tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kivimägi

Kivimägi on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivimägi 209 inimesel: 108 mehel ja 101 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivimägi meeste puhul 725. kohal ja naiste puhul 910. kohal.
Kivimägi oli levinumaks nimeks vanuserühmas 20–24 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 2,14. Perekonnanimi Kivimägi oli kõige sagedasem Järva maakonnas, kus seda nime kandis maakonna 10 000 elaniku kohta keskmiselt 5,74 inimest.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanimi Kiwwimäggi Muhu kihelkonna Rinsi ja Tamse ning Harju-Jaani kihelkonna Kambi mõisavaldades, Kiwwimaeggi Kaarma kihelkonna Laadjala mõisavallas, Kiwimäggi Jõhvi kihelkonna Pagari mõisavallas.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis keegi perekonnanimest Kivimägi ei loobunud.
Uueks nimeks võeti Kivimägi kokku 55 korral kui loobuti nimedest Steinberg kahekümne ühel juhul, Teinberg kaheksal, Adamson kahel juhul, samuti nimedest Hovman, Härg, Kiviperk, Kuulbork, Shteinberg, Stiinberg, Straustrum, Zutz, Vors, Till jne.
Pius Suter

Pius Suter (sündinud 24. mail 1996 Wallisellenis) on Šveitsi jäähokimängija, kes mängib ründajana NHL-i klubis Vancouver Canucks.
Aastatel 2013–2015 mängis ta Põhja-Ameerika noorteliiga Ontario Hockey League'i klubis Guelph Storm.
Aastatel 2015–2020 mängis Suter Šveitsi kõrgliigaklubis ZSC Lions. 2018. aastal tuli ta Lionsiga Šveitsi meistriks. Hooajal 2019/20 oli Suter Šveitsi kõrgliigas resultatiivseim mängija (30+23) ning valiti liigahooaja parimaks ründajaks ja väärtuslikumaks mängijaks.
2020. aasta juulis sõlmis Suter üheaastase lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. NHL-is debüteeris ta 13. jaanuaril 2021 mängus Tampa Bay Lightningi vastu. Sama aasta 24. jaanuaril lõi ta oma esimese värava ja tegi kübaratriki mängus Detroit Red Wingsi vastu. Sellega sai Suter Blackhawksi ajaloo teiseks mängijaks, kes on oma NHL-i kolm esimest väravat löönud ühes mängus. Hooajal 2020/21 lõi Suter NHL-is kokku 14 väravat ja andis 13 väravasöötu.
2021. aasta juulis sõlmis ta kaheaastase lepingu Detroit Red Wingsiga. Hooajal 2021/22 lõi Suter NHL-is 15 väravat ja andis 21 väravasöötu. 2023. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Vancouver Canucksiga.
Šveitsi jäähokikoondise koosseisus on Suter osalenud 2018. aasta taliolümpiamängudel ning 2017. ja 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Kalda tänav (Keila)

Kalda tänav on tänav, mis asub Keila linnas. 
Kalda tänav asub Keila kiriku taga ja ühendab Tallinna mnt ja Tuula teed.
Kivine

Kivine on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kivine 36 inimesel: 17 mehel ja 19 naisel. Perekonnanimede levikult on Kivine meeste puhul 7376. kohal ja naiste puhul 7125. kohal.
Kivine oli levinum nimi vanuserühmas 55–59 aastat, kus seda oli 10 000 elaniku kohta 0,65.
19. sajandi algul pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele perekonnanime Kivine ei pandud.
1930. aastate nimede muutmise kampaania käigus Eestis perekonnanime Kivine ei vahetatud.
Uueks nimeks võeti Kivine kokku 8 korral, kui loobuti nimedest Steinberg ja Kibiner kolmel juhul, samuti nimedest Jürisson ja Kamenski.
Tiiru tänav (Keila)

&lt;mapframe latitude="59.308205" longitude="24.429431" zoom="16" width="250" height="250" align="right"&gt;
 "type": "FeatureCollection",
 "features": [
 "type": "Feature",
 "properties": {
 "stroke": "#fc0303",
 "stroke-width": 3,
 "geometry": {
 "type": "LineString",
 "coordinates": [
 24.428731,
 59.308536
 [
 24.429533,
 59.308279
 [
 24.430858,
 59.308145
 [
 24.430992,
 59.308129
 [
 24.431196,
 59.308078
 [
 24.431123,
 59.307803
 [
 24.431054,
 59.307525
 [
 24.430968,
 59.307395
 ]
&lt;/mapframe&gt;Tiiru tänav on tänav, mis asub Keila linnas.
Tiiru tänav asub Keila kiriku ehitismälestise kaitsevööndis.
Tänav algab Tallinna maantee tänavalt Keila kirikuaia kõrvalt ja lookleb kiriku taha Tuula teele.
Tegemist on ühe Keila vanima tänavaga.
Tuula tee

Tuula tee on tänav, mis asub Keila linnas.
Tuula tänav algab Keila kiriku kõrvalt ja läheb üle raudtee, sealt edasi suundub Keila mõisapargi vahele. Autoga on liigeldav vaid kuni raudteeni, edasi läheb jalakäijate ja kergliiklustee tunnel raudtee alt läbi. Teisel pool raudteed saab liigelda jälle autoga, teest hargneb seal mõisaparki suunduv Linnuse tänav. Tuula tee jätkub Keila jõe serva pidi Keila piirini, kus see ühtib Keila-Ääsmäe teega. 
Ajalugu.
See on üks vanimaid Keila tänavaid, mis tänapäevani kulgeb mööda keskaegset trajektoori. Tuula tee ühendas juba keskajal kiriku ümber tekkinud asulat jõesaare vasallilinnuse ja asulaga. 1884. aastal oli Keila mäel (Tuula tee ääres) Keila kiriku kõrval magasiait (Tuula tee 2) ja teisel pool teed köstri ja kirikumehe majad. Varem toimus Tuula tee kaudu raudteeületus, see koht on olemas juba 19. sajandi viimasest veerandist pärit Keila kaardil. Samas ülesõidu kõrval asus ka raudteevahi majake.
Jaapani filosoofia

