tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Slaavi keeled

Slaavi keeled on rühm indoeuroopa keelkonna keeli, mida kõneleb umbes 265 miljonit inimest. 
Slaavi ühiskeel oli olemas umbes 1500 aastat tagasi. Vanimad kirjalikud mälestised on vanaslaavikeelsed ning pärinevad 10. ja 11. sajandist.
Läbi lingvistilise rekonstruktsiooni on leitud, et umbes 100 pKr toimus slaavi keelte jagunemine ida-, lääne- ja lõunaslaavi keelteks. Edasine intensiivsem harunemine algas umbes 500 pKr, mis kattub slaavi kultuurilise ekspansiooniga Euroopas. Samas on geneetiliste andmete analüüsi kaudu leitud, et slaavi keelte põhiliseks levikumehhanismiks oli kultuuriline edasikandumine ja mitte nii väga füüsiline inimeste vahetumine eri piirkondades.
Jaotus.
Slaavi keeled jaotuvad kolmeks alarühmaks:
Kahetiivalised

Kahetiivalised ("Diptera") on väga suur, kõigil mandritel levinud putukarühm. Praegu on teada üle 125 000 liigi, kuid pole kahtlust, et suur hulk liike on seni kirjeldamata. Eestist on leitud üle 2200 liigi kahetiivalisi, kuid tegelikult peaks neid siin elama arvatavasti vähemalt 4500 liiki. 
Teadusharu, mis tegeleb kahetiivaliste uurimisega, nimetatakse dipteroloogiaks.
Süstemaatika.
Varem jagati kahetiivalised kolmeks alamseltsiks: sääselised ("Nematocera"), sirgõmbelised ("Orhorrhapha") ja kaarõmbelised ("Cyclorrapha").
Tänapäeval jagatakse selts kaheks alamseltsiks: 
Sääselisi on Eestist teada üle 800, kärbselisi üle 1300 liigi.
Morfoloogia.
Kehakujult on kahetiivalised mitmekesised. Välimuse järgi saab kahetiivalisi jagada sääskedeks ja kärbesteks, kuid on teada sääski, kes esmapilgul meenutavad pigem kärbest, ja vastupidi. Parasiitsete loomade seas leidub ka selliseid, keda esimese pilgu põhjal ei julgekski kahetiivalisteks pidada.
Suuruse poolest on kahetiivalised väga varieeruvad. Väikseimate vormide kehapikkus on alla 1 mm, suurimate pikkus aga ületab 5 cm.
Kahetiivaliste pea on alati väga liikuv, peene kaelaga rindmiku külge kinnitunud, osal liikidel suur, teistel väga väike. Liitsilmad on suhteliselt suured. Täppsilmad (kaks või kolm) võivad, kuid ei pruugi esineda. 
Tundlaid on kahesuguseid: harjasega 3 lülist koosnevad tundlad esinevad kärbselistel ja pikemad, vähemalt 7-lülilised mitmesuguse kujuga (niitjad, sulgjad jne) tundlad esinevad sääselistel. Tundlate ehituse uurimine ongi kõige kindlam meetod sääskede ja kärbeste eristamiseks. Suised on üsna mitmesugused, kohastunud pistmiseks ja vereimemiseks või lihtsalt vedela toidu vastuvõtuks.
Rindmik on kahetiivalistel suur, rindmikulülid on tugevasti kokku kasvanud. Jalad on enamasti peenikesed, mõnikord väga pikad, ületades isegi looma keha pikkuse. Parasiitsetel vormidel võivad jalad olla jämedad, varustatud võimsate küünistega, mis on kohastunud peremehe külge klammerdumiseks. 
Tiibadest on kahetiivalistel normaalselt arenenud ainult eesmine tiivapaar, tagatiivad on muutunud sumistiteks, mis talitlevad lennu ajal stabilisaatoritena. Tiivad on enamasti paljad, kilejad, võivad olla nii mustriga kui värvitud. Tiivutuid vorme leidub mitmes sugukonnas.
Tagakeha koosneb sääselistel 7 või 8 lülist ja alamatel kärbselistel ning kõrgematel kärbselistel 4 lülist. Põhiliselt on olemas kaks ehitusplaani: pikk ja sale tagakeha (sääsed) ning jässakas tagakeha (kärbsed). Tagakeha võib olla paljas või kaetud mitmesuguste karvade või harjastega, kuid kunagi ei ole sabaniiti ega urujätkeid.
Parteide loend riigiti

Parteide loend riikide kaupa toob maailmas eksisteerivaid kui ka eksisteerimise lakanud parteide nimistu sorteerituna riikide järgi tähestikulises järjekorras.
Metafüüsika 1

"Metafüüsika" 1. raamat ehk "Metafüüsika" raamat Α on Aristotelese teose "Metafüüsika" esimene raamat. 
Raamat käsitleb tarkuse olemust ning vaatleb Aristotelesele eelnevat filosoofiat selle alusel, mis laadi põhjusi üks või teine filosoof otsis.
Jeremy Bentham

Jeremy Bentham (15. veebruar 1748 – 6. juuni 1832) oli inglise õigusteadlane ja filosoof, kes kasutas terminit kasulikkus ("utility") kui kõikjal toimivat põhimõtet. Benthami peetakse utilitarismi rajajaks.
Bentham sündis Londonis jõukas perekonnas ning tema vanemad arvasid, et ta on imelaps, kui leidsid põngerja istumas isa kirjutuslaual ning lugemas Inglismaa ajalooraamatut. Väike Jeremy alustas ladina keele õpinguid juba kolmeaastaselt.
1760. aastal läks ta õppima Oxfordi ning sai seal 1763. aastal bakalaureusekraadi ja 1766. aastal magistrikraadi õigusteaduses.
Õige pea pettus lootustandev advokaat Inglise keerukas õigussüsteemis ja hakkas kehtivat seadustikku avalikult kritiseerima.
Bentham ja utilitarism.
Jeremy Benthami õpetus oli kummaline, mis algas nagu vanade kreeklaste filosoofilised heietused ja sai omamoodi lõpu. Bentham ise väidab, et ta jätkab oma arutlustes joont, mille alguses on vanakreeka filosoof Epikuros (341–270 e.m.a).
Bentham väitis, et maailmas tuleb inimestel tunda valu ja mõnu, valu on nende jaoks paha (v.a masohhistid) ja mõnu hea. Kui indiviidide valikud mõjutavad üksteist, siis valivad indiviidid koguheaolu maksimeeriva alternatiivi. Utilitaristide deviis oli "Suurim heaolu suurimale arvule inimestele". Bentham väitis, et kõik inimesed arvestavad ühtemoodi õnne määratlust. Kuna see lause tundus liiga segane, otsustas Bentham seda ka matemaatiliselt näidata. Iga konkreetne kogemus oli mõõdetav nelja teguriga: 
Et matemaatiliselt veel täpsemaks minna, lisas Bentham hiljem veel kolm tegurit: 
Mitme teguviisi vahel valiku tegemiseks tuleb kõigepealt mõelda, milliseid naudinguid ja kannatusi toob kaasa esimene teguviis, siis – milliseid teine jne. Seejärel tuleb neid tagajärgi võrrelda. Naudingute võrdlemisel tuleb Benthami arvates arvestada järgmisi omadusi:
Bentham moodustas Filosoofiliste radikaalide klubi, kuhu kuulusid ka mõned nimekad Parlamendiliikmed ja kunstitegelased. Radikaalid võitlesid kõnevabaduse ja demokraatia eest. Peagi ühines Benthami radikaalidega ka John Stuart Mill. Radikaalidest kasvas hiljem välja Utilitaristide ühing, kelle põhilisteks oponentideks olid romantikud, utopistid ja sotsialistid, kes asusid Milli arvates liiga kõrgel pilvedes.
"Mingit rumalat seadust muuta sooviv filosoof ei jutlusta mässust selle seaduse vastu. Hoopis teine on anarhisti iseloom. Anarhist eitab seaduse olemasolu ennast, ei tunnista seaduse õigust meid käskida, kutsub inimesi üles mitte tunnistama kohustuslikku allumist seadusele ja kutsub seaduse täitmise vastu mässama."
– Jeremy Bentham, 1816
Latorpi lade

