tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Noor-Eesti

Noor-Eesti oli kirjanduslik rühmitus Eestis. Esindab 20. sajandi alguse kultuurimurrangut ja tekkis noore haritlaskonna eneseotsingu tulemusena. "Noor-Eesti" almanahh oli 20. sajandi algul ilmunud kultuuriline väljaanne, mida toimetas Gustav Suits. See edendas eesti kirjandust ja Euroopa kultuurimõjusid.
Rühmitus Noor-Eesti sai alguse 20. sajandi alguses loodud salajastest õpilasringidest. 1903. aastal loodi Tartu õpilaste kirjanduslik-poliitiline ring Eesti Ühisus, mille nimi muutus, kui rühmituse poolt välja antud albumite senine nimi "Kiired" asendati "Noor-Eestiga".
1905. aastal ilmus esimene "Noor-Eesti" album ning selle ümber kogunenud inimesi hakati nimetama nooreestlasteks. Tähtsamatest ja tuntumatest kuulusid sellesse rühmitusse Gustav Suits, Friedebert Tuglas, Johannes Aavik, Bernhard Linde ja Villem Grünthal-Ridala. Vähemal määral on sellega seotud olnud ka Anton Hansen Tammsaare. Kaastööd tegid kunstnikud Nikolai Triik, Kristjan Raud ja Konrad Mägi, kelle kujundused illustreerivad väljaandeid.
Noor-Eesti jaguneb kolme ajajärku:
Noor-Eesti rühmitus taunis vene ja saksa kirjanduse mõju. Soome, rootsi ja norra kirjandusest võttis üle uusi jooni.
Nooreestlased tõid unustuse hõlmast välja Kristjan Jaak Petersoni luule ning hoolitsesid haiglase luuletaja ja proosakirjaniku Juhan Liivi eest majanduslikult.
Esimene "Noor-Eesti" almanahh ilmus 1905. aastal ja selle toimetas Gustav Suits. See sisaldas luulet, esseid ja kirjanduskriitikat, edendades Euroopa kultuuriideid ja eesti rahvuslikku ärkamist. Almanahhi kaudu levitati liikumise tuntud loosungit "Olgem eestlased, aga saagem ka eurooplasteks!"
Rühmituse Noor-Eesti tegevus vaibus kantult Esimese maailmasõja tunnetest, edasi tegutses vaid kirjastus Noor-Eesti.
Jõesete

Jõesete ehk uhtsete ehk alluviaalsete ehk alluuvium (ld "alluvium" 'uhe') on purdsetteist koosnev, võrdlemisi hiljuti (geoloogilises ajaskaalas) vooluvee poolt setitatud sete.
Et alluuvium on setitatud vooluvee poolt, on ta reeglina terasuuruse järgi hästi sorteeritud, erinedes seega oluliselt liustikust settinud moreenist. Samuti on purdosakesed reeglina ümardunud.
Jõesetete lõimis ja mineraalne koostis sõltuvad eelkõige jõe langust, aluspõhjakivimitest ja kvaternaarisetteist.
Alluuviumi põhilised koostisosad on savi, aleuriit, liiv ja kruus. Jõesetted settivad kas jõe sängis, lammil või deltas. Mägedes on vooluvete moodustatud uhtekuhikuid.
Järve- ja meresetteid, isegi kui nad on transporditud jõgede poolt, ei nimetata jõesetteiks.
1520

1520. aasta (MDXLII) oli 16. sajandi 20. aasta.
Eksistentsialistlik kirjandus

Eksistentsialistlik kirjandus käsitleb inimese maailmas olemise põhiküsimusi: väärtushinnangud, vabadus, vastutus, suhe Jumalaga, armastus, surm jms.
Eksistentsialistlikke ideid on kirjanduses arendanud Jean-Paul Sartre, Albert Camus, eelkäijana Franz Kafka. 
Eesti kirjanduses võib eksistentsialistlikke vihjeid leida Eessaare Aadu 1923. aastal poolelijäänud romaanis "Linnupriid".
Realism (kirjandus)

Realism (ladina "realis" 'tõeline, asine') kirjanduses tähendab nii reaalsusele lähedast kujutusviisi kui ka kirjandusvoolu, milles kirjanduse lähedus tõsielule seatakse omaette eesmärgiks. Realistlik kirjandus kujutab tegelikku elu ja püüab seda teha võimalikult tõepäraselt, väldib tegelikkuse idealiseerimist ja üleloomulikkust.
Realism kui kunstiline võte või lähenemisviis on vanem kui kirjandusvool. See oli levinud juba antiikkirjanduses ning jätkus järgnenud ajastuil: renessansis (Giovanni Boccaccio, William Shakespeare), romantikute teostes (Victor Hugo) ja klassitsistlikus kirjanduses (Molière).
Realism kui kirjandusvool.
Realism kui kirjandusvool (ka kriitiline realism) kujunes 1830. aastatel, mil kirjanikud võtsid sihiks loobuda väljamõeldistest ja kujutada oma kaasaegset ümbritsevat tegelikkust. 
Kriitilise realismi otseseks eelkäijaks võib pidada 18. sajandi valgustuslikku realismi (Johann Wolfgang von Goethe, Voltaire). Kirjanduses kinnistus realism 19. sajandi romaanis seoses kodanliku elulaadi levimisega. Läbimurdeni jõudis see Stendhali romaaniga "Punane ja must" (1831).
19. sajandi lõpul levinud naturalismi, mida iseloomustasid robustne, madaldav tegelikkusekujutus ning terav ühiskonnakriitika, peetakse kas realismi äärmuslikuks vormiks või sellega lähedalt seotud vooluks.
Nõukogude Liidus kuulutati marksistliku ideoloogia toel nõukogude kirjanduse ainsaks ametlikuks ja lubatud vooluks sotsialistlik realism. Praktikas tähendas see tihti nõukogude elu ilustamist (eriti stalinismi ajal, näiteks Hans Leberechti "Valgus Koordis") või vähemalt selle varjukülgede mahavaikimist ja probleemide pisendamist (nõukogude aja lõpupoole).
Kirjanduslik realism on seotud ka realismiga teistel kunstialadel, näiteks maalikunstis, skulptuuris ja filmis.
Rahva Üksmeele Partei

Rahva Üksmeele Partei (läti "Tautas Saskaņas partija" ehk "TSP") oli Läti poliitiline partei. Määratles end sotsiaaldemokraatliku parteina. 2010. aastal liitus sotsiaaldemokraatliku parteiga Koosmeel.
Rahva Üksmeele Parteil oli Läti Seimis 9 kohta 100-st. Kuulus Euroopa Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse. 
Euroopa Parlamendis omas kuni 2004. aasta Euroopa Parlamendi valimisteni 1 kohta. Eurovalimistel mandaate ei saadud. 
Partei liider oli Jānis Urbanovičs.
Gorgophone

Gorgophone oli Perseuse ja Andromeda ainus tütar, üks perseiididest, Argolise printsess. Tema nimi tähendab tõlkes 'gorgohäälne'.
Ta abiellus Aiolose poja Perieresega ning sai temaga pojad Leukippose (kelle tütred Hilaeira ja Phoibe rööviti Kastori ja Polydeukese poolt) ja Aphareuse (Idase ja Lynkeuse isa). 
Pärast mehe surma abiellus ta Sparta kuninga Oibalosega, kelle isa oli Kynortas, ning sai temaga pojad Tyndareose (Kastori, Polydeukese, Ilusa Helena ja Klytaimnestra isa), Hippokooni ja Ikariose.
Sthenelos

