26 (registrinimega YA-BAM) Kandahāri lähedal maa-õhk tüüpi raketiga alla. Kandahārist Farāhi teel olnud lennuki pardal viibinud 52 inimesest hukkusid kõik.
Bakhtar Afghan Airlinesi Antonov An-26 (1987).
11. juunil 1987 lasti Bakhtar Afghan Airlinesi lennuk Antonov An-26 (registrinimega YA-BAL) Khōsti lähedal raketiga alla. Kandahārist Kabuli teel olnud lennuki pardal viibinud 55 inimesest hukkus 53.
Zimex Aviationi Lockheed L-100.
15. oktoobril 1987 lasti Šveitsi firmale Zimex Aviation kuulunud ning Rahvusvahelise Punase Risti Komitee kasutuses olnud Lockheed L-100 Hercules (registrinimega HB-ILF) neli minutit pärast Angola Cuito Cuanavale lennujaamast õhkutõusu alla. Teada pole ei lennukit tabanud lõhkekeha tüüp ega selle laskja, tegu oli tõenäoliselt mõne Angola kodusõja osapoolega. Pardal viibinud kuus inimest hukkusid, lisaks kaotasid elu kaks maa peal viibinut ning üks sai raskesti vigastada.
Air Malawi Short SC.7 Skyvan.
6. novembril 1987 lasti alla Air Malawile kuulunud Short SC.7 Skyvan, mis oli teel Blantyrest Lilongwesse. Lennuki lasi tõenäoliselt alla mõni Mosambiigi kodusõja osapool, vrakk kukkus Mosambiigi linna Ulongwe lähedale. Pardal viibinud kümme inimest hukkusid.
Iran Airi lend 655.
Iran Airi lend 655 oli rahvusvaheline tsiviillend Teheranist Dubaisse. 3. juulil 1988 tulistati Iran Airi lend 655 reisilennuk Airbus A300 alla Ameerika Ühendriikide mereväe laeva USS Vincennesi poolt. Intsident leidis aset Iraani õhuruumis Pärsia lahe kohal, mil lennuk lendas mööda oma tavapärast lennumarsruuti. Hukkus 290 inimest, neist 66 last. USS Vincennes oli sisenenud Iraani territoriaalvetesse, kuna ühe neile kuulunud helikopteri poole oli tulistatud hoiatuslaske Iraani territooriumil paiknevalt kaatrilt.
T&amp;G Aviationi DC-7.
8. detsembril 1988 lasid Polisario mässulised alla agentuuri USAID käsutuses olnud lennuki Douglas DC-7, mis oli teel Marokosse. Mässuliste juhtide sõnul peeti tsiviillennukit eksikombel Maroko õhuväe Lockheed C-130 Herculeseks.
1990. aastad.
Armeenia reisilennuk.
27. märtsil 1992 oli reisilennuk Jakovlev Jak-40 teel Xankəndist Jerevani, kui see langes Aserbaidžaani relvajõudude hävitajate Suhhoi Su-25 rünnaku ohvriks. Katkise mootoriga ning süttinud lennukil õnnestus Armeenia aladel sooritada hädamaandumine. Kõik 34 pardal viibinut pääsesid.
Transair Georgia lennukid.
1993. aasta septembris lasti Gruusia linnas Suhhumis alla kolm Transair Georgiale kuulunud reisilennukit. Esimene, Tupolev Tu-134, oli 21. septembril parajasti maandumas, kui seda tabas rakett. Teine, Tupolev Tu-154, lasti järgmisel päeval alla, kui see oli samuti maandumas. Kolmandat lennukit tabas rünnak maapinnal ajal, kui reisijad olid parajasti pardale minemas.
Rwanda presidendi lennuk.
Lennuk Dassault Falcon 50, mille pardal oli nii Rwanda president Juvénal Habyarimana kui ka Burundi president Cyprien Ntaryamira, lasti 6. aprillil 1994 alla, kui see oli valmistumas maandumiseks Kigalis. Mõlemad riigijuhid hukkusid. Seda topeltatentaati peetakse nii Rwanda genotsiidi kui ka esimese Kongo sõja põhjuseks. Rünnaku korraldaja ei ole teada, peamiselt on selleks peetud kas mässumeelset Rwanda Isamaarinnet (RPF) või valitsusmeelseid hutu-äärmuslasi, kes olid RPF-iga läbirääkimiste vastu. Lisaks presidentidele hukkus veel 13 inimest.
Brothers to the Rescue lennukid.
24. veebruaril 1996 lasi Kuuba õhujõudude hävitaja Mikojan-Gurevitš MiG-29 alla kaks organisatsiooni Brothers to the Rescue lennukit Cessna Skymaster. Ameerika Ühendriikide riigisekretär Madeleine Albright tõi hiljem ÜRO ette tõendusmaterjali, et lennuk asus rünnaku ajal rahvusvahelises õhuruumis. Kõik neli lennuki pardal viibinut hukkusid.
Lionairi lend 602.
Lionairi lend 602, mida teenindas Antonov An-24, kukkus 29. septembril 1998 Sri Lankast loodes merre. Lennuk oli parajasti teel Jaffna-Palaly õhubaasist Colomosse ning kadus radari ekraanidelt, kui piloot oli teada andnud rõhu vähenemisest. Hukus süüdistati Tamili Eelami Vabastustiigreid. Kõik 55 pardal viibinut hukkusid.