Latorpi lade on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus.
Latorpi lade oli Alam-Ordoviitsiumi lade, mis on asendatud kahe uue lademega, milleks on Hunnebergi ja Billingeni lademed. Latorpi lademe stratotüüp, nagu ka teda asendavate lademete stratotüübid, asus Rootsis Närkes, selleks oli Stora Brotteti kivimurd Latorpis. Lademe silmatorkavaks kivimiks on roheline glaukoniitliivakivi, mis paljandub ka Põhja-Eesti paekaldas.
Praegusel ajal vastab lademele umbkaudu Latorpi ülemlade, kus lisaks Hunnebergi ja Billingeni lademetele eristatakse veel Leetse kihistut, Kagu-Eestis ka Zebre kihistut ja selle Kalvene, Zante ning Zirni kihistikke.
Jõhvi lade

Jõhvi lade on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt 1858. aastal.
Jõhvi lade oli Ülem-Ordoviitsiumi lade (vana klassifikatsiooni järgi Kesk-Ordoviitsiumi lade), mis koos endise Idavere lademega on liidetud uueks lademeks, mille nimi on Haljala lade. Sestpeale loetakse Jõhvi ladet Haljala lademe Jõhvi alamlademeks. Lade on saanud nime Jõhvi linna järgi.
Litostratigraafiliselt vastas sellele Jõhvi kihistu, mida peetakse Kahula kihistu osaks. Kihistus eristatakse omakorda Aluvere, Madise ja Pagari kihistikke.
Jõhvi alamlademe stratotüüp paikneb Tartu–Jõhvi maantee ääres, Jõhvist 2 kilomeetrit lõuna pool asuvas Kämbemäe paemurrus, kus 3,9 meetri ulatuses paljandub endine Jõhvi lade, kaasa arvatud selle alumine piir. Alamlademe laiendatud stratotüübiks on Pagari puurauk.
Idavere lade

Idavere lade on vananenud kronostratigraafilise üksuse nimetus. Seda hakkas esimesena eristama Friedrich Schmidt aastal 1881. Lademes eristati Ojamaa ja Shundorovo alamlademeid. Lade on saanud nime Idavere küla järgi.
Idavere lade oli Ülem-Ordoviitsiumi lade (vana klassifikatsiooni järgi Kesk-Ordoviitsiumi lade), mis koos endise Jõhvi lademega on liidetud uueks lademeks, mille nimi on Haljala lade. Sellest ajast peale loetakse Idavere ladet Haljala lademe Idavere alamlademeks. Varem eristati lademes Shundorovo ja Ojamaa alamlademeid.
Litostratigraafiliselt vastavad sellele Tatruse kihistu, milles eristatakse veel Kisuvere ja Põdruse kihistikke, samuti ka Vasavere kihistu.
Idavere lademe stratotüüp oli väike paemurd (Idavere paemurd) Idavere külas Haljala lähedal, kus paljandusid lademe alumised kihid. Paemurd oli juba 19. sajandi lõpul kinnikasvanud ja selle täpne asukohtki ei ole teada. Alamlademe laiendatud stratotüübiks on Tatruse 612 puurauk.
Alamlademe alumised kihid koosnevad väga kõvast lubjakivist, ülemises osas esineb ka merglit ja bentoniiti.
Idavere alamlademe kivimite moodustumise ajal tekkis ka Kärdla meteoriidikraater, millega seoses tekkis kraatri ümbruskonnas suurel alal erinevaid bretšasid.
Diofantiline võrrand

Diofantiline võrrand ehk Diophantose võrrand on mitme tundmatuga (ehk määramata) täisarvuliste kordajatega algebraline võrrand, millele otsitakse täisarvulisi lahendeid.
Lineaarsete ja teist järku diofantiliste võrrandite teooria on põhjalikult välja töötatud. Kõrgemat järku diofantiliste võrrandite lahendamiseks teooria puudub, teada on vaid erivõtteid üksikute võrrandite lahendamiseks.
Diofantiline võrrandisüsteem on süsteem, kus tundmatute arv on võrrandite arvust suurem ja otsitakse täisarvulisi lahendeid.
Korrutamisreegel

Korrutamisreegel on üks kombinatoorika kahest põhipostulaadist, mis ütleb, et kui ühte objekti saab valida "m"-il erineval viisil ja teist objekti saab valida "n"-il esimesest valikust sõltumatul viisil, siis nii esimese kui teise objekti valimiseks on täpselt "mn" erinevat võimalust.
Näiteks kui valida üks liige hulgast {A, B, C} ja üks liige hulgast {X, Y}, siis on võimalikud variandid selleks {AX, AY, BX, BY, CX, CY}. Esimese hulga liikmete arv (3) tuleb korrutada teise rühma liikmete arvuga (2), tulemuseks on erinevate võimaluste arv (6).
Reegel on tõlgendatav lõplike hulkade otsekorrutise võimsuse leidmise eeskirjana. Korrutamisreegli üldistus objektide suvalise lõpliku hulga juhule on sõnastatav järgnevalt:
Suvaliste lõplike hulkade formula_1 korral avaldub nende otsekorrutise elementide arv korrutisena
formula_2
Kommutatiivsus

Kommutatiivsus ehk vahetuvus ehk vahetatavus on binaarse tehte, sealhulgas binaarse algebralise tehte omadus: hulgal "S" defineeritud tehe * on kommutatiivne, kui iga x ja y korral hulgast "S" kehtib: x * y = y * x. Teiste sõnadega, operandide järjekord ei mõjuta tehte tulemit. 
Näiteid elementaarmatemaatikast.
Näiteks elementaarmatemaatikast tuntud arvude (naturaalarvude, täisarvude, reaalarvude, kompleksarvude) liitmine ja korrutamine on kommutatiivsed tehted. Teiste sõnadega, summa ei sõltu liidetavate järjekorrast ja korrutis ei sõltu tegurite järjekorrast (näiteks 2 + 3 =3 + 2 = 5 ja 2 • 3 = 3 • 2 = 6).
Seevastu näiteks täisarvude lahutamine ei ole kommutatiivne (näiteks 5 – 3 = 2, aga 3 – 5 = –2).
The Stranglers

The Stranglers on inglise punkbänd. 
The Stranglers registreeriti Ühendkuningriigi äriregistris 1974. aastal. Algkoosseisu kuulusid Hugh Cornwell (kitarr, laul), Jean-Jacques Burnell (basskitarr, laul), Dave Greenfield (klahvpillid) ja Jet Black (löökpillid, laul). Viimane oli ka ansambli bussijuht, kuna tal oli tehnika transpordiks sobiv mikrobuss, mis on tuntud nime all "Ice Cream Van". Koosseisust on lahkunud ainult Hugh (1990), kes teeb edukalt soolokarjääri.
Kaks aastat esineti peamiselt kahtlase kuulsusega pubides ja salvestati demolinte, mis ei pälvinud plaadifirmade tähelepanu. Ukse maailma avas esinemine 1976. aastal Patti Smithi (tuntud oma tolerantsuse poolest uute nägude suhtes) soojendusbändina tema kontserditurneel. Kohe järgnes plaadileping ja esimene singel "(Get A) Grip (On Yourself)", mis jõudis Ühendkuningriigi edetabelis 4. kohale. Kuna vindumisaega oli olnud kaua ja materjali kogunenud piisavalt, salvestati esimese stuudiosessiooni jooksul koguni kaks albumit, "Rattus Norvegicus" ja "No More Heroes", mis ilmusid väikeste vahedega 1977. aastal. Kahe plaadi vahel tuli välja ka singel "Peaches", mille Ühendkuningriigi raadiojaamad panid nende arust haige tagamõtte pärast boikoti alla. Lugu pääses eetrisse pärast nn raadiomontaaživersiooni tegemist, kus sõna "clitoris" oli asendatud sõnaga "bikini". Tõsise põntsu plaadifirmade silmis pani ansambli renomeele esinemine Nice'i ülikoolis, misjärel loomastunud üliõpilased üritasid ülikooli hooneid maha põletada. Mõni aeg tuli pundi liikmetel kanda karistust Prantsusmaa vanglas ja edaspidi keelati neil selles riigis esineda. Ka Rootsis ründasid neid ühe kontserdi ajal kohalikud autohullud "raggared", saagides mootorsaagidega katki bändi instrumendid, mispeale bändi tuurimeeskond viskas neid Molotovi kokteilidega. Bänd eskorditi Rootsist välja, ning kui nad tahtsid hiljem tagasi tulla, ei lasknud Rootsi võimud neid riiki, kuna polnud valmis võtma vastutust nende turvalisuse eest.
Suurpea

