tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Harju-Madise kirik

Harju-Madise Mattiase kirik on kihelkonnakirik Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Madise külas Pakri lahe ääres rannaastangul. Kirik on pühitsetud apostel Mattiasele ja kirikut kasutab Harju-Madise kogudus.
Kiriku ehitusaeg jääb 15.–18. sajandisse. Kantsel on valminud 1784. aastal ja selle kõlaräästa tipus on päikeseratas, mida on peetud laeva tüürirattaks.
Interjöör.
Kantsel valmis 1784. aastal ja arvatavasti Tallinna puunikerdaja Johann Valentin Rabe käe all. See on muinsuskaitse all 1973. aastast.
Oreli valmistas Tallinna orelimeister Gustav Normann 1859. aastal. 1968. aastal sai see tulekahjus kannatada ja orelimeister Hardo Kriisa taastas selle 1988. aastal. Muinsuskaitse all alates 1981. aastast.
Altar ja altariaed on valmistatud 1875. aasta paiku. Altarimaali "Kristus ristil" valmistas Carl Sigismund Walther 19. sajandi keskpaigas. Mõlemad on muinsuskaitse all alates 1981. aastast.
Kirikus on altar-triptühhon 1631. aastast, millel on kujutatud Jeesuslapse kummardamine, ülestõusmine ja püha õhtusöömaaeg. Võimalik, et selle autor on Tallinna maalija Paul Blume. Muinsuskaitse all 1973. aastast.
Kirik meremärgina.
Meri asub kirikust 500 meetri kaugusel. Kiriku kellatornis on majakatuli, mis moodustab liitsihi Madise alumise tulepaagiga. Märkide vahekaugus on 599 meetrit ja sihi asimuut on 140°.
Kiriku kõrgus maapinnast on 35 meetrit ja tule kõrgus merepinnast on 33 meetrit.
Kirik rahvapärimuses.
Vanarahvalt kogutud legendide põhjal olla ümberkaudsed surnud mõisnikud kiriku altari ees öösiti kaarte mängimas käinud. Seda märganud õpetaja, kes läinud salamisi kirikusse ning hoolimata mõisnike lahkest kutsest keeldunud kaardilauda istumast, tõstes käe ning hüüdes: "Tagane, saadan!" Sestsaadik olevat Harju-Madise kirikus öösiti rahu ja vaikus valitsenud.
Kirikuaed.
Kirikut ümbritsev kirikuaed on piki kaldakõrgendikku kulgevat külge ääristatud tahutud paekivist müüriga ja maapoolsest küljest piiratud madalama kiviaiaga. Põhja- ja lõunakülgedel on 19. sajandi lõpust pärinevad gootipäraselt tahutud tugipostidega väravad. Kirikuaed ja selle piirdemüür koos väravatega on arvatud ehitismälestiseks.
Kirikuaed on Thomas von Rammi suguvõsa liikmete matusepaigaks.
Kirikuaia lõunaosas asub 19. sajandil ehitatud kabel.
Kirikuaia äärel asub Madise juga.
Harju-Madise pastori Johann Haquinus Forseliuse poja Bengt Gottfried Forseliuse mälestuskivi on kirikuaia kõrval.
Järva-Jaani kirik

Järva-Jaani Ristija Johannese kirik on kihelkonnakirik Järvamaal Järva-Jaanis. Kirik teenindas Järva-Jaani kihelkonda (sks keeles varem "Keitingen" vana Keitise külanime järgi, hiljem Sankt Johannis). Kirikut kasutab Järva-Jaani kogudus.
Kirik ehitati tõenäoliselt 13. sajandi kolmandal veerandil – seega on see üks vanimaid kirikuid Järvamaal. Kivikirikule eelnes taanlaste ehitatud puukirik. Esialgu oli ühelööviline gooti stiilis kodakirik läänetornita. Uusgooti stiilis torn ehitati Johann Gottfried Mühlhauseni projekti järgi alles 1881. aastal. Algkavatises olid kvadraatne koor ja kolme võlvikuga pikihoone. Raiddekoor peaaegu puudub, kuid kõik välisnurgad ja aknaavade välisservad on laotud puhastest kvaadritest. Kirikus on keskaegne altarilaua plaat, mis praegu kantsli all, ja ristimiskivi ümaravormiline jalg, mida olevat kasutatud ka häbipostina. Kunstimälestistena on kaitse all barokne nikerdkantsel, krutsifiks, Roosna-Alliku mõisahärra kingitud altarisein.
Kiriku ümber on Järva-Jaani kirikuaed.
2011. aasta detsembrist on kiriku tornis kaks uut kella.
Cosmoskva