Sthenelos oli Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints. Kui tema venna Alkaiose poeg Amphitryon tappis Sthenelose teise venna, Mükeene kuninga Elektryoni, haaras Sthenelos võimu. Ta pagendas Amphitryoni, kuid ei lubanud ka Elektryoni alaealisel pojal Likymniosel kuningaks saada.
Sthenelose poeg ja troonipärija oli Eurystheus, kes andis Amphitryoni pojale Heraklesele kaksteist vägitööd teha.
Heraklese üheksanda vägitöö, Hippolyte vöö äratoomise juures saatis Heraklest teiste hulgas Sthenelos. Pole teada, kas Eurystheuse isa oli sama mees või on tegu nimekaimudega.
Elektryon

Elektryon (vanakreeka keeles Ἠλεκτρύων) oli vanakreeka mütoloogias Perseuse ja Andromeda poeg, üks perseiididest, Argolise prints, Mükeene kuningas. Tal oli tütar Alkmene, Heraklese ema, ja hulk poegi (kõik peale noorima, Likymniose, said sõjas surma).
Elektryoni tappis tema venna Alkaiose poeg Amphitryon, kes Alkmenega abiellus ning sai Heraklese ja Iphiklese isaks. Alaealise Likymniose asemel sai uueks kuningaks Elektryoni vend Sthenelos, kes pagendas Amphitryoni. Kuigi Likymnios ja Herakles olid head sõbrad, ei andnud ka Herakles Likymniosele Mükeene trooni tagasi.
Perseiidid (mütoloogia)

Perseiidid on Perseuse järeltulijad, Argolise printsid ja printsess selle pealinnast Tirynsist.
Petank

Petank (pr "petanque") on Prantsusmaalt pärit kuulimäng. 
Mänguvahenditeks on metallkuulid ja puidust märkekuul snadi.
Petanki mängitakse kahe 1–3-liikmelise võistkonna vahel. Neid mänguviise nimetatakse vastavalt üksik- ja paarismänguks ning trioks. Üksik- ja paarismängus on igal mängijal 3 kuuli, trios 2 kuuli.
Metallkuulide läbimõõt on 70,5–80 mm ja kaal 650–800 g. Puust snadi läbimõõt on 30 mm. Parema nähtavuse tagamiseks võib snadi olla värvitud.
Mänguväljak võib olla milline tahes. Soovitatav on tasane kruusaväljak. Ametlikel võistlustel mängitakse üldiselt märgistatud väljakutel mõõtmetega 15×4 m. Väljakute märgistamiseks kasutatakse tavaliselt nööri vms.
Mängu alustav võistkond loositakse. Seejärel valib loosi võitnud võistkonna liige alustuspunkti ja joonistab maha 35–50 cm läbimõõduga viskeringi.
Alustava võistkonna üks liige viskab snadi viskeringist 6–10 m kaugusele. Snadi peab jääma vähemalt 1 m kaugusele kõigist takistustest (puu, suur kivi, sein jne). Kui alustaja võistkond ei suuda esimese korraga snadi reeglipäraselt välja visata, läheb snadi väljaviskeõigus vastasvõistkonnale, kes võib siis sandi panna käsitsi soovitud kohta. Samal ajal säilitab alustaja võistkond esimese kuuli viskamise õiguse.
Seejärel viskab alustaja võistkond esimese kuuli, üritades asetada see võimalikult snadi lähedale. Kuul võib snadit liigutada. Viskaja peab seisma viskeringis mõlemad jalad maas, kuni kuul on maad puudutanud.
Seejärel viskab vastasvõistkonna liige, püüdes oma kuuli esimese võistkonna väljakul olevast kuulist snadile lähemale asetada. Kuulid võivad üksteist puudutada, nii et viskaja võib vastaspoole kuuli kaugemale lüüa.
Kui teisena visanud võistkonna kuul ei jõua snadile lähemale kui alustaja võistkonna kuul, viskab selle võistkonna mõni liige järgmise kuuli. Viskekord siirdub alustaja võistkonna kätte alles siis, kui teisena visanud võistkond on asetanud ühe kuuli alustaja võistkonna kuulist snadile lähemale või kui teine võistkond on kõik oma kuulid ära kasutanud. Teiste sõnadega, viskekord on alati sellel võistkonnal, kelle parim kuul on snadist kaugemal kui vastasvõistkonna parim kuul.
Kui mõlemad võistkonnad on kõik oma kuulid väljakule visanud, loetakse punkte. See võistkond, kelle kuul(id) on snadile lähemal kui vastasvõistkonna parim kuul, on viskevooru võitja. Võistkond saab nii mitu punkti, kui mitu kuuli on neil snadile lähemal, kui vastasvõistkonna parim kuul. Viskevoor võib lõppeda varem, kui snadi läheb kaduma, siirdub üle 20 m kaugusele, märgistatud alalt välja või sellisesse kohta, kus see ei ole viskeringist nähtav. Sel juhul saab punkte see võistkond, kellel jäid viskamata kuulid kätte (üks punkt iga kuuli kohta). Kui kuule jäi kätte mõlemal võistkonnal või ei jäänud kummalgi, siis sellest viskevoorust punkte ei arvestata.
Viskevooru võitja võistkond alustab järgmist vooru kohast, kus eelmine voor lõppes. Mäng jätkub seni, kuni üks võistkond on kogunud 13 punkti ja seega mängu võitnud.
Palk

Palk ehk töötasu ehk teenistus on töö tegemise eest makstav rahaline või aineline tasu.
Palk on tasu, mida tööandja maksab töövõtjale töö eest vastavalt temaga sõlmitud suulisele või kirjalikule töölepingule, samuti muudel seadusega või pooltevahelise lepinguga kokku lepitud juhtudel ühe tööühiku (tööpäeva, töökuu, töödeldud tooriku, osutatud teenuse jne) eest rahas või natuuras.
Eestis.
Eestis kehtiva töölepingu seaduse kohaselt (§ 5. lõige 5) peab töölepingu kirjalikus lepingus sisalduma töö eest makstav tasu, milles on kokku lepitud (töötasu), sealhulgas majandustulemustelt ja tehingutelt makstav tasu, töötasu arvutamise viis, maksmise kord ning sissenõutavaks muutmise aeg (palgapäev), samuti tööandja makstavad ja kinnipeetavad maksud ja maksed.
Palga mõiste.
Eesti palgaseaduse järgi on palk "tasu, mida tööandja maksab töötajale töö eest vastavalt töölepingule või õigusaktile, samuti muudel õigusakti, kollektiiv- või töölepinguga ettenähtud juhtudel. Palk koosneb põhipalgast ja seaduses ettenähtud juhtudel makstavatest lisatasudest, preemiatest ja juurdemaksetest."
Palgaarvestus.
Palgaarvestuse alused.
Palka võib arvestada ja välja maksta mingi perioodi (tund, päev, kuu, aasta) tasuna. Palgamäär ja selle arvestamise alused määratakse kindlaks töölepingu sõlmimisel poolte kokkuleppel.
Kinnipidamised palgast.
Vastavalt kehtivatele õigusaktidele arvestatakse palgast maha tulumaks, mis laekub riigile. Tulumaksu maksmise kohustus võib olla kas palga maksjal või palga saajal. Palga suuruse määramisel ja maksude arvestamisel, samuti töö tingimusi reguleerib riik tööseadusega. Eestis reguleerib palga arvestamist palgaseadus ja tulumaksu arvestamist tulumaksuseadus.
Miinimumpalk.
Miinimumpalk (ka alampalk) on rahasumma, millest vähem on töötajale seadusega keelatud maksta. Samuti kasutatakse riigis kehtestatud miinimumpalga summat erinevate trahvide ja lõivude arvestamisel
Lisatasu.
Lisatasu on rahasumma, mida tööandja maksab töötajale täiendavate tööülesannete täitmise või nõutavast tulemuslikuma töö eest.
Hierarhia