Suurpea on küla Harju maakonnas Kuusalu vallas Pärispea poolsaare läänerannikul Hara lahe ääres, Pärispea külast lõunas.
Elanike arv:
Külavanem on Tiina Perminov.
Küla läbivad bussiliinid 151, 153, 152 ja 155.
Eno Raud

Eno Raud (15. veebruar 1928 Tartu – 9. juuli 1996 Haapsalu) oli eesti kirjanik.
Haridus.
Õppis Kivimäe Algkoolis.
Looming.
Kirjandusse tuli ta 1930. aastate lõpul ajakirjas Laste Rõõm varjunime Eno Sammalhabe all. Eno Raud lõpetas Tartu Ülikooli eesti keele erialal 1952. aastal. Aastatel 1952–1956 töötas Eesti Riiklikus Kirjastuses.
Aastal 1974 kanti Eno Raud Rahvusvahelise Noorsookirjanduse Nõukogu (IBBY) aunimekirja.
Kogumikud.
Eno Raud on kirjutanud nuku- ja lastenäidendeid ning multifilmide käsikirju. Tema loomingule on omane romantika ja seikluslikkus, luules sõnamängulisus, naljameelne sõnakoomika. 
Eno Raua teoseid on palju tõlgitud ning ka ta ise on tõlkinud eesti keelde mitmeid teoseid.
Isiklikku.
Eno Raud oli Mart Raua ja Lea Raua poeg. 
Ta oli abielus Aino Pervikuga. Nende lapsed on Rein Raud, Piret Raud ja Mihkel Raud.
GUAM

GUAM (venekeelse lühendina "ГУАМ") on rahvusvaheline organisatsioon, millesse kuuluvad Gruusia, Ukraina, Aserbaidžaan ja Moldova (nad kõik on SRÜ liikmesriigid). 2005. aastani kuulus organisatsiooni ka Usbekistan.
GUAM loodi 10. oktoobril 1997. aastal Euroopa Nõukogu tippkohtumisel Strasbourg'is toimunud Gruusia, Ukraina, Aserbaidžaani ja Moldova presidentide kohtumisel poliitilis-konsultatiivse foorumina, mis kandis nime GUAM. Selle foorumi loomist peeti seotuks Venemaa ja Valgevene vahel mõni kuu varem liitriigi moodustamisele suunatud lepingu allkirjastamisega. 
24. aprillil 1999 liitus NATO tippkohtumisel Washingtonis GUAM-iga Usbekistan. Samal ajal, kui Venemaa ja NATO suhted olid NATO-poolse Serbia pommitamise tõttu madalseisus, teatas GUUAM-i viisik oma maksimaalsest koostööst NATO-ga.
GUUAM-i rahvusvaheliseks organisatsiooniks muutmisest teatati ÜRO Peaassamblee ajal 2000. aastal New Yorgis.
2001. aastal kinnitati organisatsiooni struktuur. GUUAM-i kõrgeimaks organiks on riigipeade iga-aastane kohtumine, täitevorganiks välisministritest koosnev nõukogu ning tööorganiks rahvuslike koordinaatorite komitee. GUUAM-i alusdokumendina võeti vastu nn Jalta harta.
GUAM-i riigid moodustavad omalaadse vastukaalu Venemaa domineerimisele SRÜ-s.
Mais 2005 teatas Usbekistan oma soovist GUUAM-ist lahkuda, misjärel GUUAM muutus taas GUAM-iks.
Makjavellism

Makjavellism on halvustav nimetus poliitikale, mis on riuklik, kõlblusetu, kokkuleppeline ja eelkõige manipuleeriv.
Kõrvuti tavakasutusega (salakaval, vahendeid mittevaliv poliitika) on sõnal "makjavellism" ka teisi, kitsamaid tähendusi. Näiteks psühholoogid tähistavad sellega "amoraalset, salakavalat suhtumist kaasinimestesse, millega kaasneb küüniline arvamus nende iseloomust ja tegusid juhtivatest motiividest" või siis "1) usku, et inimesi saab juhtida meelituste, ähvarduste ja tüssamiste abil; 2) püüdu sellist juhtimist ellu rakendada"
Ühend

Hulkade "A" ja "B" ühendiks ehk summaks nimetatakse matemaatikas hulka "A" ∪ "B", mille elementideks on parajasti kõik hulga "A" ja kõik hulga "B" elemendid.
Liitmisreegel

Liitmisreegel ehk liitmislause on üks kombinatoorika kahest põhipostulaadist (teine on korrutamisreegel):
kui ühte objekti saab valida "m" erineval viisil ja teist objekti saab valida "n" erineval viisil, kusjuures esimese ja teise objekti valikud on teineteist välistavad, siis kas esimese või teise objekti valimiseks leidub täpselt "m" + "n" erinevat võimalust.
Mersenne'i arvud

Mersenne'i arvud on naturaalarvud kujul 2"n"–1, kus "n" on naturaalarv. Näiteks kuuluvad nende hulka arvud 1, 3, 7, 15, 31, 127 ja 255. 
Mersenne'i arvud said nime Prantsuse munga Marin Mersenne'i järgi, kes uuris, millised sellistest arvudest on algarvud. 2013. aasta jaanuari seisuga oli teada 48 Mersenne'i algarvu. Ei ole teada, kas Mersenne'i arvude hulgas leidub lõpmata palju algarve. 
Selleks, et Mersenne'i arv oleks algarv, on tarvilik (aga mitte piisav), et astendaja "n" oleks algarv.
Mersenne'i arvude leidmise programmi abil kontrollitakse arvuteid, nii leiti ka Inteli Pentiumi viga.
‘Āţif Şidqī

‘Āţif Şidqī (29. august 1930 – 25. veebruar 2005) oli Egiptuse poliitik, peaminister aastatel 1986–1996. 
Ta vahetas 10. novembril 1986 sellel ametipostil välja ‘Alī Luţfī. 
‘Āţif Şidqī elas üle novembris 1993 Kairos tehtud atentaadi, mille sooritas islamistlik grupp. 
Ta astus koos oma kabinetiga ametist tagasi 2. jaanuaril 1996 ja asendati mõne päeva pärast Kamāl al-Janzūrīga.
Jõuluülestõus

