Tõenäosuse ja mõjukuse maatriks

Tõenäosuse ja mõjukuse maatriks on abivahend, mis aitab määratleda riski tõsidust. Maatriksist selgub, millistele riskidele tuleks rohkem tähelepanu pöörata ja millistele vähem. Tänu riskide prioriseerimisele hoiab kokku paljude ressursside pealt, nt inimressurss, aeg ja raha. 
Risk = tõenäosus × mõju 
Tõenäosuse-mõju maatriks tugineb ideele, et riski saab hinnata kahe peamise mõõtme uurimise teel: tõenäosus ja potentsiaalne mõju :
NB! Neid kahte mõõdet kasutatakse iga üksiku riski, mitte terve projekti analüüsimiseks. 
Mõju.
Mõju määratletakse tihti kui riski tagajärgi või mõju projekti eesmärkidele. Need mõjud saavad olla organisatsiooni eesmärkidele ainult negatiivsed l. Näiteks saab mõjudeks tuua ajakulu, kvaliteedi languse, ohutuse languse, rahalised kulud. Mõjuskaala võib varieeruda, kuid kõige levinum skaala on viiepunktiline skaala. Tavaliselt on mõju kirjeldatud järgmiselt: väga madal, madal, mõõdukas, kõrge ja väga kõrge. Riskide ning nende mõju määratlemisel kasutatakse tihtipeale professionaalide abi, et saada hiljem täpsemad tulemused riskide prioriseerimise näol. 
Tõenäosus.
Tõenäosus kujutab endast antud sündmuse võimaluse toimumist. Risk on sündmus, mis juhtub võib-olla. Selle esinemise tõenäosus võib ulatuda kõigest veidi üle 0 protsendi kuni veidi alla 100 protsendi. See ei saa olla täpselt 100 protsenti, sest siis oleks see kindlus, mitte oht. Ja see ei saa olla täpselt 0 protsenti, kuna siis ei oleks see risk. Mida suurem on tõenäosuse toimumise suurus, seda tõenäolisemalt see juhtub. Lihtne näide on mündi viskamine. Kuna münt kahepoolne, on mõlemad tulemused (pilt ja kiri) võrdselt tõenäolised. Pildi tõenäosus võrdub kirja tõenäosusega. Kuna muid tulemusi ei ole võimalik saada, on mõlema tõenäosus 1/2, mida võib kirjutada ka 0,5 või 50%. 
Riskijuhtimine.
Riskijuhtimine on tegevus, mille eesmärgiks on aidata ettevõttel mõista, hinnata ja juhtida organisatsiooni ohustavaid asjaolusid, et tagada ettevõtte edukus ja vähendada võimalikke tagasilööke. Edukas riskijuhtimine suurendab ettevõtte läbipaistvust ning annab kindlustunde ettevõtte omanikele. Riskijuhtimine võimaldab ohjata ja suunata tulevikusündmusi. Tõhus riskijuhtimine pole ettevõttele koormaks, seda viib ellu juhtkond vastavalt kehtestud põhimõtetele ja kooskõlas organisatsiooni kultuuriga. Riskijuhtimine on ka siis vajalik, kui püüad kvaliteeti tagada enne, kui üldse midagi tehtud on – näiteks uue toote/teenuse juurutamisel. Riskijuhtimine muudab töökeskkonna paremini etteaimatavaks ning aitab kaasa kliendi ootuste ja nõuete rahuldamisele. Riskijuhtimise üheks levinumaks kvalitatiivseks tööriistaks on tõenäosuse ja mõjukuse maatriks. 
Riskid võivad olla mitmetel erinevatel tasanditel : 
Tõhus viis juhtida kriitilisi olukordi ja saavutada positiivsed tagajärjed on rõhuda riskijuhtimise tähtsusele ning selle erinevatele etappidele: riskikontseptsiooni loomine, riski õige identifitseerimine, riskianalüüs, riskihindamine, riskikontroll.
Tõenäosuse ja mõjukuse maatriksi kasutamine.
Esimene samm: koostada list kõikidest võimalikest riskidest, millega projekt silmitsi seisab.
Teine samm: määratleda riski esinemise tõenäosus
Tõenäosuse hindamine käib 0–100% skaala alusel:
1–20% – väga ebatõenäoline
21–40% – ebatõenäoline
41–60% – võib-olla, keskmine
61–80% – tõenäoline
81–99% – vägatõenäoline
Kolmas samm: määratleda mõju skaalal 1–5:
1 – väga väike
2 – väike
3 – keskmine
4 – suur
5 – väga suur 
Neljas samm: koostada mõjukuse ja tõenäosuse maatriks. Tegemist on risttabeliga, kus veergudeks mõju suurused ja ridadeks tõenäosused (võib olla ka vastupidi). Projekti kõik riskid kantakse tabeli sobivasse veergu ja sobivasse ritta.
Viies samm: analüüsida ning kriisi olemusele vastavalt tegutseda
Riski paiknemine diagrammis ehk tulemuste tõlgendamine:
Kasu tõenäosuse ja mõjukuse maatriksi kasutamisest.
Maatriksi kasutamisest võib saada palju kasu. Järgnevalt on välja toodud mõned tulemused :