 
Cosmoskva on Saaremaa 2001. aastal asutatud "acid jazz"'i orkester.
Cosmoskva on esinenud klubides Privé, BonBon ja Tallinn, Von Krahli teatris, TV3 saadetes "Koosolek" ja "Kahvel", ETV saates Tähelaev, Õllesummeri Jazzi- ja Veiniaias, Tudengijazzil, Jazzkaarel, teatrifestivalil Baltoscandal ning Muhu tulevikumuusikafestivalil Juu Jääb, samuti Raadio 2 saates "R2 Live". 
Cosmoskva on välja andnud ühe EP "Milch Attack" (2004). Juulis 2006 anti välja bändi 9 looga debüütplaat "Juniper", millel tegi kaasa ka Eesti üks legendaarsemaid džässmuusikuid, saksofonist Villu Veski. Lisaks temale teevad albumil kaasa Priit Arge, Karl-Gustav Kello ja Ott Ojamaa. Albumi kaane on kujundanud disainer Alari Orav. Albumi väljaandmisele järgnesid esitluskontserdid Kuressaares ja Tallinnas. 2009. aastal läks kaheksaliikmeliseks kasvanud orkester pikemale pausile. 
2017. aastal otsustati taas kokku tulla ja muusikat salvestada. 2017., 2018. ja 2019. aastal toimunud sessioonide käigus sündis albumijagu uut helimaterjali ning pärast 10. aastast pausi anti 2019. aasta juunis välja singel "Spider", millest kujunes Raadio 2 üks mängitumaid lugusid sellel suvel ja oktoobris singel "Fix My Avalon". 
Orkestri kolmas singel nimega "Hymn for Insignificant People" ilmus 2020. aasta 26. mail. 
2020. aasta alguses andis plaadifirma TIKS rekords välja Cosmoskva teise, 13 looga albumi "IV". Eesti Rahvusringhäälingu Kultuuriportaalis kirjutab Kaspar Viilup: Eesti popstaarid paiskavad mais-juunis ikka välja mõne pikalt lihvitud hittsingli, mille peal vaikselt kogu suve liugu lasta, aga suvealbumeid ei kohta siinmail just tihti. TIKS Rekordsis kaudu ilmunud Saaremaa supergrupi Cosmoskva teine album on aga just parimas mõttes suvine muusika. Helge ja pretensioonitu, mis viib mõtted rannale, päikesele ja puhkusele.
Jamie Carragher

James Lee Duncan Carragher (sündinud 28. jaanuaril 1978) on inglise endine jalgpallur. Carragher mängis terve karjääri jooksul vaid Liverpoolis, kus ta aitas klubil tulla muuhulgas ka 2005. aastal Euroopa meistriks. Carragher pidas Liverpooli meeskonnas kõikide sarjade peale kokku 737 mängu, olles selles arvestuses klubi läbi aegade teine mängija.
Carragher mängis 38 korral ka Inglismaa jalgpallikoondises. Rahvuskoondises debüteeris Carragher 28. aprillil 1999, kui mängiti Ungari meeskonnaga. Carragher kuulus Inglismaa rahvuskoondisse 2006. aasta maailmameistrivõistlustel Saksamaal. Veerandfinaalis mängiti Portugali meeskonnaga, kuid nii normaalaeg kui ka lisaaeg lõppesid väravateta viigiga. Penatiseerias oli Inglismaa koondisel üheks penaltilööjaks ka Carragher, kuid tema löögi suutis Portugali väravavaht Ricardo Pereira tõrjuda. Penaltiseeria võitis Portugal 3:1 ning jõudis seeläbi poolfinaali.
1051

1051. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad
Aastad: 1046 1047 1048 1049 1050 - 1051 - 1052 1053 1054 1055 1056
1052

1052. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad
Aastad: 1047 1048 1049 1050 1051 - 1052 - 1053 1054 1055 1056 1057
Kandalakša