Jaapani filosoofia on hulk šintoismist, konfutsionismist, taoismist või budismist lähtuvaid või neist mõjutatud mõtteviise Jaapanis. 
Termini „filosoofia“ kasutamine ja levik.
Mõistet „filosoofia“ hakati kasutama Meiji ajastul (1868–1912), millega algul tähistati vaid läänelikke filosoofilisi liikumisi. Varem oli liigendati mitmeid jaapani filosoofilisi voole religiooni voolude hulka.
Filosoofiliste voolude kujunemine muistses Jaapanis.
Kuna Jaapan oli pikka aega muust maailmast eraldatud, olid Jaapanis levinud vaid kohalikud uskumused. Erilist rolli mängisid religioossed kombed. Enam levinud oli maailma käsitlemisviis "shiso", mis koosnes enamasti aga poliitilistest ja majandusliketest vaadetest.
Taoism, budism ja konfutsianism jõudsid Jaapanise koos peamiselt hiinlaste ja korealaste sisserännuga. Samal ajal oli Jaapanis levinud ka saartelt alguse saanud šintoism, mille keskmeks oli esivanemate kultus. Taoism ja konfutsianism olid enamasti levinud alamklasside hulgas, budism ja šintoism aga kesk- ja kõrgklassi seas.
Budismi esile tõusmisega tekkis konflikti tekkimise oht šintoismiga. Tänu kohalikele vaimulikele suudeti see ära hoida. Selle tagajärjel pidi šintoism kohanduma budistlikke tavadega, muutes oma esialgse vormi. Religioonide samastumisel ja ühise maalima vaade loomisel mängis tähtsat rolli Buddha ümberkehatus Amaterasu, kes on šintoismi ülemjumalanne ehk "kami". Omavahel ühendas religioone ka mõned teised ühisjooned, nagu näiteks maagiline sümboolsus, müstilised rituaalid ja jumalate rohkus.
Budismi täieliku sissejuurdumisega tekkisid Jaapanis mitmed erinevad budismi variatsioonid ja sektilaadsed koolkonnad. Viimased olid levinud vaid Jaapani aladel. Nende hulka kuuluvad näiteks zen-budism, puhta maa budism, tendai-budism, shingon-budism ja rinsai zen-budism. 13. sajandil tekkis Kegoni budistlik sektilaadne koolkond, mis keskendus kahe religiooni (budism ja šintoism) ühendamisele ühte. Sellest mõtlemisviisist sai alguse rebu-šinto koolkond, mis käsitles mõlemaid religioone tervikuna. Sellise mõtlemisviisi tagajärjel hakati näiteks paigutama šinto pühamuid iga budistliku templi kõrvale.
Filosoofilised liikumised keskaegses Jaapanis.
Keskajal toetuti palju eneserefleksioonile, läbi mille arutleti mitme erinevate maailmavaadete üle. Selle tagajärjel hakkas filosoofiline mõtlemine eralduma vaikselt religioonist.
Ajastu keskreligiooniks oli konfutsianism, mida kasutati jaapanlaste unikaalsuse rõhutamiseks. Peamiseks ja tähtsaks koolkonnaks osutus Zhu Xi konfutsianismlik koolkond. Edaspidiselt arenesid sellest välja mitmed erinevad filosoofilised voolud, nagu näiteks "shusigakuha" ja "kogakuha" koolkond. Ka vastukaaluks Zhu Xi kookonnale tekkis mitmeid filosoofilisi koolkondi, nagu näiteks Yomeidaku koolkond. Kaubandusklassi seas olid levinud näiteks "singaku" ja Kogaku õpetused.
Filosoofilised voolud kaasaegses Jaapanis.
Meiji revolutsiooni järel hakkasid Jaapanisse jõudma mitmed läänelikud voolid ja õpetused. Nende hulka kuuluvad näiteks uuskantiaalsus, eksistentsialism, marksism ja pragmatism. Ajaga lisandusid ka mitmed uuemad filosoofilised liikumised, nagu näiteks ökofilosoofia ja feminism.
Zalizne

Zalizne on linn Ukrainas Donetski oblastis Bahmuti rajoonis. Linn asub 6 km Toretskist kagus.
Asula on rajatud 1894. aastal Nelipivskõi nime all. 1921 sai Vene revolutsionääri järgi nimeks Artemove (Artjomovo). 1938 sai linnaõigused.
2001. aastal oli linnas 6543 elanikku.
2016. aastal sai linn praeguse nime.
Flămânzi

Flămânzi on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, maakonnakeskusest Botoșanist ligikaudu 27 km lõunakagus.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Chițoveni, Flămânzi, Nicolae Bălcescu, Poiana ja Prisăcani.
Flămânzit on esmamainitud 1605. aastal. 1907. aastal algas Flămânzis 1907. aasta Rumeenia talurahvaülestõus.
Flămânzi sai linnaõigused 2004. aastal.
Ianca

Ianca on linn Rumeenias Brăila maakonnas. Linn asub ajaloolises Munteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Brăilast ligikaudu 40 km lääneedelas.
Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Berlești, Gara Ianca, Oprișenești, Perișoru, Plopu ja Târlele Filiu.
Ianca on asutatud 1834. aastal, linnaõigused sai 1989. aastal.
Dăbuleni

Dăbuleni on linn Rumeenias Dolji maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Craiovast ligikaudu 62 km lõunakagus.
Linna haldusalasse kuulub Chiașu küla.
Küla on esmamainitud 1494. aastal. Alevi staatuse sai Dăbuleni 1864. aastal. Linnaõigused anti Dăbulenile 2004. aastal.
Dăbulenit ümbritsevad liivased alad. Linnas asub liivamuuseum.
Dărmănești

Dărmănești on linn Rumeenias Bacău maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, maakonnakeskusest Bacăust ligikaudu 41 km lääneedelas.
Linna haldusalasse kuulub viis küla: Dărmăneasca, Lapoș, Păgubeni, Plopu ja Sălătruc.
Asulat on esmamainitud 15. sajandil. Linnaõigused sai Dărmănești 1989. aastal.
Filiași

Filiași on linn Rumeenias Dolji maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Craiovast ligikaudu 34 km loodes.
Linna haldusalasse kuulub kuus küla: Almăjel, Bâlta, Braniște, Fratoștița, Răcarii de Sus ja Uscăci.
Filiașit on esmamainitud 1573. aastal, linnaõigused sai 1968. aastal. Filiași ajalugu ja areng on olnud tihedalt seotud Filișanu bojaariperekonnaga.
Benno Beltšikov

Benno Beltšikov (12. juuni 1947 – 1. mai 2022) oli eesti muusikamänedžer.
Ta oli abielus Anne Veskiga.
Kloostriaed

Kloostriaed on aia tüüp.
Kloostri- ja templiaedades kasvatati nii puu- ja köögivilju kui ka ravimtaimi. Kloostriaedu iseloomustas taimede raviomaduste austamine ja tarbeaia mõju suurenemine. Aeda ümbritses tavaliselt müür ning taimed istutati korrapärastele peenardele (peenrad võisid tihti olla ka kõrgendatud). Müür kaitses taimi loomade eest ning andis varju kuumas kliimas.
Benediktiinlaste ordu poolt rajatud kloostrites oli taimede kasvatamine tähtsaim tegevus palvetamise järel. Taimed olid üliolulised, kuna nendega raviti haigusi, maitsestati paastu ajal roogasid, neid lisati jookidele ning kasutati kosmeetilise vee koostises (meliss).
Suureõieliste lillede asemel hakati kasvatama ürte: (sidrunmeliss, aedmajoraan, harilik pune aedsalat, lavendel, aedpetersell, piparmünt, aedsalvei, maasikas, viinapuu jne). 
Renessansi ajal kutsuti ka lilleaedasid ravimtaimede aiaks, sest ilusad värvilised õied mõjusid värskendavalt ja nende lõhn rahustavalt.
Eri liiki aedade otstarve.
Igal aial oli oma otstarve, näiteks ravimtaimede aed asus haigemaja lähedal ja köögiviljaaed köögi lähedal. Loomaaedikud asusid ka köögiaia läheduses, et loomadelt saadud sõnnikut kohe väetisena kasutada. Lilleaedades kasvatatavaid lilli kasutati altarite, pühakute ja neitsi Maarja kujude, külalistetubade jm kaunistamiseks. Levinud olid valged roosid ja liiliad, mille värvus sümboliseeris puhtust.
Puuviljaaiad (õunapuud, pirni-, kirsipuud jne) ning põllumaad (erinevad teraviljad) asusid kloostrist eemal, kuna vajasid rohkem ruumi, mille tõttu kloostriaeda nad ei mahtunud.
Veekogu.
Oluline oli ka kloostrite asukoht, mis oli tihti seotud mingi veekoguga (looduslik allikas, jõgi, tiik jne). Seda sai suunata kloostris eri kohtadesse, et kasutada vett soovitud otstarbel, näiteks suplemiseks, toidu tegemiseks ja ka aiakastmisveeks. Usaldusväärne veekogu oli väga oluline, et klooster suudaks iseseisvalt toimida.
Diego Kostner