Hierarhia (kreeka keeles "hieros" püha + "archē" valitsus, võim) on astmeline allumise süsteem erinevate asjade organiseerimiseks ja hindamiseks. Hierarhililine süsteem on tavaliselt püramiidse kujuga, kus alamatel astmetel on vähem tähtsad või enam levinud või ka täpsemalt määratletud objektid ning mida kõrgemale seda olulisem või vähem levinud või üldisem on sel positsioonil asetseja. 
Inimeste seas on tuntuim hierarhiline süsteem ametikohtade süsteem. Hierarhilise ametikohtade süsteemi puhul alluvad alumisel astmel asetsejad ülemistel astmetel asetsejatele. Klassikaline hierarhiline organisatsioon läbi ajaloo on olnud sõjavägi, kuna see vajab selget reeglistikku nii käsuliini kui üldise ülesehituse jaoks ning võimet koondada kogu allorganisatsiooni (väeüksuse) ressursid ühtse juhtimise alla. 
Õigussüsteemis moodustavad õiguse allikad õiguskorra hierarhia. Eesti õiguse alus ehk hierarhia kõige ülemine tase on põhiseadus, sellele järgnevad Euroopa Liidu õigusaktid, seejärel välislepingud, seadused, seadlused, määrused ja kohalike omavalitsuste õigusaktid. 
Bioloogias on tuntud taksonoomiline hierarhia – riik, hõimkond, klass, sugukond, perekond, liik.
Sotsioloogias on tuntud mõiste meritokraatia ehk talentide hierarhia samuti sotsiaalne hierarhia, mis tekib sotsiaalse kihistumise tulemusel.
Informaatikas kasutatakse hierarhial põhinevaid lahendusi andmete salvestamiseks, indekseerimiseks ja haldamiseks. Arvutite failisüsteemid on peaaegu alati hierarhiad, mille tipus on juurkataloog ning mille alumistel tasemetel on tavalised kaustad ehk kataloogid ja failid. Paljude andmestruktuuride sisemine ülesehitus on hierarhiline puu, mis võimaldab andmeelemente kiiresti lisada, leida ja eemaldada. Ka veebilehtede ja muude serverite nimetamiseks kasutatav domeeninimede süsteem (DNS) on hierarhia.
Hierarhiaid kasutatakse veel paljudes valdkondades, kus on vaja üheselt väljendada alluvussuhteid, kuuluvust, informatsiooni kategoriseerimist, tegevuste või ressursside planeerimist, nõuete esitamist ja kontrollimist jne.
Arved Viirlaid

Arved Viirlaid (Arved Neumann; 11. aprill 1922 Padise vald, Harjumaa – 21. juuni 2015 Mount Forest, Ontario, Kanada) oli eest] kirjanik.
Elulugu.
Arved Viirlaid sündis 1922. aastal Harjumaal talupidajate perre. Ta õppis aastatel 1937–1941 Tallinna Kunsttööstuskoolis. Seejärel töötas ta Eesti Kirjastus-Ühisuses tehnilise toimetajana. 1941. aastal ühines Viirlaid metsavendadega ja osales suvesõjas. Aastatel 1943–1944 sõdis ta vabatahtlikuna Soome armees Eesti väeüksuses (jalaväerügemendis JR 200) ning naasis 1944. aasta augustis Eestisse, kus võitles 20. Eesti Relva-SS diviisis. 1944. aasta oktoobri lõpus põgenes ta paadiga Soome ning sealt edasi Rootsi. Pärast sõda elas ta lühikest aega Rootsis, seejärel viibis aastatel 1945–1953 Inglismaal, kus valmistus luureoperatsiooniks Nõukogude Liidu tagalas. Aastal 1953 kolis ta Kanadasse, kus elas elu lõpuni. Viirlaid oli pikka aega Eesti PEN-klubi esimees. Samuti kuulus ta aastast 1950 Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu ning oli Rahvusliku Välisvõitluse Nõukogu, Eestlaste Kesknõukogu Kanadas ja Eesti Ohvitseride Kogu Kanadas liige. 
Looming.
Arved Viirlaid alustas loometeed luuletajana. Esimestes luulekogudes kajastab ta sõja-aastaid ja pagulaselu. Samuti on luuletuste üks peateema armastus. Tuntuks sai Viirlaid aga proosakirjanikuna. Tema loomingut kannab põhimõte rääkida maailmale tõtt sellest, mis toimus Eestis Teise maailmasõja ajal ning pärast seda. Romaanides kujutab Viirlaid sõjasündmuseid Eestis, metsavendlust, Nõukogude vangilaagrite tegelikkust ja probleeme pagulasühiskonnas. 
Mälestuse jäädvustamine.
Väliseesti Muuseum Torontos annab 2022. aastast välja Arved Viirlaiu nimelist kirjandusauhinda, mis loodi kirjaniku 100. sünniaastapäeva puhul.
Kuusalu

Kuusalu alevik Harju maakonnas Kuusalu vallas. Ta asub Tallinna–Narva tee ääres 39 km kaugusel Tallinnast. 
Paikkond tekkis 13.–14. sajandil Kuusalu kihelkonna keskusena.
Kuusalu alevikus elas 2007. aasta 1. jaanuari seisuga 1246 ja 2008. aasta 1. jaanuari seisuga 1216 inimest.
Kuusalus asub Lauritsakivi. Seal kasvab Kuusalu seitsmeharuline mänd.
Kuusalus toimusid 2023. aasta suvel filmi Frank võtted.
Rasestumisvastased vahendid

Rasestumisvastased vahendid ehk kontratseptiivid (ka eostumisvastased vahendid) on rasestumist ärahoidvad vahendid seksuaalvahekorra puhul. 
Rasestumisvastaste vahendite tõhususe võrdlus.
Tabelis on toodud rasestumisvastaste vahendite efektiivsuse võrdlus. 
Tabelis nimetatud rasestumisvastased vahendid ei kaitse osapooli sugulisel teel levivate haiguste ehk suguhaiguste (nt viirus-, bakteriaalsete, seen- ja algloomnakkuste) eest (v.a kondoom, mis annab mõningase kindluse juhul, kui see ei rebene).
Kuusalu vald

Kuusalu vald on kohalik omavalitsusüksus (vald) Harju maakonnas. See asub Harju maakonna idaosas Tallinna–Narva maantee ääres. Üldjoontes kattub valla ala endise Kuusalu kihelkonna alaga. Pindalalt on Kuusalu vald Harju maakonna suurim vald.
20. oktoobril 2005 liitus Kuusalu vallaga Loksa vald.
Alates 4. novembrist 2020 on Kuusalu vallavanem Terje Kraanvelt.
Rahvastik.
Asustus.
Kuusalu vallas on kolm alevikku ja 64 küla.
Alevikud:
Kuusalu, Kiiu, Kolga
Külad:
Allika, Andineeme, Aru, Haavakannu, Hara, Hirvli, Ilmastalu, Joaveski, Juminda, Kaberla, Kahala, Kalme, Kasispea, Kemba, Kiiu-Aabla, Kodasoo, Koitjärve, Kolga-Aabla, Kolgaküla, Kolgu, Kosu, Kotka, Kupu, Kursi, Kuusalu küla, Kõnnu, Külmaallika, Leesi, Liiapeksi, Loksa, Murksi, Mustametsa, Muuksi, Mäepea, Nõmmeveski, Pala, Parksi, Pedaspea, Pudisoo, Põhja, Pärispea, Rehatse, Rummu, Salmistu, Saunja, Sigula, Soorinna, Suru, Suurpea, Sõitme, Tammispea, Tammistu, Tapurla, Tsitre, Turbuneeme, Tõreska, Uuri, Vahastu, Valgejõe, Valkla, Vanaküla, Vihasoo, Viinistu, Virve.
Demograafilised näitajad.
Eesti statistikaameti andmetel elas 1. jaanuaril 2018 vallas 6451 inimest.
Haridus.
Vallas tegutseb kolm üldhariduskooli: Kuusalu Keskkool, Kolga Kool ja Vihasoo Lasteaed-Algkool.
Lisaks tegutseb vallas Kuusalu Kunstide Kool.
Realism