Jõuluülestõus oli tšernogoorlaste 7. jaanuaril 1919 alanud ülestõus Serbia okupatsiooni vastu.
Jaanuaris 1916 okupeerisid Tšernogooria Austria-Ungari väed, pärast maailmasõja lõppu Serbia väed. Serbia süüdistas kuningas Nikola I Petrovići vaenlasega separaatrahu sõlmimises ning laskis kokku kutsuda Suure Rahvuskogu. Rahvuskogu oli Serbia politsei poolt kontrollitud, ta oli vastuolus ikka veel kehtiva Tšernogooria põhiseadusega. Rahvuskogu tõukas Nikola I troonilt ja keelas tal riiki naasta. 29. novembril 1918 kuulutati välja Tšernogooria liitumine Serbiaga. Tšernogooria sümbolid keelustati, sealhulgas rahvusliku mütsi kandmine. Isegi Tšernogooria nimi keelustati: tema ametlikuks nimeks sai Zeta piirkond.
7. jaanuaril, mis Juliuse kalendri järgi oli jõulupüha, algas ülestõus. Suurriikide nõudmisel käskis Itaaliasse põgenenud Nikola juba jaanuaris vastupanu lõpetada ja relvad maha panna. Vastutasuks lubasid suurriigid Nikolale taastada Tšernogooria riik diplomaatiliste vahenditega, kuid seda lubadust nad ei täitnud.
1920 keelustati Tšernogooria Autokefaalne Õigeusu Kirik mittekanoonilisel ja ebaseaduslikul viisil ja selle varad anti üle Serbia Õigeusu Kirikule.
Ülestõusnud ei suutnud võimu riigis enda kätte võtta ja see jäi pikaks ajaks vinduma. Alles 1922. aastal alanud sõjaliste operatsioonidega taastas Jugoslaavia Kuningriik kontrolli kogu Tšernogooria üle. Mägipiirkondades jätkus vastupanu 1926. aastani.
Tšernogoorlaste kaotused ei olnud väga suured: umbes 3000 hukkunut ja 3000 haavatut, näiteks 1915 Austria vastu võidetud Mojkovaći lahingus kaotas Tšernogooria hukkunutena umbes 6000 ja 1913 Türgi vastu võidetud Shkodëri lahingus ligikaudu 10 000 meest.
Jõuluülestõus on Jugoslaavia ajaloo üks kõige paremini hoitud saladusi. Ametlikult seda eitati. Enne 1990. aastaid polnud võimalik Jõuluülestõusu käsitlevaid originaaldokumente avaldada. See oleks näidanud, et Tšernogooria ei liitunud Serbiaga vabatahtlikult, vaid et riik annekteeriti.
Zurab Nogaideli valitsus

Zurab Nogaideli valitsus oli Gruusia valitsus 2005. aasta 17. veebruarist kuni 2007. aasta 16. novembrini.
16. novembril 2007 astus peaminister Nogaideli tervislikel põhjustel tagasi. Kuni järgmise peaministri (Lado Gurgenidze) ametisseasumiseni 22. novembril oli peaministri kohusetäitja Giorgi Baramidze.
Zurab Nogaideli

Zurab Nogaideli (gruusia ზურაბ ნოღაიდელი; sündis 22. oktoobril 1964 Khobulethis Gruusias) on Gruusia poliitik, Gruusia peaminister 17. veebruarist 2005 kuni 16. novembrini 2007.
Päritolult adžaar.
Lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli füüsikateaduskonna pooljuhtide optika erialal. Töötas aastatel 1988–1992(?) Gruusia Teaduste Akadeemia Geograafia Instituudi vanemlaborandina Bathumis ja 1989–1990 Eesti Teaduste Akadeemia Geoloogia Instituudis stažöörina.
Aastatel 1990–1991 töötas Bathumi arheoloogiainstituudis, kus tegeles arheoloogiliste leidude spektraalanalüüsiga ja sai laborijuhatajaks.
Poliitikaga hakkas ta tegelema 1980. aastate lõpus. 1988. aastal asutas koos hea sõbra Zurab Žvaniaga Gruusia Rohelise Partei. 1992. aastal asus partei täitevdirektori ametisse ja valiti Ülemnõukogu liikmeks. Juhtis Ülemnõukogu keskkonna ja loodusressursside komisjoni.
1995. aastal valiti Gruusia parlamendi liikmeks. Juhtis maksude ja lõivude komisjoni ning parlamendi esimehe Zurab Žvanie sekretariaati. Ühtlasi pidas aastatel 1995–1996 Gruusia Kodanike Liidu (Eduard Ševardnadze partei) välissekretäri ametit. 1996. aastal valiti Adžaaria Autonoomse Vabariigi ülemnõukogusse.
1999. aastal valiti Gruusia parlamenti Gruusia Kodanike Liidu nimekirjas ja liitus samanimelise fraktsiooniga. Juhtis maksude ja tulude komisjoni.
Aastatel 2001–2002 ning 2003–2005 oli Nogaideli Gruusia rahandusminister. 2002. aastal vabastati sellest ametist kas Riikliku Julgeolekunõukogu otsusega või teistel andmetel omal soovil, seoses lahkarvamustega valitsuse poliitika suhtes. Aastatel 2002–2003 töötas juhtivkonsultandina Ühendriikide ettevõttes PI Consulting Group, mis tegeles Gruusia energeetikaobjektide erastamisega.
2003. aastal osales Roosirevolutsioonis ning määrati Ševardnadze tagasiastumise järel presidendi kohusetäitjaks saanud Nino Burdžanadze volinikuks finantsküsimustes, 27. novembril aga taas rahandusministriks.
Nimetati peaministriks 2005. aastal pärast seda, kui senine peaminister Zurab Žvania segastel asjaoludel suri. Nogaidelit nähti tehnokraadina, kes võitleb agarasti korruptsiooniga.
Nogaideli astus valitsusjuhi kohalt tagasi pärast president Mihheil Saakašvili vastaste tänavarahutusi 2007. aasta sügisel, viidates tervislikele põhjustele. 2007. aasta kevadel oli talle Ameerikas tehtud südameoperatsioon.
Pärast 2008. aasta augustisõda kritiseeris Nogaideli teravalt Saakašvilit sõtta astumise pärast, nimetades seda kuriteoks, leidis, et Venemaaga tuleks suhted viivitamatult taastada ning lubas asutada uue opositsioonijõu. Detsembris asutas Nogaideli ühenduse Liikumine Õiglase Gruusia Eest, millest hiljem kujunes partei. Muuhulgas on opositsiooni läinud Nogaideli avaldanud arvamust, et Gruusia tuleb muuta parlamentaarseks vabariigiks.
9. veebruaril 2010 kirjutas Nogaideli alla koostöölepingule Venemaa võimuparteiga Ühtne Venemaa. Selle sammuga langes ta nii Gruusia võimude kui mitme suurema opositsioonijõu terava kriitika alla. Märtsis lasi telekanal Imedi eetrisse paanikat külvanud libareportaaži Venemaa rünnakust Gruusiale, kujutades Nogaidelit ja Nino Burdžanadzet kollaborantidena.
Isiklikku.
Abielus, kaks last.
Uusromantism (levimuusika)

Uusromantism levimuusikas on 1980. aastatel pungile järgnenud romantilisem suund. Uusromantikute süntpopil põhinevat stiili on nimetatud ka "futu"'ks ja "new wave"'iks.
Uusromantism

Uusromantism ehk neoromantism on kunstivool ja ideoloogia, mis taaselustab ja arendab romantismi põhimõtteid, eitab naturalismi ja realismi. Uusromantism rõhutab subjektiivset maailmanägemist ja tundeelu primaarsust, peab ideaale, soove, võimalusi jms olemasolevast tähtsamaks, seisab vastu valgustusajastu ühekülgsele ratsionalismile ja isiksust tasalülitava kapitalismi argisusele, protestib inimest piiravate reeglite vastu. Osa uusromantikuist pöördus vastumeelsest olevikust keskaja, religiooni ja eksootiliste maade poole.
Muusikas nimetatakse uusromantismiks hilisromantismi ja uusklassitsismi kõrval kujunenud romantilist suunda 20. sajandi algupoolel.
Eesti kirjanduses mõjutas uusromantism eelkõige Noor-Eesti ja Siuru loomingut.
Otsene tegevus

Otsene tegevus tuntud ingliskeelse nimetuse järgi kui Direct Action on tegevus, mida ei määra ükski võim, ükski riik, mida tehakse mitte teatava kohustuse täitmiseks, mitte õiguse saamiseks teatud saadustele, vaid vabatahtlik tegevus, tegevus väljaspool normi, tegevus, mida tehakse tasule lootmata. Kuna otsese tegevuse esemeline tulemus ja ühiskondlikud tagajärjed on ühtlasi isiksuse rikkuseks ja eneseteostuse vahendiks, esineb otsene tegevus ise ka kõrgeima hüvitusena.
ABC (ansambel)

