tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Minuskelkäsikiri 1143

Minuskelkäsikiri 1143 ehk ε 1035, ka Beratinus 2 (albaania keeles "Kodiku i Beratit nr. 2") või Codex Aureus Anthimi ('Anthimose kuldkäsikiri') on purpurpärgamendile kreeka minusklis kuldtindiga kirjutatud Uue testamendi käsikiri, mis on paleograafiliselt dateeritud 9. sajandisse. See on üks seitsmest teadaolevast kreekakeelsest purpurkäsikirjast ja üks kahest teadaolevast purpurpärgamendil minuskelkäsikirjast (teine on minuskelkäsikiri 565 ehk Theodora käsikiri). Käsikiri asub Tiranas riigiarhiivis ja on alates 2005. aastast kantud UNESCO maailma mälu registrisse.
Kirjeldus.
Käsikiri sisaldab nelja evangeeliumi täisteksti 420 leheküljel mõõdus 24 x 19 cm. Tekst on ühes veerus, 17 rida ühel lehel, kirjutatud kuldtindiga varajases kreeka minusklis, kuid mõned osad käsikirjast on pooluntsiaalis ja pealkirjad on untsiaalkirjas. Tekst on jaotatud peatükkideks (κεφαλαια), mille numbrid on märgitud servale. Iga evangeeliumi teksti ees on peatükkide sisukord. Vähesed miniatuurid käsikirja teksti sees on lihtsad, enamasti geomeetrilised kujundid. Käsikirja ümbritsevad metallkaaned.
Ajaloost.
Käsikiri leiti Berati kirikust ja see sai avalikkusele tuntuks Berati piiskopi 1868. aastal Korful avaldatud tekstis "Description abrégée et historique de la sainte métropole de Belgrade, aujourd’hui Berat". Käsikirja uuris ja oma vaatlused publitseeris Prantsusmaa preester ja kirikuloolane Pierre Batiffol. Alates 1971. aastast asub käsikiri Albaania riigiarhiivis Tiranas.
Stadl an der Mur

Stadl an der Mur oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Stadl-Predlitzi valla osa.
Vald asus Muri ülemises orus u. 16 km Muraust läänes.
Predlitz-Turrach

Predlitz-Turrach oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Stadl-Predlitzi valla osa.
Vald asus Muri ülemises orus Gurktali Alpides.
Teufenbach-Katsch

Teufenbach-Katsch on 2015. aastast vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. See loodi Steiermargi vallareformi osana 2014. aasta lõpus, kui ühendati endised vallad Teufenbach ja Frojach-Katsch.
Teufenbach

Teufenbach oli vald Austrias Steiermargi liidumaal Murau ringkonnas. 2015. aastast on see Teufenbach-Katschi valla osa.
Teufenbach asub Muri ülemises orus.
Murtali ringkond

Murtali ringkond on ringkond Austrias Steiermargi liidumaal.
Ringkond koosneb järgmistest valdadest:
Endla Reinvee

Endla Reinvee (sünninimi Endla Paap; 7. november 1926 Laastiku talu, Luunja vald, Tartumaa – 2007) oli eesti maalikunstnik.
Ta õppis Lohkva algkoolis ja Tartu Tütarlaste Gümnaasiumis. 1944. aastast õppis Tartu Riiklikus Kunstiinstituudis maali erialal, kus ta joonistamise õppejõud olid Johannes Hirv, Ilmar Linnat ja Eduard Einmann ning maali õppejõud olid Juhan Püttsepp, Gustav Raud ja professor Johannes Võerahansu. Professor Võerahansu oli ka tema diplomitöö juhendaja portree erialal. Lõpetas instituudi 1950. aastal. 
Pärast instituudi lõpetamist töötas Reinvee aasta Tartu Riiklikus Ülikoolis, 1951. aastast töötas Eesti Põllumajanduse Akadeemias erinevatel töökohtadel, aastatel 1974–1976 oli ta õppeosakonna ülem, hiljem metsanduse ja maaparanduse teaduskonna õppemeister. 
Töö kõrvalt hakkas uuesti maalima 1969. aastal, maalis peamiselt portreesid, maastikke ja lilli. Endla Reinveel oli mitu isikunäitust ning ta osales Tartu Kunstimuuseumi korraldatud grupinäitustel.
2022. aasta ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused

16. FINA ujumise lühiraja maailmameistrivõistlused toimusid 13.–18. detsembrini 2022 Austraalias Melbourne'is Melbourne'i spordi- ja veekeskuses. Maailmameistrivõistlused peeti 25-meetrises välibasseinis (lühirada).
Esimest korda FINA ujumise lühiraja maailmameistrivõistlustel võisteldi meeste 800 meetri ja naiste 1500 meetri vabaltujumises, kusjuures kvalifikatsioon määrati kindlaks FINA punktisüsteemi alusel saavutatud aegade põhjal. 
Algselt pidid meistrivõistlused toimuma 17.–22. detsembrini 2022 Venemaal Kaasanis asuvas veespordipalees, kuid need paigutati ümber vastuseks 2022. aasta Venemaa sissetungile Ukrainasse. Kõigi Venemaa ja Valgevene sportlaste ja ametnike osalemine on meistrivõistlustel keelatud.
Eestlaste osalemine.
Lühiraja MM-võistlustel tegi kaasa ka Eesti koondis nelja ujujaga. Meestest kuulusid Eesti koondisse Kregor Zirk, Daniel Zaitsev ja Armin Evert Lelle ning naistest Maria Romanjuk.
Mauri Gross

Mauri Gross (sündinud 20. veebruaril 1969 Raplas) on eesti maalikunstnik.
1988. aastal lõpetas ta Tartu Kunstikooli. Aastatel 1990–1992 õppis ta Tallinna Pedagoogikaülikoolis joonestamise ja kunstiõpetuse eriala. 1997. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia stsenograafia eriala.
Aastatel 1998–2007 töötas Eesti Kunstiakadeemia graafilise disaini õppejõuna. 2009. aastast on ta vabakutseline kunstnik. 
Ta viljeleb peamiselt õlimaali, kuid on tegelenud ka graafilise disaini ja sisekujundusega. Ta on osalenud mitmetel isiku- ja grupinäitustel.
2013. aastast on ta Eesti Kunstnike Liidu liige, 2015. aastast Eesti Maalikunstnike Liidu liige.
2022. aastal Tallinna Kunstihoones toimunud kevadnäituse külastajad valisid tema maali "Pööripäev" publiku lemmikuks.
Üldistatud lineaarne mudel