Diego Kostner (sündinud 5. augustil 1992 Brixenis) on Itaalia jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliigaklubis HC Ambrì-Piotta ründajana paremäärel.
2009. aastal liitus ta Šveitsi klubiga HC Lugano, debüteerides hooajal 2011/12 Šveitsi kõrgliigas.
Alates hooajast 2016/17 on ta mänginud Ambrì-Piottas. Hooajal 2020/21 tegi ta Šveitsi kõrgliigas oma resultatiivseima hooaja, kui lõi üheksa väravat ja andis 14 väravasöötu. Enam väravaid on ta löönud hooajal 2017/18 (12 väravat).
Itaalia jäähokikoondise koosseisus on Kostner osalenud neljadel maailmameistrivõistlustel (2014, 2017, 2019 ja 2022).
Ökoärevus

Ökoärevus (lühend sõnadest ökoloogiline ärevus) on krooniline hirm keskkonna hävimise ees. Eestikeelses kirjanduses on kasutatud ka sünonüüme "keskkonnaäng", "ökoäng" ja "kliimaärevus". 
Pidevad halvad uudised keskkonna teemadel võivad põhjustada inimestes depressiooni ja ökoängi. Mõju vaimsele tervisele võib ilmneda enne ekstreemset sündmust, näiteks hirm kliima- ja keskkonnamuutuse tagajärgede ees ehk kliimaärevus, mis enim puudutab lapsi ja noori täiskasvanuid. Kliimaärevus ei ole kliiniline diagnoos, kuid mõjutab inimeste heaolu. Ökoärevus on ebameeldiv emotsioon, kuigi see võib olla kohanemisvõimeline, motiveerides kasulikku käitumist, näiteks asjakohase teabe kogumist. 2018. aastal avaldas Ameerika Psühholoogide Assotsiatsioon aruande kliimamuutuste mõju kohta vaimsele tervisele. Selles öeldakse, et "järkjärgulised ja pikaajalised kliimamuutused võivad esile kutsuda inimestes mitmesuguseid emotsioone, sealhulgas hirmu, viha, jõuetust või kurnatust". Veel on võrreldud tunnet leina ja kaotustundega ning kasutatud terminit "ökoloogiline lein" (või "ökolein", "kliimalein"), mis tuleneb keskkonnahävituse või kliimamuutuste kogemisest või nendest õppimisest. 
Üldiselt on kliimaga seotud stressil tõenäoliselt suurim mõju teismelistele ja kahekümnendates eluaastates noortele. Kliimamuutustega võib inimesel kaasneda nii palju ärevust ja hirmu tuleviku ees, et see võib mõjutada tema tuleviku otsuseid järglaste saamise osas. Ökoloogiliste probleemidega seotud ärevuse üle on hakatud rohkem arutlema pärast 2007. aastat, mil teemat käsitleti kui üldist nähtust. Kliimapsühholoogia on esilekerkiv valdkond, kuid endiselt on väga vähe uurimusi ökoloogilise kriisi mõjudest psühholoogilisele seisundile. 
Ökoärevusele pööratud tähelepanu kasvas kiiresti pärast 2017. aastat ja eriti 2018. aasta lõpus, kui kliimaaktivist Greta Thunberg tõi avalikkuse ette oma keskkonnaärevuse teema. Greta Thunberg algatas ülemaailmse noorte kliimastreigi, noored on ka kõige tõenäolisem ökoärevuse all kannatav sihtrühm. Ülemaailmsest noorte kliimastreigist on saanud meeleavalduste sari ning selle eesmärk on juhtida inimeste tähelepanu kliimamuutustele.
Băilești

Băilești on linn Rumeenias Dolji maakonnas. Linn asub ajaloolises Olteenia piirkonnas, maakonnakeskusest Craiovast ligikaudu 49 km edelas.
Linna haldusalasse kuulub Balasani küla.
Băileștit on esmamainitud 1536. aastal, linnaõigused sai 4. juulil 2001.
Roheline tänav (Keila)

Roheline tänav on tänav Keila linnas. 
Tänav asub Keila keskuses, algab Ülesõidu tänavalt ja lookleb Tuula teele.&lt;mapframe latitude="59.307800" longitude="24.427607" zoom="16" width="250" height="250" align="right"&gt;
 "type": "FeatureCollection",
 "features": [
 "type": "Feature",
 "properties": {
 "stroke": "#fc0303",
 "stroke-width": 3
 "geometry": {
 "type": "LineString",
 "coordinates": [
 24.42544,
 59.30737
 [
 24.426126,
 59.307296
 [
 24.426475,
 59.307258
 [
 24.426743,
 59.307209
 [
 24.427961,
 59.307096
 [
 24.429383,
 59.307003
 [
 24.429452,
 59.307252
 [
 24.429501,
 59.307491
 ]
&lt;/mapframe&gt;
Dorohoi

Dorohoi on linn Rumeenias Botoșani maakonnas. Linn asub ajaloolises Moldova piirkonnas, Ukraina piirist 16 km kaugusel ja maakonnakeskusest Botoșanist ligikaudu 30 km loodes.
Linna haldusalasse kuulub kolm küla: Dealu Mare, Loturi Enescu ja Progresul.
Dorohoid on esmamainitud 1408. aastal. Linnaõigused sai Dorohoi 1968. aastal.
Pärast Bessaraabia ja Põhja-Bukoviina annekteerimist Nõukogude Liidu poolt korraldasid Rumeenia sõjaväelased 1. juulil 1940 Dorohois kohalike juutide vastu pogrommi. Hukkus 53 juuti.
Procureur du Roi v Benoît ja Gustave Dassonville

Procureur du Roi v Benoît and Gustave Dassonville (8/74) on 1974. aasta Euroopa Liidu Kohtu lahend. Kohus otsustas, et Prantsusmaalt imporditud Šoti viskile seatud piirangud tuleb pidada koguseliste piirangutega samaväärse toimega meetmeteks. Tegu on Euroopa Liidu õiguse pretsedentkaasusega, kuna sellest on tuletatud põhimõte, et kõiki liikmesriigi kehtestatud kaubanduseeskirju, mis võivad ühendusesisest kaubavahetust otseselt või kaudselt, tegelikult või potentsiaalselt takistada, tuleb pidada koguseliste piirangutega samaväärse toimega meetmeteks.
Rewe-Zentral AG v Bundesmonopolverwaltung für Branntwein

Rewe-Zentral v Bundesmonopolverwaltung für Branntwein (C-120/78; lühidalt Cassis de Dijon) on 1979. aasta Euroopa Kohtu lahend. Kohus jõudis asjas järeldusele, et nii imporditavatele kui kodumaistele toodetele seatud piirangud, mis omavad koguseliste impordipiirangutega samaväärset toimet, on kaupade vaba liikumise põhimõttega vastuolus ning seetõttu õigusvastased. Kaasusega on tõlgendatud hilisema Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 34. Lahendist tulenev Cassis de Dijoni põhimõte tähendab, et iga toode, mis on liikmesriigis õiglaste ja traditsiooniliste eeskirjade ning selle riigi tootmisprotsesside kohaselt seaduslikult valmistatud ja turustatud, tuleb lubada kõikide teiste liikmesriikide turule.
Bt-mais