ABC on inglise uusromantiline ansambel. Bändi populaarsemad lood on jäänud 1980. aastatesse. 
Ansambli rajasid 1980 Sheffieldis Martin Fry, Mark White ja Stephen Singleton. Bänd läks laiali 1990. aastal, kuid alates 1997. aastast kasutab Martin Fry bändi nime taas.
Ansambli eelkäija oli post-punk-ansambel Vice Versa. ABC sai mõjutusi punkmuusikast ja 1970. aastate toretsevat popmuusikast.
Ansambel paistis silma jaheda ülesastumisega. ABC katsetas eri stiile New Wave'i aja poliitpopist disco funki, electro ja house'ini. Iseloomulikud olid rikkalikult orkestreeritud süntesaatorikõlad ja Martin Fry kirglik croonerlik laul. 
Debüütalbumi "The Lexicon of Love" produtsent oli Trevor Horn. Selle singlid "The Look of Love" ja "Poison Arrow" jõudsid Briti singlite edetabeli etteotsa ning USA-s 24. kohale. See jäi nende menukaimaks albumiks. 
Hiljem olid menukad singlid "Be Near Me" albumilt "How To Be A...Zillionaire!" (1985) ning "When Smokey Sings" (soulilaul albumilt "Alphabet City").
Elfikelder

Elfikelder on pseudonüümseid netikommentaatoreid ühendav 2001. aastal loodud internetiportaal. Sellel on avalik osa ja eraldi suletud osa liikmetele, 2005. aastal oli portaalil sadakond liiget ja seda tutvustati kui "mängulist internetikeskkonda Eestis, mis töötab ühiskondlikel alustel".
Nimi "Elfikelder" viitab kommentaariumi seosele Delfi portaaliga, olles selle "keldriks", so paiknedes selle vundamendis, ning seosele elfide aruka haldjarassiga nii nagu tuntud Tolkieni teostest. Elfi on kujutatud ka portaali logol, mis samal ajal tsiteerib kirja "Delfi". Elfikeldri liikmetest moodustati segakoor, mis kandis nime Kellerkoor.
Põhimõtted.
Elfikelder loodi Delfi ja Mega portaalides ("megadelfis") kommenteerinuid ühendava eliitkommentaariumina, mis toimib klubiliste printsiipide alusel ja selle liikmeks saab kutse alusel. Tegemist on kommentaatorite endi n-ö "puhta" kommentaariumiga, kus pearõhk pole mitte artiklite avaldamisel vms, vaid just kommenteerimisel, sj kõikvõimalike internetiväljaannete kommenteerimisel. Tavalisest internetifoorumist erineb Elfikelder eelkõige oma suunitluse ja tehnilise lahenduse poolest, mis kasutab ära kõikvõimalikke virtuaalse identiteedi võimalusi. Elfikelder oli avamise ajal 2001. aasta varakevadel oletatavasti üks ainulaadseid maailmas (nt 4chan avati alles 2003. aastal) ning on märgiks Eesti kommenteerimiskultuuri tasemest, Elfikeldri loomise üks eesmärke oli vaba ja sõltumatu kommenteerimisruumi ning kommentaaride säilimise tagamine kommentaatoritele, lisaks eksperimenteeriti tehniliste lahendustega kommentaaride automaatseks ristpostitamiseks eri internetiportaalidesse.
Elfikelder esitab silmapaistvatele kommentaatoritele kutseid klubisse. Elfikeldri üheks printsiibiks on reaalse ja virtuaalse identiteedi eraldamine, liikmeteks on pigem virtuaalsed isikud kui reaalsed füüsilised isikud, keda nimetatakse "peremeesloomadeks". Taunitakse virtuaalse isiku identiteedi seostamist reaalse isikuga ilma virtuaalse isiku loata. Enamikule Elfikeldri liikmetele ehk elfidele on või on olnud kommenteerimine sõltuvuseks ja nad on pidanud oma kommenteerimist piirama.
Kellerkoor

Kellerkoor oli Eestis tegutsev ühiskondlik segakoor. Koor sai alguse internetikeskkonnast Elfikelder, kuid liikmeskond ei piirdunud vaid sealsete liikmetega. Kellerkoor laulis paljude rahvaste laule, enamasti originaalkeeltes.
Koor on selle nime all esinemise lõpetanud, kuna reorganiseeriti ansambliks Catena.
Gorgod

Gorgod olid vanakreeka mütoloogias koletised, Phorkyse ja Keto tütred Euryale, Sthenno ja Medusa. Kaks esimest neist olid surematud, ainult Medusa oli surelik. Nad elasid Okeanose taga kaugel läänes.
Gorgode tunnusteks peeti lõustaks virildunud näojooni, madusid juuste asemel ja õudset möirgamist. Igaüks, kes neid vaatas, muutus otsekohe kiviks. Kunstnikud kujutasid neid sageli, keel suust väljas.
Perseus lubas Polydektesele tuua Medusa pea. Jumalate abiga ta seda suutiski. Hermes andis talle erilise mõõga, millega oli võimalik Medusa nahka läbi raiuda, Athena kilbi, mis peegeldas nagu peegel. Hüperborealased andsid Perseusele tiivulised sandaalid nagu Hermesel, koti, mis iga asja jaoks paraja suurusega oli, ja nähtamatuks tegeva mütsi, et gorgod ei näeks Perseust taga ajada. Gorgode peegelpildi vaatamine kiviks ei muutnud; niisiis jälgis Perseus gorgosid kilbi kaudu. Athena näitas, milline kolmest gorgost on Medusa, ja juhtis Perseuse kätt löögi ajal. Tasuks võttis Athena hiljem Medusa pea ja kilbi tagasi ja kinnitas Medusa pea amuletiks oma aigisele.
Medusa peata kehast kargas välja Pegasos.
Perseuse ainus tütar kandis nime Gorgophone ehk 'gorgohäälne'.
Odysseus kohtas Medusat oma reisil allmaailma: nagu teised surelikud, läks Medusagi pärast surma manalasse. Allmaailmas ei muutnud Medusa nägemine kedagi kiviks.
Gorgod kunstis.
Gorgosid, eriti Medusat kujutati juba antiikajal reljeefidel ja seinamaalidel, sealhulgas Pompejis. Neid kujutati ustel, seintel, müntidel, kilpidel, rinnaplaatidel ja hauakividel ohutistena, kaitseks kurja vastu ja vaenlaste hirmutamiseks. Gorgo pea kujutist nimetatakse gorgoneioniks.
Maalil on gorgot kujutanud Michelangelo da Caravaggio ja Arnold Böcklin, skulptuuris Pheidias, Antonio Canova, Benvenuto Cellini ja Salvador Dalí. Kahe viimase skulptuurid Perseusest Medusa peaga on püstitatud vastavalt Firenzes ja Marbellas.
Mari keel

Mari keel (niidumari "марий йылме"; mäemari "мары йӹлмӹ") on maride kõneldav soome-ugri keelte hulka kuuluv volga-soome keel.
2002. aastal oli kõnelejaid 488 000.
Mari keeles on neli suuremat murret: mäemari (Volgast lõunas), loodemari (Kirovi oblastis ja Nižni Novgorodi oblastis), niidumari (Volgast põhjas ja läänes; mari keele kõnelejate enamus) ja idamurre. Kirjakeeli on kaks – mäemari ja niidumari. Mõlemad kirjakeeled on Marimaal ametikeelteks.
Mari keele kujunemisala arvatakse asuvat tänasest Marimaast lääne pool.
Esimesed kirjakeele mälestised 18. sajandist. Mõlemad mari kirjakeeled kasutavad praegu kohandatud kirillitsat. Niidumari tähestikus on lisaks vene tähestiku tähtedele tähed Ҥ, Ӧ ja Ӱ. Mäemari tähestikus on Ӓ, Ӧ, Ӱ ja Ӹ.
Grammatika.
Küsisõnad.
Niidumari küsisõnad: мо "mis", кӧ "kes", кузе "kuidas", мочол(о), мыняр(е) "kui palju", кушто "kus", кушко "kuhu", кунам "millal", могай "milline", молан "miks".
Mäemari küsisõnad: ма "mis", кӱ "kes", кыце "kuidas", маняр "kui palju", кышты "kus", кышкы "kuhu", кынам "millal", махань "milline", малын "miks".
Ismene