Kandalakša (soome "Kantalahti") on linn Venemaal Murmanski oblastis, Kandalakša rajooni keskus. Asub Kandalakša lahe kaldal.
Kandalakša küla asutati 1526. aastal ja seal asus õigeusu klooster. 1938. aastal sai küla linnaõigused.
Kuulus Karjala ANSV-sse, 1938. aastal liideti Murmanski oblastiga.
Tänapäeval on valdav osa linnaelanikest venelased, kuid veel 20. sajandi alguses elas seal palju karjalasi ja soomlasi.
1918. aastal avati linna läbiv Murmanski–Moskva raudtee.
Loodus.
Kliima.
Kandalakšas on üleminekukliima paraskliimalt lähisarktilisele. Juuli keskmine õhutemperatuur on 14,6 °C ning jaanuari ja veebruari keskmine õhutemperatuur on –12,0 °C. Aasta keskmine õhutemperatuur on +0,3 °C ja sademete hulk 413,3 mm. Kandalakšas ei esine polaarööd, kuid juunis esineb polaarpäev.
1053

1053. aasta
Sajandid: 10. sajand - 11. sajand - 12. sajand
Aastakümned: 1000. aastad 1010. aastad 1020. aastad 1030. aastad 1040. aastad - 1050. aastad - 1060. aastad 1070. aastad 1080. aastad 1090. aastad 1100. aastad
Aastad: 1048 1049 1050 1051 1052 - 1053 - 1054 1055 1056 1057 1058
Armando Teixeira

Armando Gonçalves Teixeira (sündinud 25. septembril 1976 Strasbourgis) on Portugali endine jalgpallur. Tema hüüdnimi on Petit. 
Portugali koondises debüteeris Petit 2. juunil 2001 mängus Iirimaaga. Ta mängis koondises 57 korral ja lõi neli väravat.
Petit kuulus kodustel 2004. aasta Euroopa meistrivõistlustel finaali jõudnud Portugali meeskonda. Ta osales ka 2006. aasta maailmameistrivõistlustel ja 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustel. 2008. aasta Euroopa meistrivõistlustega tema koondisekarjäär lõppes. 
Pärast sportlaskarjääri lõppu on ta töötanud treenerina. Ta on juhendanud seni ainult Portugali klubisid. Alates 2020. aastast on ta Portugali kõrgliiga klubis Belenensese peatreener. Enne seda oli ta aastatel 2018–2019 Marítimo peatreener.
Aburi

Aburi (kohakääne Aburisse) on küla Lääne-Virumaal Väike-Maarja vallas.
Aburi asub Rakvere–Väike-Maarja maantee ääres Väike-Maarjast umbes 7 km põhjas ja Kullengast mõni kilomeeter lõunas. Tamsalust jääb ta itta.
Aburi küla nimetati Taani hindamisraamatus 1241 kujul "Apur". Hiljem mainiti teda 1524 kujul "Habberkul", 1586 kujul "Habar" ja 1688 kujul "Abbori". Küla asus Väike-Maarja kihelkonnas ja kuulus Porkuni mõisale.
Aburi külas asutati Lääne-Virumaa esimene kolhoos "Uus Elu" 2. aprillil 1948. Kolhoosi moodustasid 9 peret ning kolhoosivaraks oli 230 ha maad, millest 160 põllumaad; 15 hobust; 20 lehma; ja 10 muud kodulooma.
Nime päritolu.
Kohanimi oli välja kujunenud juba 13. sajandil ja selle sisu jääb usutava seletuseta.
Lauri Kettunen märgib, et "apuri" tähendab soome keeles 'abiline'. Põhja-Eestis on nimeseosed Soomega võimalikud. Peale selle kõrvutas ta seda Soome suguvõsanimega "Apurinen", ehkki möönas, et viimane võib pärineda hoopis rootsi keelest.
Nime saab analüüsida kujul "Abu"+"ri", kus "-ri" oleks järelliide ja algusosa lähtekohaks oleks isikunimi, näiteks eesti ja liivi alal hiljem esinenud "Ape". Kettunen on oletanud ka nimekujusid "Appa" ja "Haproi".
Montšegorsk

Montšegorsk on linn Venemaal Murmanski oblastis. Asub Imandra järve kaldal.
Montšegorsk asutati 1937. aastal vase- ja niklimaagi leiukoha juurde.
Montšegorsk on vase ja nikli tootmise keskus. Linn ja selle ümbrus on tugevasti saastunud.
Otto Lilienthal