Üldistatud lineaarne mudel (inglise keeles "generalized linear model", lühend GLM) on analüüsimeetod statistikas, mis võimaldab mingit uuritavat tunnust Y prognoosida teiste, sõltumatute tunnuste X abil, kusjuures erinevalt lineaarregressioonist võimaldab üldistatud lineaarne mudel sobitada lineaarse mudeli ka mittelineaarse seose peale. GLM sobitab lineaarse mudeli uuritavale seosele seosefunktsiooni abil.
Olemus.
Lihtne lineaarregressioon hindab uuritava tunnuse formula_1 väärtust, kui see on lineaarkombinatsioon sõltumatu tunnuse formula_2 väärtustest (vaadeldud väärtused). Sellisel juhul formula_1 allub normaaljaotusele. Olgu meil näiteks lihtne lineaarne mudel, mis hindab õhutemperatuuri põhjal rannas olevate inimeste arvu. Iga 10 °C muutus õhutemperatuuris toob kaasa 1000-pealise muutuse rannasviibijate arvus. Kui on rand, kus inimesi on alguses 50, siis 10 °C languse korral annaks selline lineaarne mudel rannasviibijate arvu hinnanguks võimatu –950 inimest.
Üldistatud lineaarne mudel võimaldab kahte tunnust omavahel siduda nii, et uuritav tunnus formula_1 allub mingisugusele juhuslikule jaotusele, mis ei pea olema normaaljaotus. Meie näite kohaselt tähendaks see, et õhutemperatuuri formula_2 muutudes rannasviibijate arv formula_1 võib muutuda mittelineaarselt.
Jätkates sama näidet, olgu meil nüüd mingisugune üldistatud lineaarne mudel. 10-kraadise õhutemperatuuri languse korral selline mudel ei anna meile hinnanguks mitte –950 aktiivset rannasviibijat, vaid esialgsest 50 inimesest poole vähem ehk 25 rannasviibijat. Samas esialgse temperatuuriga võrreldes 10-kraadise tõusu korral oleks rannas jällegi 1000 inimest rohkem. On näha, et formula_2 konstantse muutuse korral formula_1 muutub mittelineaarselt. Selles konkreetses näites formula_1 allub Poissoni jaotusele.
Üldistatud lineaarne mudel võimaldab sellist mittelineaarset seost esitada lineaarsel kujul, teisisõnu formula_10 oleks justkui lineaarne. Sellist teisendamist üldistatud lineaarses mudelis võimaldab mudelis kasutatav seosefunktisoon (sellest täpsemalt allpool).
Ülevaade.
Üldistatud lineaarne mudel eeldab, et uuritav tunnus formula_1 allub mingisugusele jaotusele, mis kuulub eksponentjaotuste perre (nt normaaljaotus, eksponentjaotus, Bernoulli jaotus, Poissoni jaotus). Sellise jaotuse keskväärtus formula_12 sõltub sõltumatu tunnuse formula_2 väärtustest.
formula_14, kus:
GLM-i eesmärk on hinnata suurust formula_12 ehk keskväärtust. Parameetri formula_20 hindamiseks kasutatakse üldiselt suurima tõepära meetodit, kvaasitõepära või Bayesi meetodeid.
Mudeli komponendid.
Üldistatud lineaarne mudel koosneb kolmest komponendist.
Seosefunktsioon.
Sõltuvalt uuritavate andmete olemusest, on valida mitme seosefunktsiooni vahel.
Franciszka Urszula Wiśniowiecka

Franciszka Urszula z Wiśniowieckich Radziwiłłowa, valgevenepäraselt Franciška Uršula Višniavieckaja (valgevene keeles Францішка Уршуля Вішнявецкая; valgevene kirjanduses rohkem tuntud kui Franciška Uršula Radzivił, ka lihtsalt Uršula Radzivił; 13. veebruar 1705 Czartorysku, Rzeczpospolita – 23. mai 1753 Navahrudak, Rzeczpospolita) oli poola ja valgevene kirjanik (näitekirjanik ja luuletaja).
Debora Saarnak

Debora Saarnak (sündinud 11. jaanuaril 2001) on eesti ajakirjanik. Ta on alates 2022. aastast ERRi spordiuudiste toimetaja-saatejuht.
Spordisaavutused.
Ta sai 2014. aastal Emmaste rattarallil 15 km rattasõidul kuni 15-aastaste naiste vanuseklassis teise koha ja 2015. aastal Hiiumaa koolinoorte meistrivõistlustel 6.-7. klassi tüdrukute seas kõrgushüppes esikoha.
Isiklikku.
Debora Saarnaki isa on Hiiumaa sporditegelane Tõnis Saarnak. Isapoolne suguvõsa on pärit Saarnaki laiult.
Tartu Ülikooli seadus

"Aastatel 1925–1937 kehtinud seaduse kohta vaata Eesti Vabariigi Tartu Ülikooli seadus."
Tartu Ülikooli seadus (lühend: TÜKS) on Eesti seadus, mis võeti vastu 16. veebruaril 1995 ja jõustus 21. märtsil 1995. Tartu Ülikooli seadus sätestab Tartu Ülikooli õigusliku seisundi, eesmärgi ja autonoomia piirid ning juhtimise, rahastamise ja tegevuse alused.
Soonlehik

Soonlehik ("Faerberia") on seente perekond torikulaadsete seltsis.
Horvaatia euromündid

Horvaatia euromündid on euromündid, mis tulid käibele Horvaatias ja kogu euroalal 1. jaanuaril 2023.
Ajalugu.
Münte hakati vermima 2022. aasta juulis, kui kinnitati Horvaatia liitumine euroalaga.
21. juulil 2021 teatas Horvaatia peaminister Andrej Plenkovic, et Horvaatia euromüntide rahvuslikul küljel hakatakse kujutama Horvaatia vapi malelauamustrit, Horvaatia kaarti, nugist, Nikola Teslat ja glagoolitsa kirja. Nikola Tesla kujutamisele oli vastu Serbia keskpank, kuna Tesla oli rahvuselt serblane, kuigi sündinud Horvaatias (Smiljani külas).
4. veebruaril 2022 esitleti Horvaatia keskpanga korraldatud konkursil nelja valitud kujundust. Kõikide müntide rahvuslikul küljel kujutatakse Horvaatia malelauamustrit, lisaks teisi elemente.
Stjepan Pranjkovići kujundatud 1-eurose mündi puhul tekkis kahtlus, et selles oli ilma nõuetekohase loata kasutatud šoti fotograafi Iain Leachi fotot oksal istuvast nugisest, seejärel võttis Pranjković 7. veebruaril kujunduse tagasi ja Horvaatia pank korraldas uue konkursi. 4. mail võeti vastu Šunde, Čemeljići ja Zeka disain, mille Euroopa Liidu nõukogu kiitis 20. aprillil heaks.
18. juulil 2022 hakkas Horvaatia rahapaja Horvaatia euromünte vermima. 1. septembril 2022 hakati Horvaatia pankadele jagama euro rahatähti ja 1. oktoobril vast vermitud euromünte. 2022. aasta oktoobriks oli kokku vermitud ligi 420 miljonit Horvaatia rahvusmotiiviga euromünti.
Taigakoorik

Taigakoorik ("Laurilia") on pilvikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Klavuliina

Klavuliina ("Clavulina") on perekond kukeseenelaadsete seltsis.
Korsnäsi vald

Korsnäs on vald Soomes Pohjanmaa maakonnas. Valla pindala on 240 km2, millest 3,77 km2 moodustab vesi.
Naabervallad on Maalahti vald ja Närpiö linn.
Geograafia.
Korsnäs on Mandri-Soome läänepoolseim vald.
Vallal on pikk kivine rannajoon Põhjalahe kaldal. Kolm suurimat saart on Halsön, Bredskäret ja Södra Björkön.
Rahvastik.
2021. aasta seisuga elas vallas 2050 inimest. See teeb Korsnäsist Pohjanmaa väikseima rahvaarvuga valla.
91,2% inimestest räägib emakeelena rootsi keelt, 3,2% soome keelt ja 5,5% muid keeli.
Nimi.
Korsnäs on valla ametlik nimi nii rootsi kui ka soome keeles.
Ajalooliselt on soome keeles kasutatud ka nimesid "Korsnääsi" ja "Ristitaipale".
Lepapuravikulised

Lepapuravikulised ("Gyrodontaceae") on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni. See on aastast 1951 sünonüümne sugukond vahelikulised ("Paxillaceae").
Perekondi.
Perekond "Gyrodon" – lepapuravik on liigutatud sugukonda vahelikulised.
Kronoby vald

Kronoby (soome keeles "Kruunupyy") on vald Soomes Pohjanmaa maakonnas.
Valla pindala on 752,7 km2, millest 40 km2 moodustab vesi.
Naabervallad on Kokkola linn, Kaustineni vald, Veteli vald, Evijärvi vald, Pedersöre vald ja Luoto vald.
83,3% elanikest räägib emakeelena rootsi keelt ja 15,6% soome keelt.
Murukera