Sõnal "realism" on erinevaid tähendusi.
Džalal-Abad

Džalal-Abad on linn Kõrgõzstanis, Džalal-Abadi oblasti keskus.
Valgejõgi

Valgejõgi on Lahemaa suurim ja pikim jõgi. Pikkus 89,5 km, valgla 452 km².
Jõgi saab alguse Pandivere kõrgustikult Porkuni järvest, voolab läbi Kõrvemaa põhjaosa ning suubub Loksal Hara lahte.
Suudmest 19 km kaugusel asub jõel Nõmmeveski juga ja pais. Aastatel 1923–1927 sinna rajatud Nõmmeveski hüdroelektrijaam hävis tulekahjus 1964. aastal ning on praegu varemeis. Samuti on hüdroelektrijaam varem töötanud Kotkal (9 km suudmest).
Nõukogude ajal toimus jõe oluline reostus Tapa linna, seal paiknenud sõjaväeosade ning nende harjutusväljakute poolt.
Jõe lõhilaste potentsiaalsed kudupaigad kaardistati nelja mehe (Marek Vahula, Virko Sirkel, Hannes Sirkel, Sass Sirkel) poolt augustis 1995. Ametlik ettepanek jõe avamiseks Kotka paisul kalatrepi abil tehti nende poolt sügisel 1995. Tulvavete ja looduse jõul purunes pais 9. augustil 2016 ja jõgi avanes kaladele hoopiski looduse jõul.
Valgejõe järgi on nimetatud Loobu kihistu Valgejõe kihistik.
Elustik.
Suurtaimedest on tuvastatud 55 taksonit, sh 6 makrovetikat ja 9 sammalt. Soontaimedest on levinumad väikeseviljane jõgitakjas ja voldine parthein.
Suurselgrootutest on registreeritud 166 taksonit. Arvukamad on jõe kirpvähk, harilik ojapäevik ja
kihulased. Kiililistest leidus rohe-vesihobu.
Kalasid esineb 22 liiki. Enamikule liikidest on rändetõkkeks Nõmmeveski juga, mida ületavad vaid lõhe, meriforell ja suuremad jõeforellid. Kogu jõe ulatuses on levinud ojasilm, haug, lepamaim, luukarits. Trulling ja luts elavad Vahakulmust suudmeni (72 km), harjus ja võldas Tapalt suudmeni (66 km). Eri jõeosades võib kohata veel särge, ahvenat, linaskit, hinki. Jõesilmule on rändetõkkeks Kotka paisuvare (9 km suudmest).
Valgejõe org.
Osa Valgejõe orust on arvele võetud ürglooduse objektina.
Orus asub Nõmmeveski paljand.
Madrid

Madrid (varasem eestikeelne nimekuju "Madriid") on Hispaania pealinn, Madridi autonoomse piirkonna ja Madridi provintsi keskus ning rahvaarvult suurim omavalitsusüksus riigis. Madridis elab peaaegu 3,3 miljonit inimest ja see on Euroopa Liidu suuruselt teine linn, jäädes alla vaid Berliinile.
Madrid asub Manzanarese jõe ääres, Pürenee poolsaare keskosas Uus-Kastiilia kiltmaal, keskmiselt umbes 667 meetri kõrgusel merepinnast. Linna pindala halduspiires on 605,77 km². Linna kaldaid ühendab teiste seas barokkstiilis Toledo sild, mis rajati aastatel 1718–1732 Pedro de Ribera projekti järgi.
Madridi varajane asustus pärineb 9. sajandi lõpust, kui see oli kindlustatud sõjaline eelpost Córdoba emiraadi koosseisus. Kristlased vallutasid linna 1083. või 1085. aastal, mille järel see kujunes hiliskeskajal märkimisväärseks Kastiilia krooni linnaks. Madrid hakkas arenema halduskeskusena alates 1561. aastast, kui sellest sai Hispaania monarhia kuningliku õukonna püsiv asukoht. Järgnevatel sajanditel tugevnes Madridi roll riigi tsentraliseeritud valitsemissüsteemis.
Madridis asuvad mitmed rahvusvahelised organisatsioonid, sealhulgas Maailma Turismiorganisatsiooni, Iberoameerika Riikide Organisatsiooni peakorterid. Linnas tegutsevad jalgpallimeeskonnad Madridi Real ja Madridi Atlético.
Rahvastik.
Elanike arv oli 2009. aastal 3 255 950. Aastal 2005 oli elanikke samadel andmetel ümardatult 3 155 400.
Madridi linnastus elas 2009. aastal 6,5 miljonit inimest.
Ajalugu.
Madrid on tekkinud araablaste kindluse juurde, mida on esimest korda mainitud 932 (Madžrit). Läks 1083 rekonkista ajal Kastiilia valdusse, linna õigused sai 1118. Oli 14. ja 15. sajandil ajuti Kastiilia kuningate resi­dents; Hispaania pealinn aastast 1561. Oli 19. sajandi revolutsioonide (1808–14, 1820–23, 1854–56, 1868–74) keskus ning Hispaania kodusõja ajal (1936–39) vabariik­laste tähtsaim tugikoht. 
Haridus.
Linnas on kuus avalik-õiguslikku ülikooli, teiste seas näiteks Madridi Complutense Ülikool ja Madridi Autonoomne Ülikool.
Arhitektuur.
Nüüdis­aegne linnasüdamik on Puerta del Soli väljak, kust lahtub 11 tänavat (sh peatänav Calle de Alcalá). Retiro pargis on meelelahutuspaiku, näitusehalle ja Hispaania suurim härjavõitluse areen Plaza de Toros.
Huvitavaimad vanad kirikud on San Jerónimo el Real (1464–1505, 19. sajandil ümber ehitatud), San Isidro el Reali katedraal (1626–61) ja võimsa kupli­ga San Francisco el Grande (1776–85). Profaanehitistest paistavad silma endine autodafeede ja härjavõit­luste väljak Plaza Mayor (1617–19; J. Gómez de Mora), endine kuningaloss (arvatavasti 1738–64; F. Juvara, G. B. Sacchetti; rikkalikud maali-, skulptuuri-, gobelääni- jm kogud) ja raekoda (17.–18. sajand). Rohkesti leidub juugendstiili ja moodsa ehituskunsti näiteid (ms Euroopa kõrgeimad pilvelõhkujad).
Sport.
Linnas tegutseb spordiklubi Madridi Real.
Madridis tegutseb kolm kõrgliiga jalgpalliklubi: Madridi Real, Madridi Atlético ja Rayo Vallecano.
Poliitiline liikumine

Poliitiliseks liikumiseks võib lugeda igat inimeste organiseeritud gruppi, kes tegeleb mingil määral poliitikaga ja osaleb ise poliitikas.
Nendeks võivad olla:
Poliitikas osalejate tüübid on (aktiivsuse järjekorras):
Poliitiline sotsialiseerumine on protsess, mille käigus inimene omandab oma orientatsioonid (kognitiivsed, afektiivsed, hinnangulised) poliitilise maailma suhtes.
Poliitilise sotsialiseerumise mõjutajad:
Kuremäe klooster

