Ameerika Ühendriikide – Hiina suhted

"See artikkel on Ameerika Ühendriikide ja Hiina Rahvavabariigi vahelistest suhetest. Ameerika Ühendriikide ja Hiina Vabariigi vaheliste suhete kohta vaata artiklit Ameerika Ühendriikide-Taiwani suhted. Enne 1949. aastat toimunud Ameerika Ühendriikide ja Hiina suhete kohta vaata artiklit Ameerika Ühendriikide-Hiina suhete ajalugu."
Ameerika Ühendriikide-Hiina suhted on Ameerika Ühendriikide ja Hiina Rahvavabariigi kahepoolsed suhted. Kuna Ameerika Ühendriigid ja Hiina on kaks maailma suurimat majandust, võib nendevahelisi suhteid pidada praegu maailma tähtsaimateks. "De facto" algasid Ameerika Ühendriikide-Hiina suhted Hiina Rahvavabariigi väljakuulutamisega 1. oktoobril 1949 ja sellele järgnenud Hiina Vabariigi valitsuse põgenemisega Taiwanile ning on olnud kohati pingelised. Kahe riigi vahelised suhted normaliseerusid seitsmekümnendatel, pärast seda on pingeid tekitanud mh Hiina majanduspoliitika, Taiwani poliitiline staatus ja territoriaalvaidlused Lõuna-Hiina meres. Tülidest hoolimata on Ameerika Ühendriigid ja Hiina majanduslikult tihedalt seotud ning üksteise strateegilised konkurendid. Kahe riigi majandused moodustavad kokku 44% kogu maailma SKT-st.
Oktoobris 1949 kuulutas Hiina Kommunistliku Partei peasekretär Mao Zedong välja Hiina Rahvavabariigi ning Mandri-Hiinas tekkis uus valitsus. Uue valitsuse ja Ameerika Ühendriikide suhted olid algusest peale halvad, kaks riiki põrkusid sõjaliselt Korea sõjas (1950–1953). Hiina saatis Ameerika Ühendriikide poolt juhitud ÜRO vägedele vastu miljoneid oma sõdureid, et ära hoida Ameerika Ühendriikide vägede kohalolu oma piiril. Aastakümneid ei tunnustanud Ameerika Ühendriigid Hiina Rahvavabariiki, vaid hoidsid suhteid Taiwani saarele pagenud Hiina Vabariigiga, seetõttu ei saanud Hiina Rahvavabariik liituda ka ÜRO-ga. Hiina Rahvavabariigi ja Ameerika Ühendriikide suhted hakkasid soojenema tänu Hiina-Nõukogude lõhele ning Vietnami sõja ja kultuurirevolutsiooni rahunemisele. Aastal 1972 külastas Ameerika Ühendriikide president Richard Nixon Hiina Rahvavabariiki ning sellega pöördusid kahe riigi vahelised suhted. Ametlikult tunnustasid Ameerika Ühendriigid Hiina Rahvavabariiki ainsa seadusliku Hiina valitsusena 1. jaanuaril 1979. Taiwani Hiina Vabariigiga muutusid suhted mitteametlikuks, seda reguleerib Ameerika Ühendriikides Taiwani suhete seadus.
Pärast Nixonit on Hiinat oma ametiajal külastanud kõik Ameerika Ühendriikide presidendid peale Jimmy Carteri ja Joe Bideni. Enim lepinguid sõlmiti Hiinaga Barack Obama ametiajal. Kahe riigi vahelised suhted jahenesid nii Xi Jinpingi kui Donald Trumpi ametiaegade alguses. Probleeme on tekitanud Hiina sõjaväe tegevus Lõuna-Hiina merel, väidetav manipuleerimine Hiina jüaaniga ja Hiina luuretegevus Ameerika Ühendriikides. Aastal 2017 nimetas Trumpi valitsus Hiinat "strateegiliseks konkurendiks". Jaanuaris 2018 algas Ameerika Ühendriikide-Hiina kaubandussõda, Trumpi valitsus kehtestas muuhulgas Ameerika Ühendriikide ettevõtetele piirangud äri ajamisele uiguuride tagakiusamisega seotud ettevõtetele, sh tehnoloogiahiidudele, nagu Huawei ja ZTE. Pärast seda kui Hiina valitsus kehtestas Hongkongis vastuolulise riikliku julgeoleku seaduse, lõpetasid Ameerika Ühendriigid Hongkongi eeliskohtlemise. Karmistati nõudeid Hiina tudengite ja teadlaste viisadele ning soojendati suhteid Taiwaniga. Aastal 2018 hakkasid eksperdid rääkima võimalikust "uuest külmast sõjast". Trumpi valitsusaja viimasel päeval jaanuaris 2021 liigitasid Ameerika Ühendriikide võimud uiguuride tagakiusamise Xinjiangis ametlikult genotsiidiks.
Kahe riigi vahelised pingeid jäid õhku ka pärast Joe Bideni presidendiks valimist. Biden nimetas strateegilist konkurentsi Hiinaga oma välispoliitika prioriteediks. Bideni ajal seati piirangud pooljuhtide müügile Hiina, soojendati suhteid muude Aasia riikidega ning suurendati abi Taiwanile. Samas väitis Bideni administratsioon, et kahe riigi vahel võiks olla "konkurents, mitte konflikt", 2022. aasta lõpus teatas Biden, et "ei tohiks olla uut külma sõda". Sellest hoolimata on Hiina ja Ameerika Ühendriikide suhted olnud jahedad ka Donald Trumpi teisel ametiajal. Aastal 2025 kehtestas ta Hiinale kõrged tollimaksud.