2000. aastad.
Peruu lennuk.
20. aprillil 2001 lasi Peruu hävitaja Cessna A-37 Dragonfly Mariscal Ramón Castilla provintsi kohal alla vesilennuki Cessna 185 Skywagon. Neljast lennukis viibinud reisijast kaks hukkusid, Ameerika Ühendriikide kristlasest misjonär Roni Bowers ja tema imikust tütar. Piloot Kevin Donaldson sai raskelt vigastada. Juhtum leidis aset narkovastase programmi Air Bridge Denial ajal, CIA oli vesilennikut pidanud narkokaupmeeste omaks ning teavitas sellest Peruu õhujõudusid, mis lennuki alla lasid. Aasta hiljem maksid Ameerika Ühendriikide võimud Bowersite perekonnale ja piloodile 8 miljonit dollarit valuraha.
Siberia Airlinesi lend 1812.
4. oktoobril 2001 kukkus Tel Avivist Novosibirskisse teel olnud Siberia Airlinesi Tupolev Tu-154 Musta mere kohal alla. Esimene kahtlus oli terrorirünnak, hiljem teatasid Ameerika Ühendriikide võimud, et lennukit tabas pind-õht-tüüpi rakett S-200, mis lasti Krimmi poolsaarel toimunud Ukraina sõjaväeõppuse käigus. Pärastpoole kinnitasid seda ka Moskvas asunud Riikidevahelise Lennunduskomitee andmed. Kõik pardal viibinud 76 inimest hukkusid. Hukkunute lähedastele avaldasid kaastunnet nii Ukraina president Leonid Kutšma kui ka mitmed sõjaväeohvitserid. Ukraina valitsus maksis iga hukkunu perele 200 000 dollarit valuraha, kokku 15 miljonit dollarit.
DHL-i Airbus A300.
22. novembril 2003 sai Bagdadist õhku tõusnud ning Muharraqi Bahraini teel olnud Airbus A300 kaubalennuk raketitabamuse vasakusse tiiba. Hoolimata ulatuslikest kahjustustest õnnestus pilootidel Bagdadi lennujaama hädamaanduda. Pärast maandumist kaldus juhitavuse kaotanud lennuk suurel kiirusel maandumisrajalt maha. Kõik kolm pardal viibinut pääsesid eluga. Aastal 2011 oli lennuki vrakk endiselt Bagdadi lennujaamas.
Baladi Antonov An-26.
9. jaanuaril 2007 hukkus Antonov An-26 lennuk, kui oli maandumas Iraagi Baladi lennubaasi. Kuigi võimud süüdistasid õnnetuses halbu ilmaolusid, väitsid pealtnägijad, et lennuk lasti alla ning Iraagi islamiarmee võttis rünnaku eest vastutuse. Pardal viibinud 35 tsiviilisikust pääses eluga üks.
TransAVIAexport Airlinesi Il-76.
23. märtsil 2007 kukkus Somaalia pealinna Muqdisho äärelinnas alla TransAVIAexport Airlinesi Iljušin Il-76. Juhtum leidis aset Muqdisho lahingu ajal. Pealtnägijad, teiste seas ka Shabelle'i reporter, väitsid, et nägid, et lennuk lasti alla ning Valgevene võimud algatasid terrorismi-uurimise. Somaalia võimude väitel oli tegu õnnetusjuhtumiga. Kõik pardal viibinud 11 Valgevene kodanikku hukkusid.
2010. aastad.
Malaysia Airlinesi lend 17.
Amsterdamist Kuala Lumpurisse teel olnud Malaysia Airlinesi reisilennuk Boeing 777-200ER tulistati 17. juulil 2014 Ukrainas Donetski oblastis alla. Hukkus 298 inimest, neist 15 meeskonnaliiget. 28. septembril 2016 tegi rahvusvaheline kriminaaluurimise komisjon pressikonverentsil ülevaate lennuki allalaskmise uurimisest. Malaysia Airlinesi reisilennuk tulistati alla terroristide kontrolli all olevalt territooriumilt Pervomaiski asula lähedal Venemaalt toodud raketikompleksi Buk raketiga 9M38.
2020. aastad.
Ukraine International Airlinesi lend 752.
Ukraina lennufirma Ukraine International Airlinesi reisilennuk Boeing 737-800, mille pardal oli 176 inimest, kukkus varsti pärast õhkutõusmist 8. jaanuaril 2020 Teherani lähedal alla. Lennuõnnetuses keegi eluga ei pääsenud. 11. jaanuaril tunnistas Iraani Islami revolutsioonilise kaardiväe kõrge esindaja, et lennuki tulistas alla Iraani õhutõrje. Lennuõnnetus leidis aset Ameerika Ühendriikide ja Iraani vaheliste pingete teravnemise perioodil vähem kui nädalapäevad pärast Iraani kindralmajori Qāsem Soleymānī tapmist Ameerika Ühendriikide õhurünnakus 3. jaanuaril ja sellele järgnenud Iraani raketirünnakut Ameerika Ühendriikide Iraagis asuvate sõjaväebaaside vastu 8. jaanuari öösel. Lennuk oli suundumas Kiievisse.