Ismene oli müütilise Teeba kuninga Oidipuse ja tema ema Iokaste tütar, Antigone, Polyneikese ja Eteoklese õde.
Ismene esineb tegelasena Sophoklese tragöödias "Antigone". Kui Antigone tahab kuningas Kreoni käsu vastaselt matta oma venda Polyneikest, teatab ta sellest ka Ismenele. Ismene vaidleb õele vastu ja arvab, et seadusele ja kuningale ei sobi vastu hakata. Kui Antigone lõpuks venna matab ja kuningas ta selle eest elusalt müürib, siis teatab Ismene, et ta aitas oma õde ja nõuab ka endale sarnast saatust.
Arkady Fiedler

Arkady Adam Fiedler (28. november 1894 Poznań – 7. märts 1985 Puszczykowo) oli poola rändur ja kirjanik. 
Elukäik ja looming.
Tema isa oli Poznańi kirjastaja Antoni Fiedler, kes äratas temas huvi looduse vastu ning õpetas armastama "selliseid asju, millesse teised inimesed suhtuvad ükskõiksusega", nagu Arkady hiljem meenutas. 
Pärast reaalgümnaasiumi lõpetamist Poznańis õppis ta Krakówis Jagiełło ülikoolis filosoofiat ja loodusteadusi. Esimese maailmasõja tõttu jäi õppimine pooleli. Aastatel 1918–1920 osales ta Poznańi ülestõusus ja Polska Organizacja Wojskowa loomises. Pärast sõda lõpetas ta Jagiełło ülikooli filosoofiateaduskonna. Seejärel õppis ta Berliini ja Poznańi ülikoolis loodusteadusi. Ta lõpetas Lipskis Graafiliste Kunstide Akadeemia, saades kemigraafiameistri kutse. 
Aastal 1917 debüteeris ta luuletsükliga "Czerwone światło ogniska" (Punane koldevalgus) ajakirja Zdrój veergudel. 
Aastal 1926 ilmus tema esimene raamat, reisikiri "Przez wiry i porohy Dniestru", mille ta trükkis isalt päranduseks saadud trükikojas. 
Aastal 1928 suundus ta oma esimesele suurele reisile Lõuna-Brasiiliasse. Sealt tõi ta kaasa rikkalikud zooloogilised ja botaanilised kogud ning andis need tasuta Poznańi loodusmuuseumi ja teiste linna teadusasutuste käsutuste. Reisimuljed avaldas ta raamatutes "Bichos, moi brazylijscy przyjaciele" ja "Wśród Indian Koroadów". 
Aastal 1933 tegi ta teoks oma suurima unistuse ning suundus Amazonase lisajõe Ucayali äärsetesse ürgmetsadesse. Sellest reisist sündis raamat "Kalad laulavad Ucayalis" ("Ryby śpiewają w Ukajali"), mis tõi autorile suure populaarsuse ja lugejate tunnustuse. 
Aastal 1936 ilmus raamat "Vaigust lõhnav Kanada" ("Kanada pachnąca żywicą"). Samal aastal sai ta Poznańi linna kirjandusauhinna ja Poola Kirjandusakadeemia hõbedase loorberipärja. 
Teise maailmasõja puhkemise ajal oli Arkady Tahiti saarel. Ta lahkus sealt ning oli 1942. aastani poola vägede (Polskie Siły Zbrojne) koosseisus läänes. Prantsusmaa kaudu jõudis ta Suurbritanniasse ning ühines poola lenduritega, kes võitlesid Suurbritannia eest. Sellest kirjutas ta raamatu "Dywizjon 303". Seda levitati okupeeritud Poolas põranda all, kus ta kinnitas poolakate vastupanuvaimu. Samuti sõitis ta kaasa poola meremeestega kaubalaevadel. Poola meremeestest sõja ajal kirjutas ta raamatus "Dziękuję ci, kapitanie". Aastal 1946 naasis Fiedler kodumaale.
Teosed eesti keeles.
Eesti keeles on ilmunud kolm Fiedleri raamatut, kõik sarjas "Maailm ja mõnda": "Küla Madagaskaril" (anonüümne tõlge saksa keelest, poola algupärand "Gorąca wieś Ambinanitelo"), Eesti Riiklikus Kirjastuses 1957 (ERK-s välja antud raamatu tiitellehel: "Tõlkinud Ü. Kurvits") , "Vaigust lõhnav Kanada" Aleksander Raidi otsetõlkes samas 1962 (1965 - kas kordustrükk või viga?) ja "Kalad laulavad Ucayalis" samuti Aleksander Raidi tõlkes, ent juba kirjastuses Eesti Raamat 1965.
Kaart

Kaart on maapinna (või üldisemas tähenduses ka mõne muu taevakeha pinna) üldistatud, vähendatud ja leppemärkidega seletatud mõõtkavaline kujutis, mis näitab, kuidas objektid üksteise suhtes paiknevad.
Kuna Maa pind on kumer, tuleb tasapinnalise kaardi valmistamisel kasutada kaardiprojektsioone.
Kaardistatava ala ja kaardi suuruse erinevusi iseloomustab mõõtkava, mis näitab, mitu korda on tegelikku maastikku kaardil kujutamiseks vähendatud. Mõõtkava järgi liigitatakse kaardid suure-, keskmise ja väikesemõõtkavalisteks.
Kaardid jagunevad sisu poolest üldgeograafilisteks, temaatilisteks, erikaartideks ja turismikaartideks. Üldgeograafilisel kaardil on enamasti kujutatud objekte ja nähtusi, mis on maastikul viibijale tegelikult jälgitavad (näiteks veekogud, asulad, reljeef, teed jm). Üksikasjalikke üldgeograafilisi kaarte nimetatakse topograafilisteks kaartideks. Temaatilistel kaartidel kujutatakse mingit kindlat objektide klassi või nähtust ja enamasti ei ole need maastikul viibides reaalselt jälgitavad (näiteks klimatoloogia-, kultuuri- või rahvastikuteemalised). Erikaardid on näiteks merekaart ja orienteerumiskaart.
Kaarte saab liigitada ka otstarbe või ülesande järgi, näiteks teaduslikud, katastri-, propaganda-, teatme-, õppe-, mere-, lennu-, teede-, turismi- või muud kaardid.
Kaardile esitatavad nõuded: ajalis-ruumilisus, abstraktsus, sisu vastavus tegelikkusele, valikulisus, sünteetilisus, ühemõttelisus, katkematus, piltlikkus, ülevaatlikkus, täielikkus.
Objektide tähistamiseks kaardil kasutatakse leppemärke, kusjuures püütakse lähtuda kas väljakujunenud tavadest või loogilisest seosest leppemärgi ja tegeliku objekti vahel. Leppemärkide selgitused on keerulisemate kaartide puhul esitatud kaardi legendis.
Tänapäeval kasutatakse oma asukoha määramiseks lisaks kaardile ka GPS-i ehk globaalset asukohamääramise süsteemi.
Kaartidega tegelevat teadusharu nimetatakse kartograafiaks.
Suur Victoria kõrb

Suur Victoria kõrb (inglise keeles "Great Victoria Desert") on kõrb Austraalias. Piirneb põhjas Gibsoni kõrbega, lõunas Nullarbori tasandikuga. Valdavalt liivakõrb.
Süüria kõrb

Süüria kõrb (araabia البادية الشام ("al-Bādiyat ash-Shām")) on kõrb Edela-Aasias. See piirneb läänes Antiliibanoni mägede ja Jordani jõe ning Surnumere idakalda kõrgustikega, kirdes Eufratiga ja lõunas Araabia poolsaarega.
Sunda saared