Bt-mais on maisi variant, mida on geneetiliselt muudetud, et ekspresseerida ühte või mitut bakteri "Bacillus thuringiensis" valku, sealhulgas Delta endotoksiine. Valk on mürgine teatud putukatele.
Bt-valk ekspresseerub kogu taimes. Kui kahjurputukas sööb Bt-d sisaldavat taime, aktiveerub aluseline valk tema soolestikus. Aluselises keskkonnas muutub valk osaliselt avatuks ja seda lõikavad teised valgud, moodustades toksiini, mis halvab putuka seedesüsteemi ja moodustab soole seina augud. Putukas lõpetab söömise mõne tunni jooksul ja jääb lõpuks nälga.
Kasvatamine.
Euroopa Liidus on praegu lubatud kasvatada üht GM põllukultuuri: toiduks ja söödaks sobivat maisi MON 810.
Eestis ei ole seni veel geneetiliselt muundatud põllukultuure kasvatatud, sest meil ei esine maisikahjurit, mille suhtes on resistentne mais MON 810.
Geneetiline muundamine.
Bt-maisi hübriidid erinevad ainult selle poolest, et neil on geneetiline kood Bt-valgu tootmiseks. Põllukultuurile tunnuse lisamiseks tuleb geen sisestada koos täiendava geneetilise materjaliga. See täiendav geneetiline materjal sisaldab promootorjärjestust, mis osaliselt määrab, kuidas uus tunnus taimes avaldub. Näiteks võib promootor põhjustada valgu ekspressiooni teatud taimeosades või ainult teatud aja jooksul. On olemas markergeen, mis võimaldab sordiaretajatel kergesti määrata, millised taimed on transformeeritud. Transformeeritud taimede tuvastamiseks kasutatakse tavaliselt herbitsiidi- ja antibiootikumitaluvuse soodustajaid. Samuti võib olla plasmiid- või vektorjärjestus, mis võimaldab huvipakkuva geeni kiiret paljunemist peremeesbakteris enne põllukultuuri sisestamist.
Reede 13

Reede 13 (ka 13 ja reede, 13. kuupäev ja reede) tähistab lääneliku ebausu kohaselt ebaõnne päeva. 13. kuupäev langeb vähemalt korra aastas reedele, aga seda võib juhtuda aastas ka kolm korda. Selle päeva ebaõnnega seostamise algne põhjus pole selge, kuid pakutud on mitmeid versioone. 
Ajalugu.
Number 13.
Selle numbri seos ebaõnnega ilmneb mitmes kultuuris ja religioonis, üks neist on näiteks põhjamaade usund, kus numbri halb maine tuleneb müüdist, mille kohaselt 12 jumalust pidasid õhtusöömaaega ja kutsumata külaline, 13. jumalus Loki õhutas edukalt üht jumalust teist tapma.
Kristlus.
Kristlikes maades on 13. kuupäeva reede halva maine üheks põhjuseks on Jeesuse ristilöömine reedel, sest Vana-Roomas hukati kurjategijaid sel päeval ning Kristuse hukkamisele eelnenud pühal õhtusöömaajal osales 13 inimest.
Euroopa.
Reede ja 13. kuupäeva halvaendeline seos hakkas Euroopas levima 19. sajandil seoses sellega, et nii Euroopas kui Ameerikas oli tavaks hukkamisi läbi viia reedeti ning kui see sattus samale ajale õnnetuks peetava numbriga, peeti seda eriti halvaks õnneks.
Ameerika kirjanik Katherine Kurtz on nimetanud reede ja kolmeteistkümnenda kui õnnetu päeva fenomeni alguseks reedet, 13. oktoobrit 1307, mil Prantsusmaal arreteeriti Prantsusmaa kuninga Philippe Ilusa korraldusel kõik templirüütlid.
Eesti.
Eestis hakati reede 13 seostama ebaõnnega 19. sajandi keskpaigas siin maarahva seas levinud nn. taevakirjadega. 1840. aastal sakslaste kaudu Baltimaadesse jõudnud käsikirjalist üllitist anti käest kätte, selle sisu kirjutati ümber ja hoiti alles, et kaitsta kodu õnnetuste ees. Samas kirjas olid loetletud aasta õnnetuimad päevad, muuhulgas ka reede ja kolmteist.
Reede 13 kultuuris.
1907. aastal ilmus kirjanik Thomas W. Lawsoni teos "Reede 13", kus börsimaakler kasutab selle päevaga seotud ebausku ära, et tekitada Wall Streetil talle tulus paanika.
1980. aastal linastus menukaks kujunenud õudusfilm "Reede 13" ("Friday the 13th"), millele on järgnenud tosin järge ja uusversiooni.
John Dupré

John A. Dupré (sündinud 3. juulil 1952) on briti teadusfilosoof, kes tegeleb eelkõige bioloogia filosoofiaga. 
Ta on Exeteri Ülikooli professor.
2022. aasta mais pidas ta nädalapikkuse loengukursuse Tartu Ülikoolis. Varem on ta osalenud filosoofiakonverentsil Pärnus.
Grigori Služitel

Grigori Služitel (vene keeles "Григорий Михайлович Служитель"; sündinud 8. juulil 1983 Moskvas) on vene kirjanik ja näitleja.
Ta lõpetas aastal 2005 Venemaa Teatrikunsti Akadeemia lavastusteaduskonna (Sergei Ženovatši klassis).
Praegu on ta teatrikunsti stuudio näitleja.
Eesti keeles on temalt ilmunud aastal 2019 "Saveli päevad", tõlkinud Erle Nõmm, ilmunud sarjas "Punane raamat" (originaalis "Дни Савелия", ilmunud aastal 2018).
Rohekatus

Rohekatus ("Green roof") on veekindla süsteemi kohale istutatud taimkattekiht, mis paigaldatakse lame- või kergelt kaldkatuse peale. Rohekatuseid võib määratleda kui suletud rohelist ruumi inimese loodud ehitise peal. 
Rohekatuse all võib olla mõeldud nii taimkattest moodustuvat katust kui ka ökoloogilist või energiatõhusat katust. 
Jaotus ja liigid.
Rohekatuseid on üldjoontes kahesuguseid: intensiivsed ja ekstensiivsed.
Intensiivsed rohekatused eeldavad üsna tüsedat kasvukihti. Intensiivsed katused kujutavad endast mitmekihilist niisutus- ja drenaažisüsteemi. Sügav kasvupinnasekiht (minimaalselt 35 cm) võimaldab katusele rajada terve aia: ebatasane reljeef, teed, isegi väiksed veesilmad. Ent valmis hoone puhul on seda keerukas teha, sest vajalik on tugev lisatoestus. 
Ekstensiivsed rohekatused eeldavad eripinnase ja puhverduskihiga õhukest katusekatet. Ekstensiivse katuse eelis on kergus: nii saab ilma lisatoestuseta haljastada valmis hooneid. Kerghuumusepõhise ekstensiivse murukatuse võib rajada mis tahes lame- või väikese kaldega (kuni 30°) katusele. Lisakoormus on üsna väike: kogu kihistik kaalub keskmiselt 30–40 kg/m². Et vältida taimejuurte kahjustusi, peab aluskatus olema juurekindlast materjalist (juuretõke). 
Ekstensiivsel katusel on piiratud taimede valik ning seda on tänu sellele odavam hooldada, kui intensiivset katus. Intensiivsel katusel on taimede valik laiem. 
Katusepinna poolt vaadatuna on Rohekatusel enamasti järgmised kihid:
Sedalaadi katust on üsna lihtne ja odav paigaldada. 
Taimed.
Rohekatuse taimede eest hoolitsemine ei ole nii lihtne kui maa peal seda tehes. Taimkate peaks olema üldiselt lihtsasti hooldav. Taimed peaksid taluma nii põuda kui ka paduvihma.
Ekstensiivse haljastuse puhul on kõige populaarsemad taimed sellised, mis on madala kasvuga, paljunevad kiiresti ja mille juured on kiulised ja põuakartlikud. Heaks variandiks ekstensiivse haljastuse puhul on kukehari, mis kujuneb aastatega tihedaks taimematiks.
Peale kukeharja suudavad erinevaid ilmastikuolusid, niiskusrežiimi- ning temperatuurikõikumisi taluda ka nelgilised, kellukad ja liivateed.
Intensiivsel rohekatusel on taimevalik palju suurem kui ekstensiivsel. Kasvatamiseks sobivad kõiksugused ilu- ja söödataimed: kõrrelised, püsikud, puittaimed, juurviljad ja köögiviljad. 
Rohekatuse ülesanded.
Rohelised katused pakuvad palju avalikke, erasektori ja disaini põhiseid eeliseid.
Kuigi haljaskatuste vahel on sarnasusi, on iga paigaldus ainulaadne. Seetõttu varieeruvad kõik tehnilised detailid olenevalt piirkonnast, kliimast, hoonest, kujundusest ja haljaseina tüübist. 
Levik.
Säästliku arhitektuuri osana on haljastatud katused eriti jõudsalt populaarsust kogunud Šveitsis, Austrias ja Saksamaal. Ainuüksi Saksamaal on rohelise taimevaibaga kaetud kümneid miljoneid ruutmeetreid katusepindu. Sealsel murukatusetööstusel läheb hästi, sest sellesse valdkonda on paigutatud palju raha vähendamaks sademevee käitluse kulusid ning inimesed toetavad seda tegevust. Roheline katus on järjest rohkem hinnatud isegi kivises New Yorgis, kus paljud inimesed on rajanud aia elumaja katusele.
Nate Schmidt