Pühtitsa Jumalaema Uinumise Stauropegiaalne Naisklooster ehk Kuremäe klooster (ka "Pühtitsa (Kuremäe) Uspenski naisklooster") on Moskva ja kogu Venemaa patriarhi otsealluvuses olev Vene Õigeusu Kiriku nunnaklooster Eestis Alutaguse vallas Kuremäe külas.
Klooster on rajatud aastatel 1892–1895 ning seal elab üle saja nunna ja noviitsi.
Pärimus.
Vasknarva Prohvet Eelija skeeta kroonikas on kirja pandud väga vana pärimus. Selle kohaselt nägi üks eestlasest karjane Kuremäel suursugust naisterahvast, kes oli ümbritsetud kiirgavast valgusest. Nägemus kordus mitmel päeval ja paljud inimesed tulid seda vaatama. Sealt, kus imeline nägemus oli seisnud, leidsid inimesed puu alt Jumalaema Uinumise ikooni.
Ikoon kingiti Jaama küla õigeusklikele. Õigeusklikud võtsid ilmutatud ikooni tänu ja hardusega vastu ja seda on läbi sõdade ja näljahädade säilitatud Kuremäe kloostris. 16. sajandil nähtud nägemuse ja ikooni leidmise kohta on Peeter Kaldur avaldanud arvamust, et tegu oli vadjalaste järglaste metsakabeli jäänustega. Selle järgi on mäge kutsutud Pühtitsa ehk pühitsetud koht.
Ajalugu.
1608. aastast on teada, et Kuremäel oli õigeusu kabel.
1888 saatis õigeusu kirik Kostroma Ipatjevi kloostrist nunn Varvara (Blohhina) kolme õe saatel Virumaale haigeid ravitsema. Aastal 1891 anti luba rajada Pühtitsasse nunnaklooster (vene k. "Пюхтицкий Успенский женский монастырь"), mille esimeseks eestseisjaks saigi ema Varvara. Ehituse patroon oli Eestimaa kindralkuberner vürst Sergei Šahhovskoi. Kloostri peakirik ehitati kohta, kus varem oli ehitusjärgus luteri Illuka kirik. Uue kiriku rajamisel kasutati osaliselt Illuka kiriku materjali. See oli esimene Eestisse rajatud õigeusu klooster. 1895. aastal pühitses Riia ja Miitavi ülempiiskop Arseni (Brjantsev) kloostris sisse kaks kirikut: pühade Siimeoni ja Anna ning püha Sergi kiriku.
Kloostri hooned on püstitatud tervikut silmas pidades: nunnade elumajad, talvekirik-söögimaja, haigla, Jumalaema Uinumise peakirik, värava kellatorn, kool ja võõrastemaja. Kloostriaias kasvab tamm tüveümbermõõduga 4,3 meetrit. See on usklike hulgas püha puu.
Kloostri tähtsaim ehitis on Moskva-Jaroslavli koolkonna sakraalehitisi jäljendav viiekupliline Jumalaema Uinumise (Uspenski) peakirik, mis ehitati aastatel 1908–1910. Selle arhitekt oli Aleksander Poleštšuk. Kolmelöövilises kirikus on kolm altarit, rikkalik männipuust nikerdatud ikonostaas ja haruldasi seinamaalinguid. Seal on ruumi 1200 inimesele.
Aastail 1917–1923 oli klooster evakueeritud Rostovisse Jaroslavli kubermangus, Vabadussõja ajal oli kloostri hoonetes tüüfusehaigla. Pärast Eesti iseseisvumist konfiskeeris Eesti valitsus 1919 enamiku kloostri maadest ja allutas selle Eesti Apostlik-Õigeusu Kirikule, mis ei allunud alates 1923. aastast Moskvale.
Teise maailmasõja ajal möödus rindejoon kirikust kõigest mõne kilomeetri kauguselt ja sakslased asutasid kloostri lähedale Kuremäe koonduslaagri.
Võrdsus

Võrdsus on kõigi kodanike õiguslik võrdsus.
Egalitarism on mõtteviis, teooria või ideoloogia, mille kohaselt on võrdsus ühiskonnas oluline ning väärib tähelepanu, käsitlemist ja/või rakendamist.
Egalitarismi vastand on elitarism.
Ajalugu.
Kõigi kodanike võrdsuse idee pärineb 18. sajandi valgustusajastust ning see sai eriti oluliseks Prantsuse revolutsiooni ajal, mil hakati eitama igasuguseid seisusi ja seisuslikke privileege.
Käsitlusi.
Kõigi inimeste või kõigi kodanike võrdsuse ideest on välja arenenud mitmesuguseid käsitlusi, teooriaid ja poliitilisi liikumisi. Peamiselt erinevad need käsitlused oma hinnangute poolest võrdsete õiguste ja võrdse vastutuse suhtes.
Õigusliku võrdsuse kohaselt on kõigil inimestel võrdsed õigused sõltumata päritolust, soost, eelistustest, vaadetest või arvamustest.
Võrdse vastutuse idee kohaselt on kõik inimesed üheskoos ja võrdselt vastutavad kõige suhtes, mis maailmas toimub. 
Mitmete käsitluste kohaselt on võrdsuse idee vastuolus vabaduse ideega ja vastupidi. Enamasti toetavad võrdsuse ideed vähem privilegeeritud, vaesemad ja nooremad inimesed, seevastu vabadust toetavad vanemad, rikkamad ja privilegeeritumad.
18. sajandi valgustuslike filosoofide jaoks oli vabadus eelduseks võrdsusele. 19. sajandi sotsialistidele oli aga võrdsus eelduseks vabadusele.
Vormid.
Egalitarism avaldub mitmesugustes vormides vastavalt sellele, milliseid võrdsuse aspekte peetakse erinevates liikumistes ja ideoloogiates olulisteks, nagu näiteks sotsiaalne võrdsus, võrdsed võimalused, võrdsus seaduse ees vm. 
Võrdsus seaduse ees.
Kõigi inimeste õiguslikku võrdsust kinnitab ÜRO Inimõiguste ülddeklaratsiooni artikkel 7: 
Selle kohaselt on kõik inimesed, sõltumata nende rassist, soost, rahvusest, usust, maailmavaatest, võimetest, vanusest või muudest omadustest, seaduse ees võrdsed. 
Sotsiaalne võrdsus.
Inimeste võrdsust ühiskonnas ehk sotsiaalset võrdsust on viimastel sajanditel tähtsustanud mitmed ideoloogiad, poliitilised liikumised ja režiimid nagu sotsialism, kommunism jmt, pidades sel puhul oluliseks eelkõige majandusliku võrdsust. 
Soolise võrdõiguslikkuse kohaselt on naistel ja meestel võrdsed õigused, kohustused, võimalused ja vastutus tööelus, hariduse omandamisel ning teistes ühiskonnaelu valdkondades.
Abstinents

Abstinents (ladina sõnast "abstinentia" 'karskus; paastumine; omakasupüüdmatus') on teadlik hoidumine mingist ahvatlusest, näiteks alkoholi või teatud toiduainete tarvitamisest või söömisest üldse või seksist. Enamasti tarvitatakse seda sõna karskuse või seksuaalse kasinuse tähenduses.
Narkoloogia.
Narkoloogias mõistetakse abstinentsi ehk abstinentsisündroomi all sõltlase seisundit sõltuvusaine kasutamise lõpetamisel teatava aja jooksul – võõrutusseisund.
Seksuoloogia.
Seksuoloogias on abstinents suguelu puudumine. Pidev abstinents on seksuoloogilises mõttes tsölibaat.
Majandus.
Majanduses tähendab abstinents tarbimisest loobumist.
Disassembler

Disassembleri abil tõlgitakse masinkood assemblerkeelde. 
Kuna masinkood ja assemblerkeel on üks-ühele seotud, siis on kindel, et assembler, mille keel on vastava disassembleri poolt genereeritava koodiga ühilduv, viib programmi pärast muudatusi jälle esialgsele kujule tagasi.
Spermitsiid