Murukera ("Scleroderma") on puravikulaadsete seltsi kuuluv perekond seeni.
Kuortane vald

Kuortane on vald Soomes Lõuna-Pohjanmaa maakonnas.
Valla pindala on 485 km2, millest 22,5 km2 moodustab vesi.
Naabervallad on Alajärvi linn, Alavuse linn, Lapua linn ja Seinäjoki linn.
Imleria

Imleria on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Hortiboletus

Hortiboletus on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Xerocomellus

Xerocomellus on puravikulaadsete seltsi puravikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Square Kilometre Array

Square Kilometre Array observatoorium on rahvusvaheline projekt maailma suurima raadioteleskoobi ehitamiseks. Projekti nimi vastab esialgsele kavale luua raadioteleskoop, mille kogu vastuvõtuala pindala on üks ruutkilomeeter. 
Teleskoopi hakati kavandama 1990. aastail. Projekti peakorter asus 2011. aastast Manchesteri Ülikoolis Inglismaal. Märtsis 2019 asutati Roomas Square Kilometre Array Observatoorium (SKAO), konsortsiumis osalesid Austraalia, Hiina, Itaalia, Holland, Portugal, Lõuna-Aafrika Vabariik ja Ühendkuningriik. Novembris 2020 töötas juba neli raadioobservatooriumi, mis moodustavad SKA tuumiku: MeerKAT ja Hydrogen Epoch of Reionization Array (HERA) Lõuna-Aafrika Vabariigis, Australian SKA Pathfinder (ASKAP) ning Murchison Widefield Array (MWA) Lääne-Austraalias.
Konsortsiumis oli 2021. aastal 14 osalist:
Täiemahulise Square_Kilometre_Array rajamine algas 5. detsembril 2022 Austraalias ja Lõuna-Aafrikas. Lääne-Austraaliasse rajatakse SKA-Low: 131 072 antenniga võrk 74-kilomeetrise läbimõõduga maa-alale. Austraalia osa keskne observatoorium on Murchison Radio-astronomy Observatory Lääne-Austraalia osariigis. Lõuna-Aafrikasse rajatakse SKA-Mid – 197 paraboolantenniga observatoorium. Lõuna-Aafrika osa projektis tagab vastuvõtuantennide baasi rohkem kui 3000 km, mis tagab teleskoobi suure nurklahutuse.
2023. aastal loodetakse valmis saada 10% kogu kogumisalast (SKA1), mis töötab dipoolantennidega sagedusalas 50–350 MHz ja umbes 200 paraboolantenniga sagedusalas 350 MHz – 14 GHz. Kogu kavandatud vastuvõtusüsteem peaks valmima 2030. aastaks.
Toomhärra

Toomhärra on kõrgem vaimulik, kes osales piiskopkonna valitsemisel. 
Toomhärrad moodustasid toomkapiitli, mis tegutses koos piiskopiga piiskopkonna valitsemisel. Toomkapiitli liikmeid kutsuti ka kanoonikuiks. 
Nii nimetati alates IV sajandist piiskopikiriku juures vennaskonnas elavaid katoliku vaimulikke.
Meripilus

Meripilus on klassi "Agaricomycetes" kuuluv kandseente perekond.
Enesevigastamine

Enesevigastamine on iseenda tahtlik vigastamine ehk enese kahjustamine ükskõik millisel viisil. Enesevigastamisest tulenevad vigastused võivad olla väliselt nähtavad, kuid enesevigastamise alla loetakse ka meelega enesele vaimsete piinade valmistamist, nagu näiteks meelega enda ärkvel hoidmine hiliste öötundideni. Vaimsed enesevigastamised pole otseselt märgatavad, kuid need mõjutavad samuti väga palju inimese füüsilist kui ka vaimset tervist. Kuigi enesevigastamine ei ole enesetapp, võib see siiski olla eluohtlik. Inimesed, kes vigastavad ennast, surevad tõenäolisemalt enesetapu pärast, enesevigastusi leitakse 40-60% enesetapu ohvritest. 
Enesevigastamise kõige levinum vorm on terava esemega naha lõikumine. Teised vormid hõlmavad kehaosade kriimustamist, löömist või põletamist.Enesevigastamist esineb kõige sagedamini vanuses 12-26. Enesevigastamine lapsepõlves on haruldane, kuid on alates 1980. aastatest kasvanud. Enesevigastamist võib esineda ka eakatel ning on teada, et ka vangistuses peetavad loomad osalevad ennast kahjustavas käitumises. 
Mis kuulub enesevigastamise hulka?
Enese...
Tšistoozjornoje rajoon

Tšistoozjornoje rajoon on rajoon Novosibirski oblasti lääneosas. Rajooni keskus on Tšistoozjornoje alev.
Jasmin Selberg

Jasmin Selberg (sündinud 11. august 1999) on Eesti-Saksamaa modell ja iluduskuninganna, konkursi Miss International 2022 võitja.
Lumehekk

Lumehekk (ka "lumekaitsehekk", "tuisuhekk") on passiivne lumetõrjevahend, mis takistab tuisu korral lume sadamist teatud kohta, näiteks teele. Kuuskedest lumehekk toimib samal põhimõttel nagu lumeredel (inglise keeles nimetataksegi seda elavaks lumeaiaks ehk lumeredeliks), see tekitab õhuvoolus turbulentsi, aeglustab tuulehoogu, mistõttu sellega edasi kandunud lumi sajab heki juurde maha.
Ajalugu.
Lumehekke hakati Eesti teede kaitseks istutama 1930. aastatel. 1970. aastatel hakati neid liiklusohutuse kaalutlustel, samuti põllumaa tõhusamaks ärakasutamiseks kõrvaldama, kuid paljudes lõikudes on need säilinud tänini. 2000. aastatel on lumehekke taastatud, neid peetakse lumetõrjes vajalikuks. 
Tõhusus.
Lumehekid vajavad hooldamist, neid pügatakse Eestis kord kahe aasta jooksul. Teisalt näitas USA-s 1991. aastal läbi viidud uuring, et mehaaniline lumekoristus teedelt maksab ligi 100 korda rohkem kui selle tõkestamine näiteks lumeredeliga.
Serhi

Serhi (Сергій) on ukraina eesnimi, mis pärineb Rooma patriitsiperekonna nimest Sergius ja sedakaudu vanemast etruski nimest. Ukraina omaladinas kirjutatakse seda kujul Serhii, inglise transkriptsioonis Serhiy.
Serhi (dokumendis kujul Serhii) oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga Eestis levikult 300. mehenimi. Eesnimi Serhii oli 429 mehel. Lisaks oli 2022. aasta 1. jaanuari seisuga see nimi kujul Serhiy 35 mehel.
Serhi oli 1. jaanuaril 2022 keskmiselt 40 aasta vanune (mediaanvanus oli samuti 40).
Jaunzemi (Ļaudona vald)

Jaunzemi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Jaunzemi asub valla kaguosas Aiviekste jõe ääres. Külas on Vilciņi ja Dupeni bussipeatus. Sealne hiiepaik Jaunzemji lohukivi on muinsusmälestistena kohaliku kaitse all.
Vilciņi saar on looduskaitse all.
2008. aastal oli külas 11 elanikku.
Ruķi

 
Ruķi on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Ruķi asub valla keskosas Driksnīte jõe ääres.
Aastal 2008 oli külas 6 elanikku.
Kalnvirsa

Kalnvirsa on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Kalnvirsa asub valla põhjaosas. Seal on Kalnvirsa bussipeatus. Looduskaitse all on raagremmelgas ümbermõõduga 3,84 meetrit ja mänd ümbermõõduga 2,5 meetrit. Küla jääb osaliselt Krustkalni looduskaitsealale.
Kalnvirsaga on liidetud ka endised Leitāni ja Tīrummūrnieki küla. 2008. aastal oli külas 17 elanikku.
Kalnāji (Ļaudona vald)