Nathan Thomas Schmidt (sündinud 16. juulil 1991 St. Cloudis Minnesotas) on USA jäähokimängija, kes mängib kaitsjana NHL-i klubis Winnipeg Jets.
Hooajal 2009/10 mängis ta United States Hockey League'i klubis Fargo Force ja aastatel 2010–2013 Minnesota Ülikooli jäähokimeeskonnas.
2013. aasta aprillis sõlmis ta kaheaastase lepingu NHL-i klubiga Washington Capitals. Hooaja 2012/13 lõpus debüteeris ta American Hockey League'is (AHL) Capitalsi tütarklubis Hershey Bears. NHL-is debüteeris Schmidt Capitalsi meeskonnas 12. oktoobril 2013 mängus Colorado Avalanche'i vastu. Esimese värava lõi ta sama aasta 7. detsembril mängus Nashville Predatorsi vastu. Capitalsi põhikoosseisu kuulus Schmidt aastatel 2015–2017.
2017. aastal valis Vegas Golden Knights Schmidti NHL-i "Expansion Draft"is, misjärel sõlmis ta klubiga kaheaastase lepingu. Hooajal 2017/18 tegi Schmidt NHL-is oma resultatiivseima hooaja, kui lõi viis väravat ja andis 31 väravasöötu. Samal hooajal jõudis ta Golden Knightsiga Stanley karika finaali, kus kaotati Schmidti eelmisel koduklubile Capitalsile.
2020. aasta oktoobris kaubeldi Schmidt Golden Knightsist Vancouver Canucksi. Pärast ühte hooaega kaubeldi 2021. aasta juulis Winnipeg Jetsi.
USA jäähokikoondise koosseisus osaleb Schmidt 2022. aasta maailmameistrivõistlustel.
Mõkola Solskõi

Mõkola Solskõi (sündinud 22. mail 1979 Rosohis Sambiri rajoonis Lvivi oblastis) on Ukraina poliitik. Ta oli 24. märtsist 2022 kuni 9. maini 2024 Ukraina põllumajanduspoliitika ja toiduminister.
Ta lõpetas 2000. aastal Lvivi ülikooli õigusteaduskonna.
Ta valiti 2019. aasta Ukraina parlamendivalimistel Ukraina Ülemraada liikmeks (erakonna Rahva Teener) ridades.
24. märtsist 2022 kuni 9. maini 2024 oli ta Ukraina põllumajanduspoliitika ja toiduminister.
Isiklikku.
Ta on abielus, peres on tütar ja kaks poega.
Azadi staadion

Azadi staadion (pärsia keeles ورزشگاه آزادی) on jalgpallistaadion Iraani pealinnas Teheranis.
Staadion avati aastal 1971 ja see mahutab 78 116 pealtvaatajat.
Harilik skorpionsammal

Harilik skorpionsammal ("Scorpidium scorpioides") on skorpionsamblaliste sugukonda kuuluv lehtsambla liik.
Kirjeldus ja ehitus.
Hariliku skorpionsambla tunneb ära tema suurte mõõtmete ja tugevalt nõgusate, laiade, lühikeste teravatipuliste lehtede järgi. Värvuselt roheline, pruun, sageli punane kuni mustjaspunane. Harilik skorpionsammal on 20‒30 cm pikk, lehed on 2‒4 mm pikkused ning varte ja okste tippudest sirpjad ning ühele küljele kõverduvad.
Kasvukoht.
Parimaks kasvukeskkonnaks harilikule skorpionsamblale on aluseline, lämmastiku ja fosfaadivaene ning suure pH- ja kaltsiumisisaldusega keskkond. Tavaliselt kasvab skorpionsammal kohe veepinna all. Mesotroofsetes, mõõdukalt toitelistes madalsoodes on harilik skorpionsammal iseloomulikuks liigiks.
Leviala.
Harilik skorpionsammal kasvab tavaliselt soodes, eutrofeerunud järvedes, basseinides, järvekallastel. Kasvukohaks sobivad ka madalad kuni kõrged tõusud (0‒3600 m). Harilikku skorpionsammalt leidub näiteks Gröönimaal; Ameerika põhjaosas näiteks Nunavutis, Ontarios, Québecis, Yukonis ja Alaskal. Lisaks leidub harilikku skorpionsammalt USA osariikidest veel näiteks Colorados, Connecticutis, Indianas, Maine'is, Michiganis, Minnesotas, Montanas, Utah's, Vermontis, Wisconsinis, Wyomingis ning mitmel pool Lõuna-Ameerikas. Harilikku skorpionsammalt leidub ka Euraasias ja Austraalias.
Vodafone Ltd ja teised v Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory

Vodafone Ltd ja teised v Secretary of State for Business, Enterprise and Regulatory (C-58-08) on 2010. aasta Euroopa Liidu Kohtu lahend, mis käsitleb telekommunikatsiooni.
Sisu.
Suurbritannia ettevõte Vodafone Ltd esitas koos ettevõtetega Telefónica O2 Europe plc, T-Mobile International AG, Orange Personal Communications Services Ltd ja Hutchison 3G UK Ltd ning organisatsiooniga GSMA taotluse analüüsida EL-i rändlusmääruse 717/2007 võimalikku õigusvastasust. Nad väitsid, et EÜ artikkel 95 (praegune ELTL-i artikkel 114) oli selle kehtestamiseks vale õiguslik alus. Määrusega kehtestati mobiilsideteenusepakkujatele liikmesriikide-vaheliste kõnede vahendamise rändlustasudele maksimummäärad. Ettevõtjad väitsid, et määrusega rikuti proportsionaalsuse ja subsidiaarsuse põhimõtteid.
Kohtujurist Miguel Poiares Maduro määruses ebaproportsionaalsust ei näinud.
Otsus.
Euroopa Liidu Kohus otsustas, et määrus oli õiguspärane ning vajalik siseturu reeglipärase toimimise tagamiseks.
Vee soojendamine päikesepaneelidega

Vee soojendamine päikesepaneelidega (inglise keeles "Solar water heating, SWH") on vee soojendamine päikesekollektori abil. Erinevate kliimatingimuste ja laiuskraadide lahenduste pakkumiseks on saadaval erinevad konfiguratsioonid..
Vee soojendamist päikesepaneelidega kasutatakse elamutes ja tööstuses.
Ajalugu.
Ameerika Ühendriikide päikesekollektorite andmed on pärit 1900. aastast. Algselt oli päikesekollektoriks katusele paigaldatud mustaks värvitud paak..
Projekteerimisnõuded.
Päikeseküttesüsteemi tüübi, keerukuse ja suuruse määravad enamasti:
Süsteemi miinimumnõuded määratakse tavaliselt talvel vajaliku sooja vee koguse või temperatuuri järgi, mil süsteemi väljund ja sissetuleva vee temperatuur on tavaliselt madalaimad. Süsteemi maksimaalse võimsuse määrab vajadus vältida süsteemis oleva vee liiga kuumaks muutumist..
Külmumiskaitse.
Külmumiskaitsemeetmed hoiavad ära süsteemi kahjustamise külmutusvedeliku paisumise tõttu. Tühjendussüsteemid tühjendavad ülekandevedeliku süsteemist, kui pump seiskub. Paljud kaudsed süsteemid kasutavad soojusülekandevedelikus antifriisi (nt propüleenglükooli).
Ülekuumenemise kaitse.
Kui kuuma vett pole päev või paar kasutatud, võib kollektorites ja hoidlas olev vedelik tõusta kõrgele temperatuurile kõigis mitte äravoolusüsteemides. Kui tühjendussüsteemi akumulatsioonipaak saavutab soovitud temperatuuri, pumbad seiskuvad, lõpetades kütteprotsessi ja vältides seega akumulatsioonipaagi ülekuumenemist.
Rihtlatt