Karl Wilhelm Otto Lilienthal (23. mai 1848 Anklam – 10. august 1896 Berliin) oli Saksa lennunduspioneer, kes sooritas keha külge kinnitatud tiibadega õhus planeerides lühikesi õhulende.
Lilienthali teeneks on mitte niivõrd tolleks ajaks uute lendamise teoreetiliste lähtealuste väljatöötamine kui juba olemasolevate praktiliste teadmiste ärakasutamine ning lendama õppimiseks vajaliku mõtestatud meetodi lõplik arendamine.
Praegu teada olevalt oli ta esimene inimene, kes sooritas edukalt juhitavaid lauglende, mida sai korrata. Oma lauglendude katsetustega saavutas ta läbimurde lendamise põhimõttel - „õhust raskem“.
Lilienthal avaldas oma uurimusi laialdaselt ja sai tuntuks kui lauglendude vanameister.
Lilienthali lennukatsed.
Kuigi taevas lendavad linnud on õhust raskemad, peeti pikka aega õhust raskemate lennumasinate loomise ideed jaburaks. Eksperimendid õhust raskemate lennuvahenditega algasid 19. sajandi saabumisega. Inimene hüppas linnutiiva kuju matkivate tiibadega alla mitmekümne meetri kõrguselt, üritades veidi lindude kombel lennata ja seejuures ellu jääda.
Sobiva tiivakuju leidmisel tehti palju katseid linnutiiva kujuga inimese külge kinnitatud mitmemeetriste tiibadega. Julged ja fanaatilised inimesed tegid arvukalt ja enamasti edutuid kõrgustelt alla hüppamise ja planeerimise katseid. Paraku lõppesid need tihti julge katsetaja hukkumisega.
Üks edukamatest eksperimenteerijatest oli saksa insener ja katsetaja Otto Lilienthal, kes püüdis leida lahendust õhus planeerimiseks. 1890. aastatel ehitas Otto Lilienthal kergeid linnutiivakujulisi tiibu ja tegi nendega rohkem kui 2000 lühikest katselendu.
Sooritanud oma eluajal mitmeid rohkem või vähem õnnestunud katseid, hukkus ka tema 1896. aastal lennukatse järel, hüpates alla Rhinoveri mäelt Saksamaal ja üritades õhus planeerida. Ta suri saadud vigastustesse järgmisel päeval.
Otto Lilienthal sooritas enne hukkumist siiski sedavõrd palju lennukatseid, et suutis püsida õhus kokkuvõttes ligi viis tundi. Nii peetakse teda esimeseks inimeseks, kes suutis teha inimese kontrollitavaid, lühikest aega kestnud õhulende tiibade abil.
Kandejõu suurendamiseks lisasid mitmed katsetajad oma linnutiiva kujuga plaaneritele lisatiibu, mis suurendasid küll plaanerite kandejõudu, kuid samas ka nende kaalu. Paraku jäi soovitud edu alati saavutamata.
Borovitši

Borovitši on linn Venemaal Novgorodi oblastis, Borovitši rajooni keskus. Asub Msta jõe ääres. Borovitši on Novgorodi oblasti suuruselt teine linn.
Ajalugu.
Borovitši on tekkinud 15. sajandil. Linnaõigused sai 1770. aastal. 1878. aastal valmis raudteeharu, mis ühendab linna Moskva–Peterburi raudteega.
19. sajandi lõpust alates toodetakse seal tulekindlaid telliseid.
2017. aastal oli linna elanike arv 50 896.
Sõpruslinnad.
Borovitšil on neli sõpruslinna:
Volhov

Volhov (soome "Olhava") on linn Venemaal Leningradi oblastis, Volhovi rajooni keskus. Asub Volhovi jõe ääres Peterburist 122 km idas.
Ajalugu.
Volhov tekkis 1918. aastal Volhovi jõele hüdroelektrijaama rajamisega. Linnaõigused sai 1933. aastal. 1933–1940 kandis nime Volhovstroi.
Linnas asub alumiiniumitehas.
Linnast 10 km kaugusel asub Staraja Ladoga küla.
Äksi kirik

Äksi Andrease kirik on kirik Tartu maakonnas Tartu vallas Äksi alevikus.
Kirikukihelkonda on kirjalikes allikates esmamainitud 1443. aastal. Samas asukohas on olnud mitu puust kirikut, mis on aga sõdades hävinud. Praegune kirikuhoone on tõenäoliselt ehitatud 1770. aastal, vanimad osad umbes 1500. aastast. Kirik rekonstrueeriti põhjalikult uusgooti stiilis 1887.–1889. aastal Reinhold Guleke projekti järgi, kes kavandas ka samas stiilis sisekujunduse. Kiriku altarimaali maalis Julie Wilhelmine Hagen-Schwarz.
Kirikuaias on mälestuskivi 1815–1832 Äksis pastoriks olnud Otto Wilhelm Masingule (1763–1832).
Kirikus on pastorina töötanud ka Eesti kultuuritegelane August Wilhelm Hupel, juhuluuletaja Carl Gustav von Staden, aastatel 1834–1855 koolielu arendaja, eesti-saksa sõnaraamatu koostaja ja esimene Goethe eesti keelde tõlkija Franz von Ackermann (1801–1855).
Äksi kiriku kaitsepühak on püha Andreas. Kirikus tegutseb EELK Äksi Andrease kogudus.
Nikolai Burdenko