Sunda saared (indoneesia "Kepulauan Sunda", malai "Pulau-Pulau Sunda") on saarestik Kagu-Aasias, osa Malai saarestikust. 
Selle osad on Suured Sunda saared:
Väikesed Sunda saared (suuremad):
Saared jagunevad poliitiliselt Indoneesia, Brunei, Ida-Timori ja Malaisia vahel.
Batkeni oblast

Batkeni oblast on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis. Ta on riigi oblastitest edelapoolseim. Piirneb välisriikidest Usbekistani ja Tadžikistaniga.
Oblasti põhjaosa asub Fergana orus, lõunaosa ulatub Alai ja Turkestani ahelikku.
Oblastis tegutseb Dugoba alpilaager.
Džalal-Abadi oblast

Džalal-Abadi oblast on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis.
Narõni oblast

Narõni oblast on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis.
Nõukogude ajal oli see Tjan-Šani oblast.
Tšüj oblast

Tšüj oblast on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis. Oblasti keskuseks on riigi pealinn Biškek, aastail 2003–2006 oli keskuseks Tokmok.
Õsõk-Köli oblast

Õsõkköli oblast on 1. järgu haldusüksus Kõrgõzstanis. Oblast on nime saanud Õsõk-Köli järve järgi.
Varem meil tuntud venekeelse nimekujuga Issõk-Kuli oblast. Oblastikeskuse vana nimi oli Prževalsk.
Phorkys ja Keto

Phorkys ja Keto olid Pontose ja Gaia ehk Mere ja Maa lapsed. Neil oli 7 last, kõik tütred, ja mitte ühtki lapselast: 3 graiat ehk halli naist, kes olid sündimisest saadik vanad ning kellel oli kolme peale üks silm ja üks hammas, kolm gorgot ja Skylla. Nende lasteks on teisigi koletisi peetud.
Nende vend Nereus ja õde Doris olid samuti omavahel abielus, aga sellest abielust ei sündinud koletisi, vaid hoopis 50 nereiidi.
Graiad

Graiad ehk hallid naised (kreeka keeles vanaeided) olid Phorkyse ja Keto tütred. Nende nimed olid Deino, Enyo ja Pemphredo. Neil oli kolme peale üks silm ja üks hammas ning nad olid sündimisest peale vanad, kuigi punapõsised. Silma kandsid nad keset otsaesist nagu kükloobid. Nad elasid Okeanose kaljupangal.
Perseus varastas nende silma ega andnud enne tagasi, kui oli neilt saanud abi võitlemiseks Medusa vastu.
Elementaarne arvuteooria

Elementaarne arvuteooria on arvuteooria haru, mis koondab elementaarmatemaatika vahenditega lahendatavaid arvuteooria probleeme. See ei tähenda, et elementaarse arvuteooria meetodid ja tulemused ise oleksid lihtsad.
Modus ponens

Modus ponens (lühend MP; lad "modus ponendo ponens") on tingimusloogikas kasutatav keeleline järeldusreegel, mis põhineb jaatusel. MP reegel väidab, et kui ülesandes pakutud eeldused vastavad tõele, siis on ka järeldus tõene. 
"Modus ponens"'i reegel.
MP lausetes kehtib järgmine eelduste ja järelduste vaheline kooskõla:
Eeldus: Kui A, siis B.
Eeldus: A kehtib.
Järeldus: B kehtib.
Näide.
Järgnev näide demonstreerib "modus ponens"'il põhineva loogikaülesande korrektset käiku:
Eeldus: Kui öötaevas on pilvitu, siis on Suurt Vankrit näha.
Eeldus: Öötaevas on pilvitu.
Järeldus: Suurt Vankrit on näha.
Assotsiatiivsus

Assotsiatiivsus ehk ühenduvus on binaarse tehte omadus: tehet * nimetatakse assotsiatiivseks, kui iga "x", "y" ja "z" korral ("x" * "y") * "z" = "x" * ("y" * "z"). Sellise omadusega tehet nimetatakse assotsiatiivseks tehteks. Mõiste on üldistatav ka n-aarse tehte juhule.
Assotsiatiivsuse mõiste on üldistatav ka osalistele tehetele.
Termini võttis kasutusele William Rowan Hamilton 1853. aastal.
Victor Fleming

Victor Fleming (23. veebruar 1883 La Canada, California – 6. jaanuar 1949 Cottonwood, Arizona) oli USA filmirežissöör.
Värska vald

Värska vald oli vald Põlva maakonnas enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal. 
Haldusreformiga sai Värska vallast Setomaa valla osa koos Meremäe valla, Mikitamäe valla ja Misso valla Luhamaa nulgaga. Kui Värska vald kuulus Põlva maakonda, siis Setomaa vald kuulub Võru maakonda. Maakondliku kuuluvuse määramise eel korraldati liidetavates valdades ja Luhamaa nulgas rahvaküsitlus, millest osavõtnute enamus pooldas Setomaa valla kuulumist Võru maakonda. 
Viimane Värska vallavanem oli Raul Kudre.
Asustus.
Värska vallas oli üks alevik (Värska) ja 34 küla.
Külad: Koidula, Kolodavitsa, Kolossova, Korela, Kostkova, Kremessova, Kundruse, Litvina, Lobotka, Lutepää, Matsuri, Määsovitsa, Nedsaja, Pattina, Perdaku, Podmotsa, Popovitsa, Rääptsova, Saabolda, Saatse, Samarina, Sesniki, Säpina, Tonja, Treski, Ulitina, Vaartsi, Vedernika, Velna, Verhulitsa, Voropi, Võpolsova, Väike-Rõsna, Õrsava.
Veriora vald

 
Veriora vald oli vald Põlva maakonnas.
Vald paiknes endiste Räpina, Põlva ja Rõuge kihelkonna maa-alal.
Nõukogude perioodil tegutses hilisema valla alal Veriora külanõukogu.
Veriora valla omavalitsuslik staatus kehtestati 4. juunist 1992.
28. detsembril 2016 kinnitasid Meeksi, Veriora ja Räpina valla volikogu ühinemislepingu. 17. oktoobril 2017 tekkis valdade ühinemisel uus omavalitsusüksus – Räpina vald, mis on ühinenud omavalitsusüksuste õigusjärglane.
Asustus.
Veriora vallas oli 1 alevik (Veriora) ja 29 küla.
Külad.
Haavapää, Himmiste, Jõevaara, Jõeveere, Kikka, Kirmsi, Koolma, Koolmajärve, Kullamäe, Kunksilla, Laho, Leevi, Lihtensteini, Mõtsavaara, Männisalu, Nohipalo, Pahtpää, Sarvemäe, Soohara, Süvahavva, Timo, Vareste, Verioramõisa, Viira, Viluste, Vinso, Võika, Väike-Veerksu, Vändra.
Kanepi vald (1991)

Kanepi vald oli vald Põlva maakonnas.
Kanepi viimane vallavanem oli Urmas Hallap.
Ajalugu.
Kanepi vald moodustati 1991. aasta 19. detsembril.
2016. aastal sõlmisid Valgjärve, Kõlleste ja Kanepi vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kanepi vald.
Asustus.
Vallas oli üks alevik (Kanepi) ja 21 küla.
Külad.
Erastvere, Heisri, Hino, Hurmi, Jõgehara, Jõksi, Kaagna, Kaagvere, Karste, Koigera, Kooraste, Lauri, Magari, Närapää, Peetrimõisa, Piigandi, Põlgaste, Rebaste, Soodoma, Sõreste, Varbuse.
Kõlleste vald

Kõlleste vald oli vald Põlva maakonnas.
2016. aastal sõlmisid Kõlleste vald, Kanepi vald ja Valgjärve vald ühinemislepingu. 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi käigus moodustus nende kolme valla ühinemisel uus omavalitsusüksus – Kanepi vald.
Asustus.
Kõlleste valla territooriumil oli 12 küla: Häätaru, Ihamaru, Karaski, Karilatsi, Krootuse, Palutaja, Piigaste, Prangli, Tuulemäe, Tõdu, Veski ja Voorepalu
Ajalugu.
Kõlleste vald moodustati 1991. aasta 26. septembril.
Laheda vald