Kalnāji on küla ("mazciems") Lätis Madona piirkonnas Ļaudona vallas.
Kalnāji asub valla kirdeosas Graulīte jõe kaldal. Külas on Pīlādži ja Kalnāji bussipeatus. Looduskaitse all on Inči mänd, varem oli kaitse all ka nüüdseks hävinud Revolutsionääride mänd.
Kalnājiga on liidetud ka endised Dauziņi ja Purnavieši külad. 2007. aastal, kui valla üldplaneering liitmise ette nägi, oli küla aladel 87 elanikku.
Ardi

Ardi on mehenimi, mida on pandud ka eestlastele.
1. jaanuari 2022 seisuga oli Eestis eesnimi Ardi 356 mehel. Ardi on Eestis populaarsuselt 333. mehenimi. Ardi oli keskmiselt 39 aasta vanune (mediaanvanus oli 40).
Kõige populaarsem oli eesnimi Ardi vanuserühmas 50–54, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 6,49.
Mahagonipuu

Mahagonipuu ("Swietenia") on pooligihaljaste lehtpuude perekond meelialiste sugukonnast. Selle leviala on Kesk- ja Lõuna-Ameerikas. Mahagonipuu perekonda kuulub kolm lehtpuuliiki.
Kirjeldus.
Mahagonipuid on kolme liiki. 
Levila ja kasvukoht.
Ladina-Ameerikas on honduurase mahagoni laialdaselt kasutatud tarbepuiduna ja tänapäeval kasvatatakse seda ka istandustes. Puu kasvab keskmiselt 30–40 meetri kõrguseks, kuid võib kasvada kuni 70 meetri kõrguseks; tüve läbimõõt on keskmiselt 3,5 meetrit. Honduurase mahagon kasvab põhiliselt Kesk-Ameerika ja Lõuna-Ameerika Amazonase vesikonnas. 
Kasutamine.
Mahagoni puitu kasutatakse tavaliselt kvaliteetse sise- ja välimööbli, uste, aknaraamide, terrasside, kirstude ja käsitööesemete valmistamiseks.
Honduurase mahagoni ("S. macrophylla") vilja nimetatakse ka taevaviljaks, kuna puu viljad kasvavad taeva poole. "S. macrophylla" vilju on kaubanduslikult kasutatud tervisetoodetes vereringe ja naha seisundi parandamiseks. Eriti tõhusad raviomadused on "S. macrophylla" seemnel. Malaisias on seemneid traditsiooniliselt kasutatud kõrgvererõhktõve ja diabeedi raviks ning valuvaigistina. Ka Indoneesia rahvameditsiinis on seemneid kasutatud diabeedi, kõrgvererõhktõve ja malaaria raviks.
Mahagon, mida on nimetatud ka Amazonase roheliseks kullaks, on kõige väärtuslikum Amazonase vihmametsast pärinev puit. Suurem osa Brasiilia mahagonist eksporditakse. Brasiilia mahagonist tehtud luksustooteid müüakse maailma jõukaimate riikide prestiižikates jaemüügipunktides.
Keskkonnakaitseorganisatsioon Greenpeace peab mahagonikaubandusega seotud ettevõtteid korrumpeerunuks ning väidab, et see tööstusharu soosib Amazonase vihmametsa seadusvastast hävitamist ja ohustab selle elusloodust.
Valtatie 2

Valtatie 2 on Soome põhimaantee, mis kulgeb Palojärvist, Vihti vallast Porisse. Selle pikkus on 227 kilomeetrit. Tee on valdavalt kaherealine, kuid alguses on kilomeetrine lõik kiirteed. See teeb sellest Soome lühima kiirtee.
Fohnsdorf

Fohnsdorf on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.
Valtatie 3

Valtatie 3 on Soome põhimaantee, mis algab Helsingist ja läheb läbi Hämeenlinna ja Tampere Vaasasse. Tee pikkus on 424 kilomeetrit. Valtatie 3 on osa rahvusvahelisest E-teest E12. 180-kilomeetrine lõik Helsingi ja Tampere vahel on kiirtee. Tamperest põhja poole on tee valdavalt kaherealine. Tihedaima liiklusega osa Valtatie 3-st on Kehä I viaduktist põhjas, kust sõidab keskmiselt päevas läbi 90 000 sõidukit.
Marsruut.
Tee läbib marsruuti Helsingi – Vantaa – Nurmijärvi – Hyvinkää – Riihimäki – Janakkala – Hämeenlinna – Hattula – Kalvola – Valkeakoski – Akaa – Valkeakoski – Lempäälä – Tampere – Pirkkala – Nokia – Tampere – Ylöjärvi – Hämeenkyrö – Ikaalinen – Parkano – Jalasjärvi – Kurikka – Ilmajoki – Isokyrö – Laihia – Korsholm – Vaasa .
Valtatie 3 algab Helsingist Mannerheimintie lõpust. Kivihaka ja Kehä III vahel on tee kvaliteetne neljarealine maantee, mille kõik ühendused on viaduktid (va kiirtee). Kogu Kehä III ja Ylöjärvi linna vaheline lõik on neljarealine kiirtee. 180 kilomeetri pikkusena on see Soome pikim kiirtee. Suur-Helsingis kutsutakse teed ka "Hämeenlinnanväyläks", vahel kõnekeeles ka "Tampereenväyläks" . Tee endine nimi on "Nurmijärventie", mis viitab teel olevale Nurmijärvi vallale. 
Hämeenlinnas kulgeb tee kohe kesklinna kõrval. See osa teest on esimesena ehitatud lõik Valtatie 3-l ja Soome kiirteede kolmas lõik, mis valmis 1964. aastal. Tänapäeval on tee suunatud umbes 200 meetriks tunnelisse.
Tampere kesklinnast lõuna pool läheb tee üle Tampere läänepoolsele ringteele, mis on samuti kiirtee. Kiirtee lõpeb Ylöjärvi kesklinnast veidi lääne pool. Maantee 3 on Ylöjärvi ja Vaasa vahel tavaline Soome kaherealine maantee, mille kvaliteet erineb paiguti. Tee lõpeb Vaasa kesklinnas.
Gaal

Gaal on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.
Hohentauern

Hohentauern on vald ("Gemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.
Washingtoni leping

Washingtoni leping võib viidata järgnevale:
Ganlu vahejuhtum

Ganlu vahejuhtum (hiina keeles 甘露事變) oli vandenõu 14. detsembril 835, kui eunuhhide liigse võimuga rahulolematu Tangi dünastia keiser Tang Wenzong otsustas koos kantsler Li Zhongyani ja keiser Zheng Zhuga eunuhhid tappa. Üritus kukkus läbi, kuna eunuhhid said kavatsustest teada ning asusid endale ustavate sõduritega vasturünnakule. Li Xun, Zheng ning mitmed teised kõrged ametnikud hukati ning pärast seda oli eunuhhidel keiser Wenzongi üle veel tugevam kontroll.
Bean's Stationi lahing