Spermitsiid on spermatosoide hävitav kemikaal, kasutusel rasestumisvastase vahendina. 
Tänapäeval on spermitsiidina enamasti kasutusel nonoksünaal-9. 
Spermitsiidina mõjub ka happeline keskkond. Rahvameditsiinis on rasestumisvastase vahendina kasutusel ka nõrgad happed (lahjendatud äädikhape, sidrunimahl jmt).
Tarkvaraarendus

Tarkvaraarendus (inglise "software development") on tarkvaraloomeprotsess. 
Üldjuhul peetakse tarkvaraarenduse all silmas tarkvara loomist inimrühma poolt ja kokkulepitud reeglite alusel. Informaalset tarkvara loomist üksikisiku poolt nimetatakse sageli lihtsalt programmeerimiseks (kuigi ka see võib sisaldada kõiki protsessi etappe). 
Tarkvaraarenduse protsessi täpne kuju sõltub peamiselt arendatava tarkvara otstarbest ning loojate eelistustest ning kogemustest. Klassikaliselt sisaldab tarkvaraarendus järgmisi tegevusi:
Nende tegevuste tegemise ulatus, järjekord ja täpne sisu olenevad suuresti arendaja poolt kasutatavast tarkvaraprotsessist. Näiteks viiakse nn. kosemudeli kohaselt eelnimetatud sammud läbi üksteise järel. Iteratiivse mudeli kohaselt seevastu koosneb kogu protsess mitmest järjestikusest tsüklist (iteratsioonist), mis kõik sisaldavad analüüsi, disaini, programmeerimist ja testimist, kuid eri tsüklites on rõhk erinevatel osadel. Tarkvara protsessimudeleid täiustatakse pidevalt.
Tarkvaralahendus

Tarkvaralahendus või on arvutiprogramm, millele on juurde pandud vajalikud tööriistad selle kasutamiseks.
Lahendus spetsiifilises, tarkvaraarendajate keeles on suvaline programmijupp, mis on loodud mõne tööülesande lahendusena.
Tarkvaralahendus koosneb tihti järgmistest komponentidest:
Tiago Monteiro

Tiago Vagaroso da Costa Monteiro (sündinud 24. juulil 1976 Portos) on Portugali Vormel 1 sõitja.
Tiago Monteiro debüüt Vormel 1 toimus 2005 Austraalia GP etapil.
Saatan

Saatan (heebrea keeles שָּׂטָן, "sāṭān" 'vastane'; kreeka keeles σατάν, "satan"; araabia keeles شيطانالخَنَّاس, "shaitan" 'eksinu') on ingel või deemon monoteistlikes religioonides. 
Judaistlikus müstika on Saatan Jahve püha viha kehastus. Kabala kohaselt hõlmab jumalik täius ka kurjuse jõude ning seda kajastab õpetus Jumala ühest avaldumisvormist Saatana või Samaeli märgi all. Vana testamendi Hiiobi raamatus on Saatan Jahve laps – ingel tema lähikonnas. Ta esineb inimsoo vastase ja süüdistajana, kes püüab paljastada inimloomuse pahelisust. Vana testamendi kohaselt lõi Jumal maailma täiuslikuna, seega ei saanud ka Saatan loomupäraselt kuri olla – kurjus on hilisema nn langemise tagajärg. Saatana ja tema pooldajate languse põhjuste kohta on eri, peamiselt apokrüüfilistes, evangeeliumites eri selgitusi. Ühtede järgi oli selleks uhkus ja kadedus ning vastuhakk Jumala tahtele, teiste kohaselt on langemine tingitud inglite loomuvastasest ihast inimeste vastu. j
Satanismis peetakse Saatanat inimese tõelise olemuse sümboliks ja religioosses satanismis seostatakse Saatanat paganlike jumalatega, näiteks Šiva või Enkiga. Saatanat peetakse ka deemonite juhiks.
Kristluses on Saatan enamasti kurjust kehastav olend. Saatan on tuntud ka nimedega Kurat, Pimeduse Vürst, Peltsebul, Mefisto ja Lucifer. Demonoloogias ja angeloloogias tehakse neil vahet, liigitades neid ja teisi olendeid kas langenud inglite või deemonite hulka ning täpsustatakse nende kurjuse olemust.
Keskaegse arusaama kohaselt võis kurat võtta ükskõik millise kuju. Siiski oli tunnuseid, mida sageli seostati Saatanaga. Üheks selliseks oli must värv – kuradit kujutati musta värvi või mustanahalisena. Teine iseloomulik värv oli punane, mis ilmselt sümboliseeris verd ja (põrgu)tuld. Välimuses andsid tooni koletislikud, loomalike ja inimlike tunnuste kombinatsioonid. Sageli kujutati Saatanat kas hiiglase või kääbusena. Levinud oli ka kujund kolmepealisest Saatanast. Usuti, et sageli püüab Saatan oma tegelikku kuju varjata ning ilmub eesmärgist sõltuvalt mõne (sageli ahvatleva või austusväärse) inimese või loomana. Loomadest, keda kuradiga seostati, olid kõige tüüpilisemad madu, koer, sokk, nahkhiir ja kaaren. Saatan võis esineda ka elutu objektina, nagu karikas, kivi jne.
Ülo Valk on kirjutanud, et Saatan vastandub kristluses pigem peaingel Miikaelile, märkides samas, et selline vastandumine on keskaegsete kirikutegelaste "kõva töö vili", sest tol ajal levis arusaam Jahvest kui heast ning Saatanast kui halvast poolusest, mis läks aga vastuollu monoteismi põhimõttega. 
Islamis oli Saatan (araabia keeles إبليس või شيطان) peaingel, kuni Allah ta pagendas. Koraanis esineb kurat ka Aadama ja Eeva pattulangemise õhutajana Piibli mao asemel.
Saatan kristlikus tähenduses võib olla kurjust kehastav olevus või ka maailma kurjuse kogusumma. Saatan kurjuse kogusummana on abstraktsioon, mis võtab kokku kõik tegelikkuses eksisteeriva kurja – näiteks suvaline valitud kurjategija on sel juhul osa Saatanast ja Saatan vastandub siis abstraktsele Kristusele.
Autoriteet

Autoriteet on vaimne mõjuvõim ning lugupeetavus, mille inimene või mõni muu elusolend on saavutanud teiste omasuguste üle, kuna ta on pälvinud nende üldise tunnustuse tänu oma oskustele, võimetele, teadmistele, ametikohale. Inimene on teistele autoriteet, kui ta on oma ala spetsialist, oskab oma tööd teistest paremini ja on teistele eeskujuks. Inimene võib olla autoriteet ka tänu oma ametikohale, ilma et tal oleks vastaval alal paremaid oskusi, kuid ta oskab oma autoriteeti tagada autoritaarsete vahenditega, mis mõjutavad teisi inimesi hirmu kaudu. Seda saab nimetada ka isikukultuseks. Autoriteeti teatud ametikohal asuva inimese vastu saab tagada ka vastavate seadustega, mis panevad paika ametikoha õigused ja kohustused teisi inimesi juhtida.
Ladina keeles on "auctoritas" väärikus, mõjuvõim.
Inimeste kohta kasutatakse ka väljendit lugupeetud, mis on eesti keeles laiema tähendusega kui autoriteet.
Autoriteet võib olla ka mõiste või nähtus, mis asetseb paljude inimeste arvates teistest samalaadsetest kõrgemal tasemel ning seeläbi mõjutab ka teisi nähtusi või mõisteid.
Max Weberi käsitlus autoriteedist.
Max Weber on oma töödes käsitlenud poliitilise ametikohaga seotud autoriteeti, kus teatud grupp inimesi omab legitiimset õigust teiste üle valitseda. Ta jagas selle kolmeks tüübiks:
Kehastus