Nikolai Nilovitš Burdenko (vene keeles "Николай Нилович Бурденко"; 22. mai 1876 – 11. november 1946 Moskva) oli vene kirurg, neurokirurgia rajaja Venemaal.
Ta õppis Tomski ülikoolis ja seejärel Tartu ülikoolis, mille ta lõpetas 1906. aastal. Alates 1910. aastast töötas Tartu ülikoolis professorina. Alates 1918. aastast töötas Voroneži ülikoolis ja 1923. aastast Moskva Riiklikus Ülikoolis. 1934. aastal asutas ta maailma esimese neurokirurgia instituudi. Aastatel 1937–1946 oli ta Punaarmee peakirurg.
1944. aastast juhtis ta Katõni massimõrva uurimise komisjoni, mis tegi vastavalt Nõukogude parteivõimude korraldusele süüdlasteks sakslased, kuigi tegelikult oli massimõrv Nõukogude Liidu Kommunistliku Partei (ÜK(b)P KK Poliitbüroo) korraldatud ja NKVD toime pandud sõjakuritegu.
Burdenko nime kannab neurokirurgia instituut Moskvas. Nõukogude ajal nimetati N. Burdenko tänavaks varasemat ja praegust Veski tänavat Tartus. Toomemäel oli Nikolai Burdenko mälestussammas. Tema auks on nimetatud ka asteroid 6754 Burdenko.
Ta oli abielus Vana-Kuuste mõisast pärit baltisakslase Agnes Helene (Ella) von Siversiga (1876–1939), kes oli Vana-Kuuste mõisniku August Friedrich von Siversi (1837–1896) ja tema abikaasa Helene (Lolo) von Seidlitzi (1845–1930) tütar. Abielu lahutati.
Sălaji maakond

Sălaji maakond on Rumeenia 1. järgu haldusüksus. Idapoolne osa maakonda asub Transilvaanias.
Elanikest on 23% ungarlased.
Sibiu maakond

Sibiu maakond on 1. järgu haldusüksus (maakond) Rumeenias. Asub Transilvaanias.
Plovdiv

Plovdiv on linn Bulgaaria keskosas, Plovdivi piirkonna keskus. Asub Marica jõe mõlemal kaldal kuuel künkal.
Plovdiv on 2019. aasta Euroopa kultuuripealinn.
Ajalugu.
Plovdivi kohal asus traaklaste asula Evmolpia, mille Philippos II 342 eKr vallutas ja tegi linnast oma pealinna uue nimega "Philippopolis". Pärast Aleksander Suure surma läks linn taas traaklaste valdusse. 72 eKr vallutasid linna roomlased ja nimetasid Thrimontiumiks.
Bob Marley