Bean's Stationi lahing oli lahing 14. detsembril 1863 Graingeri maakonnas Tennessee's Ameerika Ühendriikide kodusõja Knoxville'i kampaania ajal. Lahingus ründas kindralleitnant James Longstreeti juhitud Riikide Konföderatsiooni armee brigaadikindral James M. Shackelfordi juhitud Uniooni armee ratsaväge. Lahingutegevus kestis loojanguni, kui Longstreeti väed sundisid Konföderatsiooni armee lõpuks taganema. Kaks Shackelfordi ümber piirama saadetud ratsakolonni ei saanud sellega hakkama, ühel neist õnnestus vangi võtta 25 vastase kaarikut. Järgmisel päeval saabus Unioonile Bean Stationis edelas appi jalavägi ning Konföderatsioon sunniti uuesti taganema.
Longstreeti väed olid 19. novembril asunud Knoxville'i piirama. Knoxville'i kaitsnud kindralmajor Ambrose Burnside'ile jõudis 4. detsembril appi suur kindralmajor William Tecumseh Shermani Uniooni armee ning Longstreet taganes Rogersville'ist kirdesse. Teda jälitama asunud kindralmajor John Parke jäi pidama Rutledge'is ja Bean's Stationis. Kui Longstreet sai teada, et suurem osa Shermani vägedest oli aladelt lahkunud, asus ta uuesti rünnakule. Ta kavatses Shackelfordi ratsaväe ümber piirata ning hävitada, kuid Uniooni ratsavägi pidas vastu ning rünnak ebaõnnestus. 16. detsembril liitus Shackelford Uniooni põhilise väeosaga Blaine's Crossroadsis. Longstreet taandus kirdesse.
Varitsus Albaania-Jugoslaavia piiril (detsember 1998)

Varitsus Albaania-Jugoslaavia piiril leidis aset 14. detsembril 1998, kui Jugoslaavia sõjavägi korraldas varitsuse 140-le Kosovo Vabastusarmee (KVA) võitlejale, kes üritasid relvi ja varustust oma Albaania baasist Jugoslaaviasse smugeldada. Varitsusega algas viietunnine tulevahetus, milles hukkus 36 KVA võitlejat ning üheksa langes vangi. Ülejäänud põgenesid tagasi Albaaniasse ning jätsid maha hulgaliselt relvi ja varustust, mille Jugoslaavia võimud konfiskeerisid. Varitsus oli veriseim sündmus pärast kaks kuud varem Ameerika Ühendriikide vahendusel sõlmitud vaherahu. Rahvustevaheline vaen oli piirkonnas järjest kasvanud juba 1995. aasta algusest.
Mõned tunnid pärast varitsust ründasid tuvastamata isikud, keda peeti KVA võitlejateks, Pejës serblaste baari, kus hukkus kuus noort serblasest tsiviilisikut. Lääne diplomaadid uskusid, et tegu oli kättemaksuga varitsuse eest, KVA vastutust ei võtnud. Aastaid hiljem tunnistas Serbia valitsus, et tegu oli Serbia salateenistuse n-ö musta operatsiooniga. 
Mõned päevad hiljem toimetasid Jugoslaavia võimud peaaegu kõikide langenute laibad Punase Risti vahendusel albaanlastele. Hukkunuid nimetati kangelasteks ning neile korraldati mässuliste aladel matused, kus osales tuhandeid albaanlasi. Jaanuaris 1999 röövis KVA kaheksa Jugoslaavia sõdurit, kes vahetati välja varitsuses vangi langenud KVA võitlejate vastu.
2019. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

2019. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 31. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Finaalturniir toimus neljas riigis: Prantsusmaal, Sloveenias, Belgias ja Hollandis. Kokku kvalifitseerus võistlustele 24 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.
Kolmandat korda krooniti Euroopa meistriks Serbia, kes võitis finaalis 3:1 Sloveeniat. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Serbia nurgaründaja Uroš Kovacevic.
Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile läbi kvalifikatsiooniturniiri. Põhiturniiri alagrupimängudes võiduarvet avada ei suudetud ning meistrivõistluste lõppkohaks jäi 24.
Laasme klaasikoda

Laasme klaasikoda oli 18. sajandil Puurmani mõisa juurde kuuluv klaasikoda, mis asus Laasme külas Jõgevamaal.
Laasme klaasikoda jäi Puurmani mõisast 3 km põhja poole. Selle rajas Andreas Gotthard von Manteuffel (1714–1768). See tegutses ilmselt 1764. aastast 1780. aastateni. Teistel andmetel pandi see tööle 1765. aastal ning sulges uksed 1782. aastal.
1770. aastatel hakati Laasme ja Altnurga klaasikojas lihtsa puutuha asemel kasutama puhtamat potast, mis tõstis valmistatud klaasi kvaliteeti märgatavalt ning võimaldas toota värvitut klaasi.
Laasme klaasikojas toodeti rohekast võsaklaasist pudeleid, ümaraid pudelikesi ja piimahapendamise kausse ning värvitust klaasist joogiklaase.
Klaasikoja asukohast on arheoloog Andres Tvauri 2010.–2011. aastal toimunud välitööde käigus leidnud 100 m diameetriga alalt klaasitootmisjääke. Laasme klaasikoda on arvel pärandkultuuriobjektina.
Kriit (perekonnanimi)

Kriit on eesti perekonnanimi.
Statistika.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Kriit 38 inimesel: 17 mehel ja 21 naisel. Perekonnanimede levikult oli Kriit meeste puhul 7376. kohal ja naiste puhul 6388. kohal. Perekonnanime Kriit kandja oli keskmiselt 44 aasta vanune. Perekonnanimi Kriit oli levinuim Põlva maakonnas, kus neid on maakonna 10 000 elaniku kohta 2,86.
19. sajandi algul pandi pärisorjusest vabastamise käigus talupoegadele Tartumaal Kodavere kihelkonnas nimeks Krieth, Harjumaal Kose kihelkonnas Krit, Virumaal Rakvere kihelkonnas Krith ja Järvamaal Türi kihelkonnas Kritt (normaliseeritud nimed on Kriit). 
Nimede eestistamise käigus loobus üks isik 1937. aastal nimest Nahkrokriitmann ning võttis uueks nimeks Kriit.
2017. aasta meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis

2017. aasta Euroopa meistrivõistlused võrkpallis olid meeste Euroopa meistrivõistlused võrkpallis, mis toimusid 30. korda. Võistlusi korraldas Euroopa Võrkpalliliit CEV. Põhiturniir toimus Poolas. Kokku kvalifitseerus võistlustele 16 Euroopa võrkpallikoondist, sealhulgas ka Eesti võrkpallikoondis.
Teist korda krooniti Euroopa meistriks Venemaa, kes võitis finaalis 3:2 Saksamaad. Turniiri väärtuslikuimaks mängijaks (MVP) valiti Venemaa diagonaalründaja Maksim Mihhailov.
Eesti võrkpallikoondis kvalifitseerus põhiturniirile läbi kvalifikatsiooniturniiri. Põhiturniiri alagrupimängudes ühtegi mängu ei võidetud ning alagrupis tuli leppida viimase kohaga. Koondise lõppkoht punktiarvestuse alusel oli kolmeteistkümnes.
Valtatie 4

Valtatie 4, Suur-Helsingis tuntud ka kui Lahti maantee on maantee Soomes . See on peamine tee Helsingi ja Põhja-Soome vahel. Valtatie 4 algab Erottajalt Helsingis ja läheb välja Saami sillani Utsjokis Soome ja Norra piiril. Tee on 1295 kilomeetrit pikk, mis teeb sellest Soome pikima maantee. See on osa Euroopa teest E75. Oulu ja Kemi vaheline lõik on osa Euroopa teest E08 .
Marsruut.
Tee marsruut on Helsingi – Lahti – Heinola – Jyväskylä – Äänekoski – Oulu – Kemi – Rovaniemi – Sodankylä – Ivalo – Inari – Utsjoki .
Knittelfeld

Knittelfeld on linn "(Stadtgemeinde)" Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas. Linn asub Muri jõe kallastel. 
Linna nimi on saanud kurikuulsaks 7. septembril 2002 toimunud Knittelfeldi putši, Austria Vabaduspartei parteikoosoleku tõttu, mille tulemusena toimusid 2002. aasta Austria parlamendivalimised.
Kobenz

Kobenz on vald ("Marktgemeinde") Austrias Steiermargi liidumaal Murtali ringkonnas.
Serpulaceae