Rihtlatt (inglise keeles "traversing rule") on tööriist, mis leiab kasutust eelkõige sirgjoonelisuse kontrollimisel ning on põhiline abivahend ehitusel pindade rihtimiseks. Rihtlatt on väga täpse sihiga risttahuka või trapetsi kujuline tööriist. Seda valmistatakse materjalidest, mis on vastupidavad keskkonnatingimustele, et säilitada rihtlati algne kuju. Enamasti on see valmistatud alumiiniumist.
Rihtlatti on võimalik kasutada tasandustöödel krohvi või pahtli silumiseks, seina- või põranda plaatide rihtimiseks.
Glogauer Liederbuch

Glogauer Liederbuch 'Glogau lauluraamat' on umbes 1480. aastatest Sileesia alalt pärinev käsikirjaline muusikakogumik, milles on 292 vokaal- või instrumentaalteost. Glogau lauluraamat on kirjutatud kolme eraldi partiiraamatuna (Discantus, Tenor, Contratenor) ja sellisena on ta vanim partiiraamatute komplekt Kesk-Euroopas.
Teoste hulgas on nii vaimuliku kui ka ilmaliku sisuga laule, muusikaliselt stiililt kuuluvad need hiliskeskaega. Väike osa muusikapaladest kannab saksakeelseid pealkirju, on ka saksakeelse tekstiga laule. Kogumik oli arvatavasti mõeldud koos musitseerimiseks meelelahutusena.
"Glogauer Liederbuch" asub Biblioteka Jagiellońska kogudes Krakówis.
Lochamer Liederbuch

"Lochamer Liederbuch" 'Lochami lauluraamat' (ka "Locheimer Liederbuch" või "Lochheimer Liederbuch") on umbes 15. sajandi keskpaika dateeritud ja oletatavasti Nürnbergis kirja pandud käsikirjaline muusikakogumik, muusikaliselt stiililt nii hiliskeskaega kui ka vararenessanssi liigituv. Käsikirja peetakse 15. sajandi Saksamaa muusika kõige olulisemaks säilinud allikaks.
Käsikiri asub Berliini Riigiraamatukogus kogus kirje "Ms. Mus. 40.613" all.
Kirjeldus.
Käsikirja 93 leheküljel on 45 ühe- kuni kolmehäälset laulu. 44 laulu on saksakeelsed, üks hollandikeelne. Mõnede allikate järgi on laule 47 või 50; erinevused tulevad asjaolust, et osa laule on mitme versioonina, osa vaid katkendid või puudub neil pealkiri või tekst. Peaaegu pooled lauludest on teada ainult selles käsikirjas. Laulud on stiililt ja sisult erinevad. Käsikiri on oma nime saanud Nürnbergi kaupmeheperekonna Lochami (ka Lochhaimi või Lochheimi) järgi, kelle omanduses lauluraamat pikka aega oli.
Peamine kirjapanija arvatakse olevat vend Jodocus Windsheimist, keda on peetud Nürnbergi organisti ja helilooja Conrad Paumanni õpilaseks. Käsikirja põhiosa on dateeritud aastaisse 1451–1453; täiendusi on tehtud 1460. aastani. Kogumikus on näha ilmaliku muusika osatähtsuse tõusu vaimulike laulude kõrval ("All mein’ Gedanken, die ich hab", "Ich fahr dahin", "Der Wald hat sich entlaubet" ja "Ich spring an diesem Ringe"). Üksikutel lauludel on teada autor, nagu Salzburgi munk ja Oswald von Wolkenstein ("Wach auf, mein Hort").
Käsikirja teises osas on pealkirja "Fundamentum organisandi" all Conrad Paumanni 31 orelitabulatuuri. Kaks osa köideti kokku arvatavasti üsna vahetult pärast nende valmimist.
John Carri elamu

John Carri elamu on Kreenholmi Manufaktuuri direktori 1893. aastal valminud elamu.
Hoone ehitati arhitekt Paul Alischi projekti järgi Kreenholmi vabriku tollasele direktorile John Carrile.
Praegu asub Hoone Narvas, Kreenholmi linnaosas aadressil Joala tn 18. Hoone on riiklik kultuurimälestis.
Hoone arhitektuur.
Tegemist on üks esinduslikuma Kreenholmi linnaosas asuva hoonega, mis tõmbab endale tähelepanu mitmete huvitavate arhitektuuridetailidega. Kreenholmi linnaosas kujunes direktorielamute näol eraldi hoonetüüp, mis rajati Inglismaa tööstuslinnade eeskujul. Historitsistlik maja paistab silma oma eri arhitektuuristiilide seguga: ühelt poolt saab leida uusgooti jooni kitsaste kõrgete akende ning trepihallis asuva metallkonsoolidel gootipärase trepi näol, teiselt poolt me näeme ümmarguste kaartega uksed, mis viitavad juba uusrenessansile. Hoone oli ehitatud punasest tellisest, mis oli iseloomulik ka Inglismaa tööstuslinnade arhitektuurile. Katusel asuvat astmelist viiluosa võib aga seostada II maailmasõjas hävinud Narva vanalinnaga, mida peeti omal ajal Läänemere barokipärliks.
Lisaks stiilide kooslusele ning dekoorielementide rohkusele tõmbab hoone endale tähelepanu ka oma katusekorrusega, mis paistab silma kahe põhikorruse taustal. Esialgne maja ehitati sümmeetrilisena ning selle põhja pool asuv juurdeehitis pärineb hilisemast perioodist. Eriti suurt tähelepanu nõuavad sepistatud dekoreerimiselemendid, mille hulgas on rõdu, terrassi ja sisetreppi piirded ning sissepääsu varikatuse dekoor. Hoone fassaade kaunistavad keraamilised elemendid. 
Vaatamata sellele, et Narva sai tugevalt kannatada II maailmasõjas, enamik originaalseid detaile on säilinud tänapäevaseni: näiteks välised punasest tellisest seinad, metallilised ehitusdetailid, malelauamustriline põrand ja mõned teised, mis annavad hoonele ajaloolist lisaväärtust.
Hoone funktsioon.
Hoone funktsioon on hiljem korduvalt muutunud. Pärast direktori lahkumist asutati 1917. aastal hoonesse Narva Punakaardi staap. Hiljem Nõukogude ajal, pärast II maailmasõjas hävinud maja osade rekonstrueerimist, olid hoones raamatukogu ja klubi.
2015. aastal avati esinduslikus hoones Eesti Kunstiakadeemia Narva residentuur, mis pakub kunstnikele elamisvõimalust. Hoone suur eelis on seal valitsev ajalooline ning ühtlasi unikaalne õhkkond, mis võib saada inspiratsiooniallikaks. Lisaks oli see elamu Eesti esimeste hoonete seas, kus hakati kasutama keskkütet.
Anne Vasar

