Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus

Vähemusrahvuse kultuuriautonoomia seadus (lühend VRKAS) on Eesti Vabariigi seadus, mis reguleerib vähemusrahvustest Eesti Vabariigi kodanike õigusi moodustada kultuuriomavalitsusi neile põhiseadusega antud kultuurialaste õiguste teostamiseks. VRKAS võeti vastu 26. oktoobril 1993 ning jõustus sama aasta 28. novembril.
Ajalugu.
Esimene vähemusrahvusi puudutav seadus Eestis oli vähemusrahvuste kultuuromavalitsuse seadus, mis võeti vastu 12. veebruaril 1925. Selle seaduse alusel võisid moodustada kultuuriomavalitsusi tollaste suurimate rahvusvähemuste – saksa, vene, rootsi ja juudi rahvusest isikud. Kultuuriomavalitsuse moodustamiseni jõudsid 1925. aastal saksa ja 1926. aastal juudi kogukond. Vene ja rootsi vähemused oma kultuuriomavalitsusi ei moodustanud. Selle põhjuseks oli tõenäoliselt asjaolu, et rootsi ja vene kogukondade asustus Eestis oli koondunud teatud piirkondadesse piisavalt kompaktselt, et rahvuskultuurilisi probleeme oli võimalik lahendada kohalike omavalitsuste kaudu. Kultuuriomavalitsused likvideeriti 1940. aastal nõukogude võimu perioodil. 
Vähemusrahvuse määratlus.
Vähemusrahvusena mõistetakse Eesti kodanikke, kes
Vähemusrahvusest isikute õigused.
Vähemusrahvusse kuuluval isikul on Eestis õigus säilitada oma etniline kuuluvus, kultuuritavad, emakeel ja usutunnistus. Mis tahes rahvuskultuuri tavade ja usukommete halvustamine ning nende täitmise takistamine on keelatud. Vähemusrahvust ei tohi sunniviisiliselt ümberrahvustada. VRKAS kohaselt võib vähemusrahvusest isik: 
Kultuuriomavalitsused.
Vähemusrahvusel on õigus luua oma kultuuriomavalitsusasutusi. Kultuuriomavalitsuse põhieesmärgid on emakeelse õppe korraldamine, vähemusrahvuse kultuuriasutuste moodustamine ja nende tegevuse korraldamine, rahvuslike kultuuriürituste korraldamine, vähemusrahvuse kultuuri ja hariduse edendamiseks fondide, stipendiumide ja preemiate asutamine ning määramine.
Kultuuriomavalitsusasutused on:
Kultuuriomavalitsuse taotlemise aluseks on rahvusnimekiri, mille koostab rahvuslik kultuuriühing või ühingute liit. Kultuuriomavalitsusi võivad moodustada Eesti kodanikest saksa, vene, rootsi ja juudi vähemusrahvusest isikud ja nendest vähemusrahvustest isikud, kelle arv on üle 3000. Enne teist maailmasõda oli kultuuriomavalitsus baltisakslastel ja juutidel. Tänapäeval on Eestis kultuuriautonoomia vaid kahel rahvusrühmal – eestisoomlastel ja eestirootslastel. Teiste rahvusvähemuste õigused on tagatud põhiseaduse ja teiste seadustega.
Soomlaste kultuuromavalitsus.
Eestisoomlaste Kultuuriomavalitsus koondab Eestis elavaid ja tegutsevaid ingerisoomlasi ja soomesoomlasi, selle eesmärgiks on Eestis elavate soomlaste ja ingerisoomlaste sidustamine, elujõu, kultuuri ja keelte hoidmine – tutvustamine. Täna toimetav soome vähemusrahvuse kultuurinõukogu valiti 2017 sügisel. 
Eestirootslaste kultuuromavalitsus.
Eestirootslaste kultuuriomavalitsus loodi 2007. aastal. Eestirootslaste rahvusnimekirja kuuluvad Eesti kodanikud, kes identifitseerivad end eestirootslastena, kellel on eestirootsi taust ning soovivad säilitada oma keelt ja kultuuri või isikud, kes soovivad toetada rootsi vähemusrahvuse püüdlusi oma keele, kultuuri ja rahvusliku eneseteadvuse säilitamisel. Kultuuriomavalitsus toetab ja koordineerib kohalike infotahvlite ja rootsikeelsete/ajalooliste külasiltide projekti, jagab baas- ja projektitoetusi kultuuriühingutele ning toetab eestirootsi ajaloo-, traditsioonide-ja rahvakultuuri-teemalisi kursuseid. Kultuuriomavalitsus toetab ka rootsi keele õpet ning kakskeelsete (eesti-rootsi) lasteraamatute välja andmist. 2016. aastal korraldas eestirootslaste kultuuriomavalitsus Haapsalus eestirootslaste laulu- ja tantsupeo.