Serpulaceae on puravikulaadsete seltsi kuuluv sugukond seeni.
Saami sild

Saami sild (soome keeles "Saamen silta;" põhjasaami keeles "Sámi šaldi;" norra keeles "Samelandsbrua") on vantsild üle Teno jõe. Sillast läheb üle Euroopa tee E75. Sild ühendab Finnmargi maakonda Norras Utsjoki vallaga Lapimaal Soomes. Silla pikkus on 316 meetrit.
Saami sild avati 1993. aastal. Enne seda oli suviti parvlaevaühendus ja talvel jäätee.
Nagoya protokoll

Nagoya protokoll (inglise "Nagoya Protocol") on bioloogilise mitmekesisuse konventsiooni geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise rahvusvaheline leping.
Nagoya protokoll võeti konventsiooniosaliste poolt vastu 29. oktoobril 2010 Jaapanis Nagoyas. 
Bioloogilise mitmekesisuse konventsioonil on kolm peamist eesmärki:
Tulenevalt Nagoya protokollist on Euroopa Liidu Parlament ja Nõukogu vastu võtnud määruse geneetilistele ressurssidele juurdepääsu ja nende kasutamisest saadava tulu õiglase ja erapooletu jaotamise Nagoya protokollist tulenevate kasutajate jaoks ette nähtud vastavusmeetmete kohta liidus. Selle eesmärk tagada, et Euroopa Liidus kasutatavad geneetilised ressursid ja nendega seotud traditsioonilised teadmised oleks omandatud päritoluriigist õiguspäraselt.
Geneetiliste ressursside ja/või nendega seotud traditsiooniliste teadmiste kasutajad, kes teevad teadus- ja arendustööd, peavad esitama hoolsuskohustuse deklaratsiooni näitamaks, et geneetilised ressursid ja/või nendega seotud traditsioonilised teadmised on omandatud päritoluriigist kooskõlas päritoluriigi seadusandlusega.
Eestis reguleerib Nagoya protokollist tulenevaid piiranguid Looduskaitseseaduse muutmise seadus (Nagoya protokolli rakendamine), mis võeti Riigikogus vastu 19. juunil 2017.
Hiie põder

Hiie põder (ka hiie hirv; soome keeles "hiiden hirvi") on üleloomulik loom soome eeposes "Kalevala". Seda looma on kirjeldatud kui raskesti püütavat, kiiret ja tugevat.
Eeposes annab Louhi oma tütarde kosilastele ülesandeks püüda hiie põder kinni elavana.
Kotka merepäevad

Kotka merepäevad (soome keeles "Kotkan meripäivät") on Soomes Kotka linnas ja lähiümbruses igal aastal juuli viimasel nädalalõpul toimuv merefestival. See on üks suuremaid Soome festivale. Seal osaleb üle 200 000 inimese. See on Finland Festivals'i üks festivalidest.
Festivalid toimuvad aastast 1962.
Pirita bussijaam

Pirita bussijaam oli bussijaam Tallinnas Pirita linnaosas.
1920. aastatel pandi käima bussiliikus Pirita ja Tallinna vahel. Moodne bussijaam valmis 1940 ja selle projekteeris arvatavasti Roman Koolmar (projekteerijaks on nimetatud ka Arthur Jürvetsoni).
Tänase aadressiga Merivälja tee 1 hoone tegutseb ärihoonena ja tema ees varikatuse all asub jätkuvalt Tallinna Kesklinna-suunaline Pirita bussipeatus.
Pühamäe bussipeatus

Pühamäe bussipeatus (Pühamägi) on bussipeatus Tartu maanteel Tallinnas Kesklinna linnaosas Vaskjala-Ülemiste kanali lähedal. Bussipeatuse kõrval on Mõigu kalmistu, mille asukohta on nimetatud Pühamäeks. Peatuse lähedal on ka Pühamäe järv. 
Peatus on üksnes linnast väljuval (Mõigu) suunal. 
Bussipeatuse järgi on nimetatud Kaur Riismaa raamat "Pühamägi", milles see on koht, kust hääletatakse Tallinnast Tartusse.
Lennujaama ühissõidukipeatus

Lennujaama ühissõidukipeatus on ühissõidukipeatus Tallinnas Lasnamäe linnaosas.
Lennujaama ühissõidukipeatuses peatuvad buss nr. 49 suunaga Lennujaam-Viimsi keskus, buss nr. 65 suunaga Lennujaam-Seli, buss nr. 2 suunaga Reisisadama (A-terminal)-Mõigu ja Kaubamaja-Mõigu ja buss nr. 15 suunaga Estonia-Sõjamäe ja Sõjamäe-Estonia.
Helsingi Kunstiülikool

Helsingi Kunstiülikool (soome keeles "Taideyliopisto") on 2013. aastal loodud kunstide valdkonda koondav kõrgem õppeasutus Soomes. 
Helsingi Kunstiülikool koosneb kolmest akadeemiast, mis varem olid iseseisvad ülikoolid: "Helsingi Kunstiülikooli kunstiakadeemia" (kuni 2013 Soome Kunstiakadeemia, ka Helsingi Kunstiakadeemia), "Helsingi Kunstiülikooli Sibeliuse akadeemia" (kuni 2013 Sibeliuse Akadeemia) ja "Helsingi Kunstiülikooli teatriakadeemia" (kuni 2013 Helsingi Teatriakadeemia, ka Soome Teatriakadeemia). Üliõpilasi on koolis kokku umbes 2000.
Kertu (eesnimi)

Kertu on eesti naisenimi. See on mugandus nimest Gertrud.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kertu 1218 naisel. Kertu oli populaarsuselt 155. naisenimi. Kertu oli keskmiselt 19 aasta vanune (mediaanvanus oli 18). Kõige populaarsem oli eesnimi Kertu vanuserühmas 10–14, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 23,17.
Kertu nimepäev on 17. märts.
Frédéric Lepage

Frédéric Lepage (sündinud 1955) on prantsuse filmiprodutsent, stsenarist ja kirjanik.
1994. aastal produtseeris Lepage 24-osalise loodusfilmisarja "Les Chroniques de l'Afrique sauvage" ('metsiku Aafrika kroonikad'; režissöör Laurent Frapat, helilooja Carolin Petit, stsenaariumi autor Frédéric Lepage). Sarja on näidatud televisioonis pealkirjaga "Untamed Africa" ('Taltsutamata Aafrika') rohkem kui sajas riigis. Järgnevatel aastatel Lepage'i viljakas koostöö Frapat' ja Petit'ga jätkus. Loodi loodusdokumentaalsarjad teiste mandrite metsikust loodusest (filmimas käidi Lõuna- ja Kesk-Ameerikas, Austraalias, Edela-Aasias, Põhja-Ameerikas).
Ta on kirjutanud mitu romaani, aime- ja lasteraamatut.
Isiklikku.
Ta elab Pariisis ja Bangkokis.
Leonardo Renan Simões de Lacerda

Leonardo Renan Simões de Lacerda (mängijanimega Léo; sündinud 30. jaanuaril 1988 Belo Horizontes) on Brasiilia jalgpallur, kaitsja. Ta mängib Brasiilia esiliiga klubis Chapecoense.
Léo alustas klubikarjääri Grêmios, kus mängis kuni 2009. aastani. 2010. aasta hooaja esimese poole veetis ta Palmeirases.
Aastatel 2010–2021 mängis ta Cruzeiros. Ta tuli klubiga kahel korral Brasiilia meistriks (aastatel 2013 ja 2014).
2022. aasta veebruaris sõlmis ta üheaastase lepingu Chapecoensega.
Marm