 
Anne Vasar (19. oktoober 1966 – 7. märts 2022) oli eesti maali- ja vitraažikunstnik.
Haridus.
Anne Vasar on õppinud lastekunstikoolis. Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli maali erialal ning läbinud õpetajakoolituse.
Töö.
Ta töötas Antoniuse Gildi klaasikojas ning on õpetanud Tartu Ülikoolis vitraaži. Ta valmistab ka klaasist aknakaunistusi. 
Juhendamistööd on jagunud ka Tartu Tamme Gümnaasiumis, kunagises Tartu Descartes'i Lütseumis, Põltsamaa Kunstikoolis, Alatskivi lossis ja Alatskivi Kunstide Koolis. 
Osalenud näitustel aastast 1999 ning olnud Kunstnike Liidu liige 2006. aastast.
Isiklikku.
Anne Vasara abikaasa oli psühhiaater ja Tartu Ülikooli professor Veiko Vasar (16.01.1956–07.03.2015). Eelmisest abielust on Annel tütar.
Rašism

Rašismiks ehk rušismiks (inglise keeles "Rashism" või "Ruscism", sulandsõna sõnaühendist "Russian fascism" 'vene fašism'; vene keeles "рашизм") nimetatakse ideoloogiat, millega õigustatakse terrorismi, inimsusvastaseid kuritegusid, totaalseid hävitussõdu ja totalitaarseid režiime iseloomustanud vägivalla ülistamist ning tänapäevast Venemaa sõjalist agressiooni Ukraina ja teiste riikide vastu. 
Rašism on sõimusõna, mis viitab Venemaa riigi- ja ühiskonnakorraldusele (juhikultus, totalitarism, agressiivne poliitika, riigi kontrollitud majandus, poliitilised mõrvad). Sotsioloogias nimetatakse sellist ühiskonda postimperiaalseks autoritaarseks riigiks ja ka maffiariigiks. 
Vladimir Putini võimuletuleku järel rajati Venemaal usuline juhikultus (isikukultus). Venemaal kehtiva hirmuvalitsemise vormi kohta on mitmeid nimetusi (nt fašism, putinism, rašism). Putini 1945. aasta võidu ülistus või kultus (väljendub Nõukogude Liidu hümni viisi taaskasutamises, paraadides, noorte sõjaväelaagrites, laste sõjaväeriietuses, riikliku kultuuritööstuse filmides, stalinismi rehabiliteerimises ja erinevuste vastases sõimus) vastab fašismi sõnastusele.
Ajalugu.
2022. aasta Venemaa sissetung Ukrainasse.
Venemaa sissetungiga Ukrainasse 2022. aastal olid terminid rašism (inglise keeles "Rashizm") ja rašist (inglise keeles "Rashist") levinud nii Ukraina sõjalise ja poliitilise eliidi kui ka ajakirjanike, suunamudijate, blogijate ja teiste seas. Näiteks Ukraina Rahvusliku Julgeoleku ja Kaitse Nõukogu sekretär Oleksi Danilov propageerib aktiivselt selle sõna kasutamist Vladimir Putini fašismi tähenduses, kirjeldamaks Venemaa agressiooni Ukraina vastu. Samuti nentis ta, et rašism on palju hullem kui fašism.
23. aprillil 2022 teatas Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi, et ajalooraamatutesse tuleb uus mõiste nimetusega "rašism":
MTÜ Slava Ukraini

MTÜ Slava Ukraini oli Eesti mittetulundusühing (MTÜ), mis tegeles aastatel 2022–2024 sõjalise abi viimisega Eestist Ukrainasse. 
MTÜ registreeriti äriregistris 7. märtsil 2022, selle eestvedaja oli kuni 9. maini 2023 Johanna-Maria Lehtme, kes oma tegevuse eest MTÜs pälvis ka Postimehe aasta inimese 2022 ning aasta eurooplase 2022 tiitli. 
Alates 20. märtsist kuni 11. juulini 2023 oli ajutine juhatuse liige Marika Priske ja 11. juulist 2023 on juhatuse ainus liige Anu Viltrop. MTÜ nõukogu liikmed olid 19. mai 2023 seisuga Kristo Tohver (nõukogu esimees), Margus Hanson, Terje Trochynskyi, Merike Külm, Ilmar Raag ja Mait Mäesalu. 
7. märtsist kuni 31. detsembrini 2022 kogus MTÜ Slava Ukraini annetustena ligi 6,5 miljonit eurot. Lisaks koguti palju esemelisi annetusi. 2023. aastal kogus MTÜ annetusi veidi enam kui miljon eurot, millest ligi 900 000 eurot koguti aasta esimeses kvartalis. 
Oktoobris 2024 teatas MTÜ avalikkusele, et 2024. aasta lõpus lõpetab organisatsioon rahapuudusel tegevuse. Avaldus MTÜ kustutamiseks äriregistrist esitati Tartu maakohtule 8. oktoobril 2025, kuid maakohus keeldus, kuna MTÜ on kahjukannatajana osaline käimasolevas kohtumenetluses.
Kriminaalmenetlus.
2023. aasta kevadel tekkis skandaal seoses Ukraina toetuseks annetusi kogunud MTÜ Slava Ukraini ja Ukraina ettevõtte IC Constructioni lepinguga, mille kohaselt teenis ettevõte eestlaste annetustelt 250 000 eurot tulu. Kokku kandis MTÜ 1,5 miljonit eurot ettevõttele, mille omanikke peeti fiktiivseks ning mille ainuke tegevus oli seotud Eesti MTÜ-ga.
Ukraina riiklik juurdlusbüroo alustas kohtueelset uurimist 24. märtsil. Kriminaalmenetlust alustati kahe paragrahvi alusel: vara omastamine ning humanitaarabi ja heategevuslike annetuste kasutamine tulu saamise eesmärgil. Riiklik juurdlusbüroo alustas uurimist, kuna asjasse on kaasatud ametnikud. Ukraina prokuratuur alustas Slava Ukraini skandaaliga seoses kriminaalmenetlust.
Sama aasta mais alustas ka Eesti Riigiprokuratuur kriminaalmenetlust, et uurida MTÜ Slava Ukraini Ukraina toetuseks kogutud raha kasutamist. Kriminaalmenetlust alustati omastamist käsitleva paragrahvi järgi.
MTÜ Slava Ukraini ise tellis eelnevalt rahakasutuse uurimiseks auditi. Juunis avaldatud revisjoni tulemusel leiti, et MTÜ raamatupidamine pole olnud korras, MTÜ juhtkond jättis revisjoni käigus vastamata audiitori küsimustele kuni 16 000 euro ulatuses autode (sealhulgas luksusmaasturite Audi Q7 ja Jeep Patriot) remondikulude ja varuosade MTÜ varadest hüvitamise põhjendatuse kohta, samuti tuvastas audit, et mõnedel ostuarvetel olid sarnased arvepõhjad, kuigi müüjad olid erinevate riikide (USA ja Leedu) ettevõtted.
Petšerski rajoonikohus Ukrainas tuvastas, et Slava Ukrainilt võidi välja petta vähemalt 411 000 eurot ning peamiseks kahtlusaluseks on ühingu Ukraina partnerorganisatsiooni All for Victory juht Hennadi Vaskiv, kes oli aga Ukrainast lahkunud.
Uppsala cancionero