Laheda vald oli vald Põlva maakonnas.
Valla keskus asus Tilsi külas.
Laheda vallavanem aastatel 1990–2017 oli Sirje Tobreluts.
20. sajandi alguses kuulusid hilisema Laheda valla ala Aleksandri valla koosseisu.
1945. aastal moodustati nendel aladel Mustajõe külanõukogu.
6. detsembril 1990 kinnitati Laheda valla omavalitsuslik staatus.
22. oktoobrist 2017 ühines Laheda vald Ahja, Mooste, Põlva ja Vastse-Kuuste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.
Asustus.
Vallas oli 11 küla: Himma, Joosu, Lahe, Mustajõe, Naruski, Pragi, Roosi, Suurküla, Tilsi, Vardja ja Vana-Koiola.
Mikitamäe vald

Mikitamäe vald oli vald Põlva maakonnas Setumaal.
Ajalugu.
Haldusreformiga sai Mikitamäe vallast Setomaa valla osa koos Meremäe valla, Värska valla ja Misso valla Luhamaa nulgaga. Kui Mikitamäe vald kuulus Põlva maakonda, siis Setomaa vald kuulub Võru maakonda. Maakondliku kuuluvuse määramise eel korraldati liidetavates valdades ja Luhamaa nulgas rahvaküsitlus, millest osavõtnute enamus pooldas Setomaa valla kuulumist Võru maakonda. Mikitamäe Vallavolikogu ei nõustunud vabatahtlikult Setomaa vallaga liituma ja vaidlustas sundliitmise Riigikohtus, kuid jäi seal kaotajaks.
Viimane Mikitamäe vallavanem oli Aare Poolak. Enne teda olid vallavanemateks näiteks Inara Luigas, Sulo Nurmeots, Aleksander Bachmann, Toivo Paap ja Ülo Mängel.
Külad.
Vallas oli 18 küla: Audjassaare, Beresje, Igrise, Järvepää, Kahkva, Karisilla, Laossina, Lüübnitsa, Mikitamäe, Niitsiku, Puugnitsa, Rõsna, Rääsolaane, Selise, Toomasmäe, Usinitsa, Varesmäe, Võõpsu.
Loodus.
Kaitsealadest asus Mikitamäel suur osa Lüübnitsa hoiuala ja Mädajõe hoiuala. Samuti ka väike siil Tonja-Värska kaitsealast ja Rebasmäe hoiualast.
Valla kirdeosa piirnes Pihkva järvega. Täpsemalt asusid seal Beresje laht, Lüübnitsa laht, Kulkna kurk ja Värska laht. Territooriumile jäi üks saar – Salusaar.
Mooste vald

Mooste vald oli vald Põlva maakonna põhja osas, jagades piiri Ahja, Põlva ja Räpina valla ning Tartu maakonnaga.
Ajalugu.
Vald loodi 1820. aastal pärast pärisorjuse kaotamist, kandes tollal nime Moisekatsi-Mooste. Alates 1931. aastast kandis vald Mooste nime.
1945. aastal moodustati Mooste valla territooriumil Mooste külanõukogu. 12. detsembril 1991 anti Mooste vallale taas omavalitsuslik staatus. 22. oktoobrist 2017 ühines Mooste vald Ahja valla, Laheda valla, Põlva valla ja Vastse-Kuuste vallaga ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.
Mooste vallavanemad on olnud:
Asustus.
Mooste vallas oli 2017. aasta seisuga üks alevik (Mooste) ja 14 küla.
Külad.
Jaanimõisa, Kaaru, Kadaja, Kanassaare, Kastmekoja, Kauksi, Laho, Rasina, Savimäe, Suurmetsa, Säkna, Säässaare, Terepi, Viisli.
Orava vald

Orava vald oli 2017. aastani üks 13-st Põlva maakonna vallast. Valla keskus oli Orava küla. Valla pindala oli 17 567,4 ha.
Orava vallavanem oli Riina Sabalisk.
Vallas oli kokku 30 küla: Hanikase, Jantra, Kahkva, Kakusuu, Kamnitsa, Kliima, Korgõmõisa, Kõivsaare, Kõliküla, Kõvera, Lepassaare, Liinamäe, Luuska, Madi, Marga, Orava, Oro, Piusa, Praakmani, Päka, Pääväkese, Rebasmäe, Riihora, Rõssa, Soe, Soena, Suuremetsa, Tamme, Tuderna, Vivva. Domineerival kohal olid isiklikud majapidamised.
Oraval oli valla ainuke kool (Orava Põhikool, avati 1. septembril 1997), lasteaed, üks raamatukogu ja perearstikeskus. Valla kultuurimaja ja teine raamatukogu olid Hanikases.
Loodus.
Orava vald oli looduslikult mitmekesine. Vallas oli neli järve: Orava, Solda, Mustjärv ja Kõvera järv. Valla üheks piiriks on Järvepää järv. Peale selle oli kaks jõge: Piusa jõgi ja Mädajõgi ning kolm oja: Rebasmäe, Tuderna ja Kamnitsa oja.
Orava valla territooriumile jäi osa Orava ja Ilumetsa metskonnast. Riigi metsamaad oli vallas 9142,9 ha. Vallas olevaid metsi on nimetatud Eesti ühtedeks ilusamateks ning neid iseloomustavat suur tootlikkus ja mitmekesisus nii liigiliselt koosseisult kui ka paiknevuselt. Metsa oli ligikaudu 10 000 ha, põllumaa all oli ligikaudu 7000 ha. Elanikkonna põhiline tegevus oli põllu- ja metsamajandus.
Valla tähtsaim maavara oli Piusas leiduv kvartsliiv. Eesti maavarade komisjon on kinnitanud aktiivseks tarbevaruks 1 816 000 m³.
Vallas oli kolm looduskaitseala kogupindalaga 34,7 ha: Ilumetsa meteoriidikraatrid 2,5 ha, Rebasmäe allikas 1,2 ha ja Piusa koopad 31 ha. Viimane oli üks turistide põhikülastusobjekte Kagu-Eestis.
Ajalugu.
Suuremetsa külanõukogule anti valla staatus 26. märtsil 1992, 30. aprillil nimetati vald ümber Orava vallaks. 2017. aasta haldusreformiga kaotati Orava vald.
Põlva vald (1991)

Põlva vald oli vald Põlva maakonna keskosas 1991–2017. aastatel.
Vallakeskus asus aastatel 1991–2013 Mammaste külas, 2013–2017 Põlva linnas.
Ajalugu.
Põlva vald moodustati Põlva külanõukogu territooriumile ja sai omavalitsusliku staatuse 10. oktoobril 1991. Kuni 2013. aastani ümbritses Põlva vald niinimetatud rõngasvallana Põlva linna. 2013. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järel ühinesid senine Põlva vald ja Põlva linn 26. oktoobril 2013 uueks ühinenud omavalitsusüksuseks. 2017. aasta kohalike omavalitsuste volikogude valimiste järel ühinesid 22. oktoobrist 2017 Vastse-Kuuste vald, Ahja vald, Laheda vald, Põlva vald ja Mooste vald ning ühinemise teel moodustus uus omavalitsusüksus – Põlva vald.
Põlva vallavanemad
Asustus 2017. aastal.
Linn.
Põlva
Külad.
Vallas oli 28 küla:
Aarna - Adiste - Andre - Eoste - Himmaste - Holvandi - Kiisa - Kiuma - Kähri - Lutsu - Mammaste - Meemaste - Metste - Miiaste - Nooritsmetsa - Orajõe - Partsi - Peri - Puskaru - Puuri - Rosma - Soesaare - Taevaskoja - Tromsi - Tännassilma - Uibujärve - Valgesoo - Vanaküla