"Marm" oli Tartus 1968. aastal ilmunud fotograafiliselt paljundatud omakirjastuslik luulealmanahh. 
Toimetajad: Kalle Eller, Olev Remsujev ja Jaan Unt. Kujundus: Kaljo Põllu. Illustratsioonid: Tõnu Tamm.
Nimetuse "Marm" pakkus välja Kalle Eller; vana-norra keeles tähendanud see murdlaine pihustumist vastu kaljut.
"Marmi" jätkuks olid "Kolme mehe laulud" ja "Kurekell".
Sisu.
Marm. Tartu, 1968. 43 lk.
Autorid: Peeter Ilus, Rein Tigane, Svetlan Semenenko, Krista Kajar, Johnny B. Isotamm, Arthur Nootamaa, Jaak Soom, Jüri Üdi, Kalle Eller, Ave Alavainu ja Ain Kaalep. 
Kogumik sisaldas ka Heiti Talviku ja Uku Masingu luulet vene keeles Svetlan Semenenko tõlkes. 
Näiteid.
Johnny B. Isotamm, e12:
Ave Alavainu:
Pirkkalaiskirjailijat

Pirkkalaiskirjailijat on 1943 Soomes Tamperes asutatud kirjanike ühendus. 
See oli esimene kohalik kirjanike ühendus Soomes. Ühendusse on kuulunud teiste seas Väinö Linna, Lauri Viita, Frans Emil Sillanpää, Eeva-Liisa Manner ja Kalle Päätalo.
Ühenduse eesmärkide seas oli lähendada kirjanikke ja lugejaid. Selleks korraldas ühendus näiteks kirjandusüritusi.
A. Laikmaa bussipeatus

A. Laikmaa bussipeatus on bussipeatus A. Laikmaa tänaval Tallinnas Kesklinna linnaosas.
A. Laikmaa bussipeatuses peatuvad bussiliinid 14, 18, 18A, 20, 20A, 55, 100, 101, 170, 171 ja 172.
Rahvuspuu

Rahvuspuu on rahvussümboliks valitud puu. 
Soome rahvuspuu on arukask.
Rahvuslill

Rahvuslill on rahvussümboliks valitud lill. 
Näiteks Eesti rahvuslill on rukkilill ja Soome rahvuslill on harilik maikelluke.
Rafael Sóbis

Rafael Augusto Sóbis do Nascimento (sündinud 17. juunil 1985 Erechimis) on endine Brasiilia jalgpallur (ründaja).
Sóbis alustas klubikarjääri 2004. aastal Internacionalis. 2006. aasta hooajal oli 19 väravaga Internacionali parim väravakütt Brasiilia kõrgliigas. Kõrgliigas saadi teine koht ja Sóbis valiti lisaks kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 2006. aastal võideti Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlused Copa Libertadores.
2006. aasta augustis liitus ta 21,8 miljoni Brasiilia reaali eest Hispaania kõrgliigaklubiga Real Betis. 2008. aasta suundus ta Araabia Ühendemiraatidesse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Al-Jazira. 2010. aasta juulis liitus ta laenulepingu alusel taas Internacionaliga. Sama aasta augustis tuli ta Internacionaliga teist korda Copa Libertadorese võitjaks, kui finaalseerias alistati Mehhiko klubi Guadalajara.
2012. aasta juulis sõlmis ta lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Fluminense. Samal hooajal tuli ta klubiga Brasiilia meistriks. 2015. aastal liitus ta Mehhiko klubiga Tigres UANL. 2015. aasta sügishooajal tuli ta klubiga Mehhiko meistriks. Copa Libertadorese finaalis kaotati Argentina klubile River Plate.
2016. aasta juunis sõlmis ta kolme aasta pikkuse lepingu Brasiilia kõrgliigaklubiga Cruzeiro. 2019. aastal naasis Sóbis Internacionali. 2020. aasta jaanuaris sõlmis ta lepingu Cearága. 2020. aasta novembris naasis ta Cruzeirosse, mis oli langenud Brasiilia esiliigasse. Ta lõpetas jalgpallurikarjääri 2021. aasta hooaja järel, kui tema lepingu Cruzeiroga lõppes, kuigi Sóbis oli Cruzeiros olnud üks fännide lemmikuid.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Brasiilia rahvuskoondises tegi ta 3. septembril 2006 mängus Argentina jalgpallikoondis vastu. Ainsa värava Brasiilia koondises lõi ta sama aasta 7. oktoobril sõprusmängus Kuiveidi vastu. Brasiilia koondises mängis ta kuni 2008. aastani kokku kaheksa korda.
Ta kuulus Brasiilia olümpiakoondisse 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril. Sóbis lõi turniiril kaks väravat: teises alagrupimängus Uus-Meremaa ja veerandfinaalis Kameruni vastu. Kolmanda koha mängus alistati Belgia ja võideti pronksmedal.
Rahvusloom

Rahvusloom on rahvussümboliks valitud loom. Mõnedes riikides/mõnedel rahvustel võib olla eristatud ka rahvuslind, rahvuskala, rahvusliblikas. Kui loomarühma ei täpsustata, siis mõeldakse enamasti imetajat.
Näiteks Eesti rahvusloom on hunt, Soome rahvusloom on pruunkaru.
Andrei Murro

Andres (Andrei) Murro (30. august 1903 Tõhela küla, Pärnumaa – 29. august 1941 Soome laht) oli Eesti NSV riigitegelane, Eesti NSV siseasjade rahvakomissar ajavahemikus 26. märtsist 1941 kuni 6. augustini 1941.
Elukäik.
Ta asus 1915. aastal õppima Pärnu reaalgümnaasiumi ettevalmistuskursustel, kuid perekond evakueerus Tveri kubermangu Kašini linna. Aastail 1915 kuni 1917 õppis ta Kašini reaalkoolis. 1917. aasta mais tuli perekond tagasi Eestisse ning Andres Murro jätkas õpinguid Tartu reaalgümnaasiumis, mille lõpetas 1922. aastal. Õpingute ajal osales ta vasakpoolses üliõpilasorganisatsioonis Edasi. 
Kooli lõpetamise järel asus ta elama Pärnusse ning hakkas tegutsema Üle-eestimaalise Noorproletaarlaste Ühingu Pärnu organisatsioonis ja valiti selle sekretäriks. Sama aasta septembris organiseeris ta Pärnus ametiühingute kesknõukogu. 1923. aasta augustis saadeti ta ametiühingute instruktori-organisaatorina Narva, kus tegutses kuni 1924. aasta jaanuarini.
Murro arreteeriti 1924. aasta jaanuaris ning sama aasta novembris mõisteti ta 149 protsessil eluks ajaks vangi riigivastase tegevuse eest. Ta oli kuni 1938. aasta amnestiani poliitvang Patarei vanglas. Vabanemise järel töötas ta lihttöölisena ehitustel ja maamõõtja abilisena.
1940. aastal sai ta uuesti loodud illegaalse EKP Pärnumaa komitee liikmeks. Tema parteistaaži arvestati 1922. aastast. 1940. aastal toimunud riigipöörde järel suunati ta tööle politseisse. 1. juulist 1940 sai temast Siseministeeriumi Politseitalituse abidirektor, 16. juulist 1940 Politseitalituse direktor. 11. septembril 1940 määrati Murro Eesti NSV siseasjade rahvakomissari II asetäitjaks, 26. veebruaril 1941 rahvakomissari asetäitjaks miilitsa alal. 
26. märtsil 1941 jagati senine Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat kaheks: Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadiks ja Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadiks. Andres Murro määrati samast päevast siseasjade rahvakomissariks. 29. märtsist 1941 anti talle julgeoleku vanemmajori auaste. See vastab ligikaudu toonase Punaarmee kindralmajori auastmele. 
Murro osales 1941. aasta juuniküüditamise ettevalmistamises. Küüditamisaktsiooni üldjuhtideks Eestis olid riikliku julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm, siseasjade rahvakomissar Andres Murro ja EK(b)P KK I sekretär Karl Säre. Vahetuks ettevalmistustööks ja küüditamise läbiviimiseks moodustati vabariiklik operatiivstaap: rahvakomissarid Boris Kumm, Murro, julgeoleku rahvakomissari asetäitjad Aleksei Škurin ja Venjamin Gulst (operatiivstaabi liige maakondlike "troikade" juhtimise alal) ning julgeoleku rahvakomissariaadi 2. osakonna ülem Rudolf James. 
6. augustil 1941 liideti Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaat taas Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadiga ning uueks siseasjade rahvakomissariks sai endine julgeoleku rahvakomissar Boris Kumm. Riikliku julgeoleku vanemmajor Andrei Murro oli 15. – 29. augustini 1941 oli Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsuse juht.
Andres Murro hukkus laevaga Vironia Tallinnast evakueerumisel Soome lahel 1941. aasta 29. augustil.
Henrique Pacheco Lima