Uppsala "cancionero" on Veneetsias 1556. aastal trükitud "cancionero" ehk laulukogumik, milles on enamasti anonüümsete autorite kahe-, kolme-, nelja- ja viiehäälsed "villancico"'d. Laulukogumik asub Uppsala ülikooli raamatukogus ja see on teadaolevalt trükise ainus eksemplar.
Kirjeldus.
"Cancionero" täispealkiri on "Villancicos de diversos Autores, a dos, y a tres, y a quatro, y a cinco bozes, agora nuevamente corregidos. Ay mas ocho tonos de Canto llano, y ocho tonos de Canto de Organo para que puedan aprovechar los que A cantar començaren. Venetiis, Apud Hieronymum Scotum, MDLVI".
Trükis on mõõtudelt väike, 209 x 147 mm. Erinevalt tolleaegsest tavast pole pühendust ega proloogi, mistõttu ei teata, mis asjaoludel kogumik valmis. Lauluraamatut on seostatud Calabria hertsogi õukonnaga.
Raamat sisaldab kokku 70 heliteost: 54 "villancico"'t kahele kuni viiele häälele, teemadelt armastus- ja jõululaulud, pastoraalsed ja rahvalaulud; 16 ühe- ja kahehäälset sõnadeta teost: 8 gregoriaani tooni ja 8 orelitooni. Tiitellehe tekst osutab, et need on raamatusse lülitatud õppe-eesmärgil.
Ajaloost.
Raamatu leidis 1907. aasta paiku muusikateadlane ja diplomaat Rafael Mitjana Rootsist Uppsala ülikooli raamatukogust Carolina Rediviva. 1909. aastal avaldas ta raamatu kohta uurimuse, kus ta oli laulude tekstid transkribeerinud ja varustanud need kommentaaridega. Mitjana omistas teosed 16. sajandi algupoole Hispaania heliloojatele, nagu Juan del Enzina, Cristóbal de Morales, Francisco de Peñalosa, Mateo Flecha Vanem jt.
Teose faksiimile on andnud hiljem välja muusikakirjastus Alamire (Peer, Belgia; 1984. aastal) ja Biblioteca Valenciana (Valencia, Hispaania; 2003. aastal).
Müller (Rūstuži)

Müller (saksa keeles "Müller a. d. H. Rüssel", ′Müller Rūstuži kojast′, eristamaks neid teistest samanimelistest suguvõsadest) oli täpselt teadmata päritolu aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Müllerite päritolu on teadmata. Esimesi teateid nende kohta on XVIII sajandi algusest Riiast. Suguvõsaliin algab Liivimaa õuekohtu advokaadi ja fiskaali Friedrich Christlieb Mülleriga. Tema poeg Jakob Bernhard Müller (1731−pärast 1797) oli Riia linnasekretär. Püha Rooma keiser Joseph II tõstis ta 4. veebruaril (vkj) 1788 aadliseisusse ja sai aadeldamisel nimeks von Müller. Ta võeti 1786. aastal sisseseatud Liivimaa kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse. Pärast aadlimatrikli taastamist võeti ta sinna 12. jaanuaril (vkj) 1797. aastal vastu. Suguvõsa kustus ilmselt XIX sajandi algul.
Brando Benifei

Brando Benifei (sündinud 1. jaanuaril 1986 La Spezias) on Itaalia poliitik, Euroopa Parlamendi liige 2014. aastast. Ta valiti Euroopa Parlamenti ka 2019. aastal.
Tulejoonel (telesari)

"Tulejoonel" on Elisa kodumaine telesari, mis räägib tõsielulistest sündmustest inspireeritud loo elu hammasrataste vahele jäänud Afganistani sõja veteranist, kellest saab pealinna oma hirmuvalitsuse all hoidev pommimees. 
Esimene hooaeg esilinastus Elisa Huubis 2020. aasta novembris.
Auhinnad.
Elisa originaalsari „Tulejoonel“ on tipptasemel teostatud põnevik, milles kassi ja hiirt mängivad ühed andekamad eesti näitlejad – tulejoonel on vastamisi Marko Matvere ja Kaspar Velberg. 
2021. aasta EFTA filmiauhindade jagamisel pälvis sarjas "Tulejoonel" kaasa teinud Kaspar Velberg parima telesarja meesnäitleja auhinna.
Osad.
1. hooaeg.
„Tulejoonel“ on põnevik ja perekonnadraama, milles rulluvad lahti teravad tänapäevased teemad. Sarja keskmes on Marko Matvere kehastatav 57-aastane Jakob Sommer, kelle töö- ja eraelu on karidele jooksnud. Pealtnäha sõbralik ja rahumeelne vanaisa tunneb ühel hetkel, et maailm tema ümber on jäänud võõraks ning otsustab seda plahvatusohtliku missiooniga „parandama“ hakata. Pealinna oma hirmuvalitsuse all hoidvat pommimeest asub jälitama noor kaitsepolitsei tippuurija, keda kehastab Kaspar Velberg. Sari linastus esimest korda PÖFF-il 2020. aastal ja on nähtav Elisa Huubis.
Alex Saaremaa

Alex Saaremaa (sündinud 18. detsembril 2000) on eesti võrkpallur. Ta kuulub 2018. aastast Eesti võrkpallikoondisse ja mängib hooajast 2025/26 Prantsusmaa kõrgliigaklubis Chaumont Volley-Ball 52.
Sportlaskarjäär.
Noorteklassid.
Saaremaa esindas noorteklassides Tartu Salva klubi (hiljem Olerex/Veski Mati Tartu), kus ta põhiliseks treeneriks oli Argo Meresaar. Osaleti omavanuste Eesti karika- ja meistrivõistlustel, kus võideti korduvalt medaleid, kuid mitte esikohti.
Eesti võrkpallikoondis.
Alex Saaremaa kutsuti Eesti võrkpallikoondise juurde 2018. aastal B-koondisse. Ta on esindanud Eestit Euroopa Liiga alagrupiturniiridel neljal aastal (2021, 2022, 2023 ja 2024). Euroopa meistrivõistluste finaalturniiril ta koondisse mahtunud ei ole.
Klubivõrkpall.
Meistriliiga tasemel hakkas Saaremaa mängima 16-aastaselt 2017/18 hooajal Tartu klubis Bigbank Tartu. Klubiga tuldi kaks korda Balti liiga (2019 ja 2022), Eesti meistriks (2021 ja 2022) ja võideti kaks korda Eesti karikas (2019 ja 2021). Viiendal hooajal (2021/22) osaleti klubiga CEV Meistrite Liigas ja hiljem CEV Cupil. Kummaski sarjas ei õnnestunud eelringidest edasi saada. Esimestel hooaegadel täitis Saaremaa põhiliselt vahetusmängija rolli, kuid hooajal 2019/20 murdis end põhimängijate hulka, mis rolli täitis ülejäänud hooajad klubis.
Hooajaks 2022/23 sõlmis Saaremaa esimese lepingu välisklubiga, siirdudes Belgia kõrgliigaklubisse Aalsti Lindemans, kus ta mängis kaks hooaega. Belgia meistriliigas saadi kord pronksmedal (2024) ja üks kuues koht (2023). Belgia karikavõistlustel jõuti parimana poolfinaali (2023). Esimesel hooajal osales klubi CEV Challenge Cupil, kus langeti konkurentsis 1/8 finaalis. Saaremaa esimene hooaeg algas keeruliselt ning palju tuli täita varumängija rolli, kuid hooaja keskel toimunud peatreeneri vahetusega kasvas ka Saaremaa mänguaeg ja hooaja otsustavaks faasiks oli ta tõusnud meeskonna põhimängijaks, mida ta täitis ka teisel hooajal.
Hooajaks 2024/25 vahetas ta Belgias klubi ning liitus Maaseiki Greenyardiga. Belgia karikavõistlustel langeti konkurentsist juba 1/8 finaalis (kus tuli vastu hilisem karikavõitja Koeselare Knack). CEV Meistrite liigas saadi alagrupiturniiril 1 võit ja 5 kaotust ning lõpetati nelja meeskonna konkurentsis viimasena. Belgia meistriliigas jäädi põhiturniiril kuuendaks; "play-off"'is poolfinaalist edasi ei saadud ning lõpetati liiga neljandana. Saaremaa oli hooaja keskel paarikuisel mängupausil vigastuse tõttu, kuid muidu täitis meeskonnas üldiselt põhimängija rolli.
Saavutused.
Balti liiga
Riikide meistrivõistlused
Riikide karikavõistlused