Kehastus on mitmetähenduslik mõiste ja võib üldiselt tähendada 'kehaliseks saamist', 'kehastumist', 'muutumist kellekski' – ja seda nii esinemise puhul, esitades ennast kellegi teisena, kui ka esoteerilises mõttes, uuesti sündinuna või taaskehastusena. 
Millegi kehastus on vastav asi, mis on omandanud kehalise kuju.
Tavakeeles on mõne omaduse kehastus miski või keegi, kelles see omadus väga selgelt esile tõuseb – näiteks kurjuse kehastus on keegi, kes on väga kuri. Nii on võimalik tõlgendada ka enamikku kehastuse tähendusi eri religioonides.
Ümbersündide terminoloogia järgi ei sõltu elusolendi olemasolu otseselt tema kehast, ehkki keha ja vaim on otseseoses ja ilma kehata on elusolend oluliselt nõrgem (viimane käsitlus on omane paljudele religioonidele). Sellisel juhul on kellegi kehastus tema üks ümbersünd – näiteks tiibeti budistide arvates on üks dalai-laama, kes on sündinud palju kordi – vastavaid kordi kutsutakse tema kehastusteks.
Kristlikus religioonis, samuti paljudes paljujumalareligioonides, on kehastused ka teatavate "ruumiväliselt" eksisteerivate olendite "tulemised" või "materialiseerumised".
Platonistliku filosoofia järgi on kõik eksisteerivad asjad teatavate ajatute ideede kehastused.
Leukippos (mütoloogia)

Leukippos oli Messeenia kuningas, Perierese ja Gorgophone poeg. Ta lubas oma tütred Hilaeira ja Phoibe naiseks oma poolvenna Aphareuse poegadele Idasele ja Lynkeusele, kuid tema teise poolvenna Tyndareose pojad Kastor ja Polydeukes röövisid neiud. Peigmeeste kokkupõrkes said Kastor ja Lynkeus surma, Polydeukes loobus maapealsest elust vabatahtlikult ning ka Idas ei tahtnud enam Leukippose tütardega abielluda.
Leukippose tütarde röövimist on maalinud Peter Paul Rubens. Antiikkirjanduses kujutasid seda Theokritos ja Ovidius.
Tyndareos

Tyndareos (kreeka Τυνδάρεως) oli müütiline Sparta kuningas, Oibalose ja Gorgophone poeg. Tal olid vanemad poolvennad Leukippos ja Aphareus (ema oli ühine) ning nooremad vennad Hippokoon ja Ikarios.
Pärast isa surma päris Tyndareos Sparta kuninga tiitli, kuid Hippokoon kukutas ta võimult. Herakles tappis Hippokooni ja tema pojad ning aitas Tyndareose troonile tagasi.
Tyndareos abiellus Ledaga. Zeus võrgutas Leda, tulles tema juurde luigena, ning Leda sünnitas Zeusile poja Polydeukese ja tütre Helena, maailma kõige ilusama naise. Mõne legendi järgi olevat Leda munenud kaks muna, millest olevat koorunud lapsed. Tyndareosega sai Leda poja Kastori ja tütre Klytaimnestra.
Kui saabus aeg tütred mehele panna, tuli kohale kosilasi üle kogu maa, ja nad kõik tõid hulgaliselt kinke. Kosilaste seas olid näiteks Aias, Idomeneus, Menestheus, Odysseus ja Patroklos. Tyndareos hakkas kartma, et paljud neist võivad vihastada, kui nad Helenat endale naiseks ei saa. Odysseus andis talle nõu tingimusel, et Tyndareos aitab Odysseusel kosida oma venna Ikariose tütart Penelopet, ja Tyndareos nõustuski. Odysseus soovitas Tyndareosele võtta kõigilt peigmeestelt pidulik tõotus võidelda Helena tulevase abikaasa poolel, saagu selleks kes tahes, kui tollele peaks keegi abiellumise pärast kallale kippuma. Kõik kosilased lootsid Helenat endale saada ja tõotasid. Siis andis Tyndareos Helena naiseks Mükeene kuningapojale Menelaosele ja Klytaimnestra tolle vennale Agamemnonile. Veider on see, et Menelaos ei tulnud isiklikult kohalegi, vaid teda esindas Agamemnon. Odysseus aga kosiski Penelope.
Kuna Tyndareose pojad Kastor ja Polydeukes ei elanud maa peal kaua, jättis Tyndareos Sparta trooni oma väimehele Menelaosele. "Iliase" III laulus kirjeldatakse, kuidas Helena otsib Trooja sõja 10. aastal oma vendi pilguga kreeklaste leerist ja on imestunud, et ei näe neid.
Kui Trooja prints Paris Helena Troojasse viis, tuletas Menelaos kõigile oma tollast vannet meelde ja kogu Kreeka ühines sõjaks troojalastega. Niimoodi algaski Trooja sõda.
Euripidese "Oresteses" on Tyndareos veel pärast Trooja sõda elus ja tahab oma tütrepoega Orestest surma mõista, kuna see tappis oma ema Klytaimnestra, kuid teistel andmetel suri Tyndareos juba enne Trooja sõda.
Mittetulundusühing

Mittetulundusühing (lühend MTÜ; inglise keeles "nonprofit association") on isikute vabatahtlik ühendus, mille eesmärk või põhitegevus ei tohi olla tulu teenimine. Raha on lubatud kasutada ainult ühingu eesmärkide saavutamiseks ning kasumit ei tohi liikmete vahel jaotada.
Mittetulundusühing on eraõiguslik juriidiline isik. Mittetulundusühingut ei tohi kujundada ümber teist liiki juriidiliseks isikuks.
Mittetulundusühingud on näiteks korteriühistud, eri- või huvialased liidud (nt Eesti Kaupmeeste Liit, Eesti Rattaspordi Liit), spordiklubid, seltsid (nt Eesti Üliõpilaste Selts). Mittetulundusühingute hulka kuulub ka erakond, kuid see täidab demokraatlikus riigis olulist avalik-õigusliku rolli ning sellele kehtivad osaliselt teistsugused põhimõtted kui eraõigusliku mittetulundusühingu suhtes.
Asutamine.
Eestis võivad mittetulundusühingu asutada vähemalt kaks isikut. Asutajad võivad olla nii füüsilised kui ka juriidilised isikud.
Asutamiseks tuleb sõlmida asutamisleping, kus tuleb ära märkida:
Lisaks tuleb asutamisel kinnitada mittetulundusühingu põhikiri, mis peab sisaldama olulisi kokkuleppeid ühingu toimimise ja juhtimise kohta.
Mittetulundusühingu nimi ei tohi olla eksitav mittetulundusühingu eesmärgi suhtes ja see peab sisaldama eestikeelset täiendit, mis viitab, et tegemist on isikute ühendusega. Näiteks võib täiendiks olla "ühing, selts, klubi, liit, erakond, korteriühistu".
Liikmed.
Mittetulundusühingu liige võib olla iga füüsiline või juriidiline isik, kes vastab mittetulundusühingu põhikirja tingimustele.
Ainus erand on erakond, kuhu tohivad kuuluda ainult Eesti kodanikud ning Euroopa Liidu kodanikud, kes elavad püsivalt Eestis.
Juhtimine.
Mittetulundusühingul peab olema kaks organit: üldkoosolek ja juhatus. Juhtimise kord tuleb kehtestada põhikirjaga.
Kõrgeim organ on üldkoosolek, kus võivad osaleda kõik mittetulundusühingu liikmed, kui ei ole ette nähtud teisiti. Juhatus määratakse üldkoosoleku otsusega ning juhatuse eesmärk on ühingut juhtida ja esindada.
Lõpetamine.
Mittetulundusühing lõpetatakse:
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste register.
Mittetulundusühingute ja sihtasutuste registri haldab Tartu Maakohtu registriosakond ning Registrite ja Infosüsteemide Keskus. Register on avalik ning igaühel on võimalus tutvuda ühingu avaliku toimikuga. 2021. aasta seisuga on Eestis kokku 42 122 majanduslikult aktiivset mittetulundusühingut.
Purdosake