Henrique Pacheco Lima (mängijanimega Henrique; sündinud 16. mail 1985 Londrinas) on Brasiilia jalgpallur (poolkaitsja). 
Ta mängib Brasiilia kõrgliiga klubis Cruzeiro. Ta on klubi meeskonna kapten.
Henrique alustas 2005. aastal klubikarjääri Londrinas. Läbimurde saavutas ta kõrgliiga klubis Figueirense. 2007. aasta suundus mängima Jaapanisse, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Júbilo Iwata. Järgmised kaks hooaega veetis ta laenul Cruzeiros. 2009. aasta Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistluste Copa Libertadorese finaalis viis Henrique seeria teises mängus Cruzeiro Argentina klubi Estudiantese vastu juhtima, kuid lõpuks kaotati 1:2. 2010. aasta jaanuaris sõlmis ta Cruzeiroga püsiva lepingu. Aastatel 2011–2012 mängis ta Santoses.
Cruzeiros mängib ta taas alates 2013. aasta jaanuarist. Aastatel 2013 ja 2014 on ta tulnud klubiga Brasiilia meistriks.
Automaatikavahendid

Automaatikavahendid on tehnilised vahendid, mis on ette nähtud automaatikasüsteemide teostamiseks.
Automaatikavahenditeks loetakse
Suurem osa automaatikavahendeid on elektroonsed, kuid nad võivad olla ka elektrilised (elektromehaanilised), pneumaatilised (või pneumoonilised) ja hüdraulilised, harvemini mehaanilised.
Suur Papa

Uku Arop (sündinud 28. veebruaril 1989, esinejanimedega Suur Papa, Papa Mef, AROP) on eesti räppar ja harrastussurfar.
Alustanud räpparikarjääri 2013. aastal, pälvis ta Eesti 2017. aasta parima laulu muusikaauhinna räpplooga „Kiki Miki". Raadio 2 räppmuusikaauhindu oli ta võitnud varemgi.
Ta on mänginud filmis „Nullpunkt" ja koos filmiga valminud draamasarjas.
Tema hitid on „Kiki Miki" (2017) ja „Täna" (2017).
Uku Arop on võitnud 2018. aasta Borjomi Surf Challenge'i purjesurfivõistluse.
Rannarajoon

Rannarajoon on Pärnu linnaosa, mis paikneb Pärnu lahe ääres.
Rannarajoonis asub teiste seas Pärnu rannapark.
Rannarajooni linnaosa tänavad.
Rannarajooni linnaosas on 36 tänavat, milleks on:
Kadi

Kadi on eesti naisenimi. Nime Kadi nimepäev on 25. november.
Kadi on mugandus nimest Katharina.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1691 naisel. Kadi oli Eestis populaarsuselt 107. naisenimi.
Kõige rohkem oli eesnimega Kadi sündinuid aprillis, kokku 170. Vanim Kadi on üle 85-aastaste vanuserühmas, noorim vanuserühmas 0–4. 
Kõige populaarsem oli eesnimi Kadi vanuserühmas 25–29, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 36,72 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 18,42. Kadi oli keskmiselt 32 aasta vanune (mediaanvanus oli 31). 
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Kadi 1686 naisel. Kadi oli populaarsuselt 99. naisenimi.
Kolme mehe laulud

"Kolme mehe laulud" oli 1968. aastal ilmunud omakirjastuslik luulealmanahh.
Käsitlusi.
Kersti Unt on "Kolme mehe laule" nimetanud muidu neutraalseks ja pigem kunstilisi eesmärke seadvaks väljaandeks, ent nendib, et sealt leiab ka Peeter Ilusa luuletuse okupeeritud kodumaast.
Hannes Varblane on "Kolme mehe laulud" paigutanud omakirjastusliku almanahhiliikumise esimesse perioodi aastatel 1968–1972/1973, mida on nimetatud ""masenduse mässu" ja vastuhakule õhutamise" perioodiks. Samasse perioodi kuuluvad teiste seas ka almanahhid "Marm" ja "Hees".
Eve (eesnimi)

Eve on naisenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Eve 3047 naisel. Eve oli Eestis populaarsuselt 42. naisenimi. Kõige populaarsem on eesnimi Eve vanuserühmas 55–59, kus neid on 10 000 elaniku kohta 61,97 ning Võru maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 37,1. Eve on keskmiselt 53 aasta vanune (mediaanvanus on 53). 
1. jaanuari 2025 seisuga oli Eestis eesnimi Eve 2918 naisel. Eve oli populaarsuselt 41. naisenimi.
Stanislav Tjutjukin

Stanislav Vassiljevitš Tjutjukin (vene keeles Станислав Васильевич Тютюкин; 29. september 1935 Moskva, Nõukogude Liit – 26. oktoober 2019) oli vene ajaloolane, ajaloodoktor, professor (2006).
Ta lõpetas 1958. aastal Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli ajalooteaduskonna ja 1966. aastal aspirantuuri. Kaitses 1967. aastal kandidaadiväitekirja "Ideeline võitlus töölisliikumises 1914.–1917. aastatel" ja 1983. aastal doktoritöö "Esimene Vene revolutsioon ja G. V. Plehhanov". 
Tjutjukin töötas Venemaa Teaduste Akadeemia Venemaa Ajaloo Instituudis alates 1958. aastast, muuhulgas peateadurina. 
Isiklikku.
Stanislav Tjutjukini abikaasa on Ivan Udaltsovi lapselaps. Nende poeg Sergei Udaltsov on vasakpoolsete vaadetega opositsioonipoliitik.
Ulrich Hub

Ulrich Hub (sündinud 2. novembril 1963 Tübingenis Baden-Württembergis) on saksa näitekirjanik, kirjanik ja lavastaja.
Ulrich Hub on õppinud näitlejaks, ta lõpetas Hamburgi teatri- ja muusikakõrgkooli (Hochschule für Musik und Theater Hamburg). Pärast seda töötas ta viis aastat koosseisulise näitlejana Gießeni ja Darmstadti teatrites. 
1993. aastast töötab lavastajana ning kirjutab näidendeid ja lasteraamatuid.&lt;br&gt;Esimene tunnustus kirjanikuna tuli 1997. aastal, kui ta võitis esimese auhinna Heidelberger Stückemarkti teatrifestivalil näidendi "Die Beleidigten" eest. Kokku on temalt ilmunud üle 20 näidendi ja instseneeringu, kuuldemänge ja audioraamatuid, ning neli lasteraamatut.
Kirjanikku on Saksamaal tunnustatud enam kui kümne kirjandusauhinnaga. Enim auhindu pälvinud näidend "Kohtume kell kaheksa Noa laeval" ("An der Arche um Acht") on antud välja ka proosatekstina, raamatut on siiani tõlgitud 24 keelde.
Ulrich Hub elab Berliinis. 
Tema näidend "Kohtume kell 8 Noa laeval" on tõlgitud ka eesti keelde (tõlkija Raimo Pass), mängitud Vaba Lava kavas 2014. aastal ja on detsembrist 2018 Viljandis Ugala teatri mängukavas.