Purdosake ehk klast on üksik tera või fragment murenenud kivimist.
Purdosakesed on näiteks liivaterad.
Purdosakesi klassifitseeritakse terasuuruse järgi.
Efusiivne kivim

Efusiivne kivim (inglise "effusive rock") on efusiivse vulkaanipurske tagajärjel vulkaanist väljutatud laava tardumisel tekkinud tardkivim.
Efusiivse kivimi täpne tähendus on kitsam kui purskekivimil või vulkaanilisel kivimil. Kui purskekivimiks on nii vulkaanist väljunud laava kui ka püroklastiline materjal ja vulkaaniline kivim ei pea olema isegi mitte vulkaanist väljunud, siis efusiivne kivim on eranditult mitteplahvatusliku vulkaanipurske saadus. Enamasti on efusiivseks kivimiks basalt.
Termineid "efusiivne kivim", "purskekivim" ja "vulkaaniline kivim" käsitletakse harva korrektselt. Enamasti peetakse neid sünonüümideks.
Sõudmine 1952. aasta suveolümpiamängudel

Sõudmine 1952. aasta suveolümpiamängudel toimus Helsingis Meilahel.
Ühepaat.
18 võistlejat
Paarisaeruline kahepaat.
16 paatkonda
Roolijata kahepaat.
16 paatkonda
Roolijaga kahepaat.
15 paatkonda
Roolijata neljapaat.
17 paatkonda
Roolijaga neljapaat.
17 paatkonda
Võidmine

Vanas Testamendis Jumala poolt võiti või salviti kuningaks ja/või prohvetiks.
Võitu Tanahis.
Õliga võidmisel oli tähtis koht religioossetes tseremooniates, millega seati ametisse preestreid, kuningaid ja prohveteid. Mõningatel juhtudel võiti õliga ka tseremoonias kasutatavaid esemeid. Mõnikord rõhutatakse võidmise tähtsust, mainides seda isikule esitatava nõudena, näiteks: "Ja võitud preester viigu härjavärsi veri kogudusetelki!" (Kolmas Moosese raamat 4:16). 
Uus Leping.
Uus Testament mainib võidmist haigete ravimisel, teenimiseks õnnistamisel, Jeesuse tänamisel ja matusteks valmistumisel. Nii nagu Kristus oli Võitu, nii eeldab ka apostellik suktsessioon preestrite võidmist. Õli kasutatakse mitmes kristlikus sakramendis. Reeglina võitakse iga katoliiklast ja õigeusulist vähemalt kord elus.
Kaagvere

Kaagvere on küla Tartu maakonnas Kastre vallas Emajõe alamjooksul, 14,5 km Tartust.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Mäksa valda.
2000. aasta rahvaloenduse andmeil elas Kaagveres 274 elanikku.
Esmateade Kaagvere mõisa kohta pärineb aastast 1544 (Fyfhusen, hiljem Kawershof). Viimasest tulenebki Kaagvere praegune nimi, mis pärineb 16. sajandist, mil mõisa omanik oli Kawer. Eesti Vabariigi ajal kuulus mõis Tartu linnale. 
1930.–1940. aastail mõisahoones asunud lastekodus töötas kasvatajana kunstnik Agu Peerna (1904–1950). Lastekodu oli Kaagveres ka pärast sõda kuni 1957. aastani (algul teeäärses postijaama majas, pärast mõisahoone taastamist 1956. aastal mõisahoones). Pärast lastekodu sulgemist töötas hoonetes Kaagvere kutsekool nr 1 ja hiljem Kaagvere Erikool. 
Külas asus tütarlaste eriinternaatkool Kaagvere Erikool.
On olemas kauplus, paadisadam ja Kaagvere jalgpallistaadion .
Kaagvere 1. puurauk on Halliku kihistu stratotüübiks.
Nagano

Nagano (jaapani 長野; haldusüksusena 長野市 (Nagano-shi : 'Nagano linn')) on linn Jaapanis, Honshū saarel, Chikuma ja Sai jõe suudmel. Nagano on ka Nagano prefektuuri keskus.
Elanikke oli 383 500 (2005). Pindala on 834 km².
Naganos toimusid 1998. aasta taliolümpiamängud, senistest kõige lõunapoolsemad.
Linnas on 1949. aastal asutatud ülikool.
Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel oli Leedu korvpallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel.
Leedu alustas B-alagrupis, mille võitis ühegi kaotuseta. Veerandfinaalis võideti Hiina meeskonda. Poolfinaalis kaotati Itaalia meeskonnale ning pronksimängus USA-le, seega saavutati kokkuvõttes 4. koht.
Rapla vald (2002)

Rapla vald oli haldusüksus Raplamaal. Valla keskus oli Rapla linn.
Algne Rapla vald moodustati Rapla talurahvaasjade komissari otsusega 3. märtsil 1891. aastal.
11. juulist 2002 oli Rapla linn Rapla valla koosseisus.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas Rapla vallas 9051 inimest. Neist 8667 (95,8%) olid eestlased.
Rapla vallavanem oli Iivi Pere.
2017. aastal ühines Rapla vald uue Rapla vallaga
Asustus.
Rapla vallas on 38 küla, kolm alevikku ja üks linn.
Linn.
Rapla
Alevikud.
Alu - Hagudi - Kuusiku
Külad.
Alu-Metsküla - Aranküla - Hagudi - Iira - Juula - Kalevi - Kelba - Kodila - Kodila-Metsküla - Koigi - Kuku - Kuusiku-Nõmme - Kõrgu - Lipstu - Mahlamäe - Mõisaaseme - Mällu - Nõmme - Oela - Ohulepa - Oola - Palamulla - Purila - Raka - Ridaküla - Röa - Seli - Seli-Nurme - Sikeldi - Sulupere - Tapupere - Tuti - Tõrma - Uusküla - Valtu - Väljataguse - Äherdi - Ülejõe
Apokrüüfid

Apokrüüfid (ka apokriiva, apokriivaraamatud; kreeka keeles "apokryphos" 'salajane') on Piibli kaanonisse mittekuuluvad, kuid tekkeajalt ning sisult Piiblile lähedased judaistlikud ja algkristlikud teosed.
Apokrüüfsed evangeeliumid pole kiriku vaimulike poolt ära peidetud saladokumendid (nagu mõnikord arvatakse), vaid erinevatelt algkristlikelt rühmitustelt pärinevad tekstid, millest mõned (nt "Peetruse evangeelium") on olnud mõnes piirkonnas ja lühemat aega ka ametlikult tunnustatud (kanoonilised).
Katoliiklased kasutasid sõna apokrüüf asemel deuterokanoonilised ehk piiblivälised kirjad. Tänapäeval teoloogid enam ei rõhuta mõiste seotust konfessiooniga.
Protestantliku käsitluse kohaselt on Vana Testamendi apokrüüfideks:
Protestantliku käsitluse kohaselt on Uue Testamendi apokrüüfideks: 
Vana Testamendi apokrüüfid.
Apokrüüfilised/deuterokanoonilised raamatud olid teosed, mis olid lisatud Septuagintasse (kreekakeelne tõlge Heebrea Piiblist, lühendatult LXX) või Vulgata tõlgetes, kuid mis ole arvatud juutide ja protestantide Vana Testamendi kanooniliste raamatute hulka. Kõiki sisalduvaid teoseid on ühe või rohkema kristliku kogukonna poolt peetud erinevatel aegadel ja eri kohtades kanooniliseks, kuid mitte kõigi poolt.
1540. aastad

1540. aastad on ajavahemik 1540. aasta algusest kuni 1549. aasta lõpuni.