Robert Nesta Marley (6. veebruar 1945 – 11. mai 1981) oli Jamaica "reggae"-laulja, laulukirjutaja, kitarrist ja rastafari. Bob Marley oli esimene "reggae"-superstaar. Võttes sihiks luua mustanahaline rokitäht, kes on sama suur nagu Jimi Hendrix, andis Blackwell Bob Marley and The Wailers'ile 4000 naelsterlingit ansambli Island Records'i debüütalbumi, 1973. aasta "Catch a Fire" salvestamiseks. Varasemad albumid tegid neist kultusbändi, mis sai tuge Eric Claptonilt (tegi kaveri loole "I Shot the Sheriff") ja Rolling Stonesilt (võttis The Wailers'i eksliikme Peter Toshi oma plaadimärgi tiiva alla). Rahvusvaheline edu tuli 1975. aastal "No Woman No Cry" kontsertesitusega ja jätkus 1976. aastal albumiga "Rastaman Vibration". Kuni U2 tulekuni oli Marley Island Records'i suurima läbimügiga artist ja tema 1984. aasta postuumne kogumik "Legend" on U2 "The Joshua Tree" müügiga sammu pidanud. Marley edu avas Islandi uksed teistele artistidele, kelle hulgas olid Steel Pulse ja Toots &amp; the Maytals, ja muutis "reggae", mille levik piirdus algul Jamaicaga, rahvusvaheliseks furooriks.
Lapsepõlv ja pere.
Nesta Robert Marley sündis väikeses Nine Mile'i külas Saint Anni vallas Jamaical. Ta oli taimetoitlane. Hiljem vahetas Jamaica migratsiooniametnik tema eesnimed. Tema isa Norval Sinclair Marley (sünd 1895) oli saksa päritolu jamaicalane, kes elas Liverpoolis. 18-aastase jamaicalanna Cedella Bookeriga (sünd 1926) abielludes oli Norval mereväekapten ja istanduse järelevaataja.
Haigus ja surm.
1977. aasta juulis avastati Marleyl nahavähk. Pärast albumi "Uprising" väljaandmist 1980. aasta mais tegi ansambel suure turnee Euroopas, kus toimus ka nende läbi aegade suurim kontsert: Milanos mängiti sajale tuhandele inimesele. Pärast Euroopa turneed läks Marley Ameerikasse, kus Uprising Tour jätkus ja bänd esines kahel korral Madison Square Garden'is. Varsti pärast seda hakkas mehe tervis halvenema, vähk oli levinud üle terve keha, mistõttu turnee katkestati ja Marley läks ravile Josef Isselsi Baieri kliinikusse. Kaheksa kuud hiljem polnud ravi tulemusi andnud ja Bob Marley sõitis tagasi oma kodumaale Jamaicale. Lennul Saksamaalt Jamaicale leppis ta oma haigusega ja mõistis, et sureb. Tema seisund halvenes veelgi ja pärast lennuki maandumist Miamis viidi ta haiglasse. Bob Marley suri 36-aastaselt Cedars of Lebanoni haiglas Miamis 1981. aasta 11. mai hommikul. Surma põhjus oli vähi levimine kopsudesse ja ajju. Mehe viimased sõnad oma pojale Ziggyle olid: "Rahaga ei saa elu osta." ("Money can't buy life.") Matused toimusid 21. mail 1981. aastal Jamaical. Marley maeti oma sünnikoha lähedal asuvasse kabelisse.
Albumid.
Marley tuntumad hitid on "I Shot the Sheriff", "No Woman, No Cry", "Exodus", "Could You Be Loved", "Stir It Up", "Jamming", "Redemption Song", "One Love", koos Wailersiga "Three Little Birds" ning postuumselt välja antud "Buffalo Soldier" ja "Iron Lion Zion". Kogumikalbum "Legend", mis anti välja kolm aastat pärast Marley surma (1984. aastal) on enim müüdud "reggae"-album läbi aegade, mis on saanud kümme korda plaatinaplaadi tiitli ning mida on müüdud üle 25 miljoni eksemplari.
Tõlliste mõis

Tõlliste mõis (saksa keeles "Teilitz") oli rüütlimõis Sangaste kihelkonnas ajaloolisel Tartumaal. Mõis rajati arvatavasti 17. sajandi keskel. 
1759 ostis mõisa Tartu kreisi rahukohtunik Karol Magnus Broel-Plater. 1771 päris selle tema poeg Jan Reinhold Broel-Plater, kuid 1790 müüdi mõis oksjonil maha. 1800 rentis Hans Heinrich von Plater mõisa Elisabeth von Gersdorffile (sündinud Anrep), kes ostis mõisa 1807. Krahv Friedrich von Mengden ostis mõisa 1821, pantis 1832 Ernst von Gavelile. Ernst von Gavel ostis mõisa 1841, tema surma järel 1842 lese Charlotte (sündinud von Kauzmann) ja laste ühisomandisse, 1852 poeg Karl Gustav Ehreinreich von Gaveli ainuomand. 1854 pantis Karl Georg Amelungi pärijaile, 1857 müüs Julie von Schulmannile (sündinud Amelung). 1872 Julie von Schulmanni laste ühisomand, müüsid Robert Wegenerile. 1896 ostis (102.000 rubla) Edmund von Preetzmann, võõrandas Eesti Vabariiik 1919. 
Pärast Eesti iseseisvumist mõis riigistati.
7. septembri 1930 ajaleht Postimees kirjutab: "Valgamaa maakorralduse komisjon määras tasumaksmise seaduse alusel Tõlliste mõisa endise omaniku pärijaile tasu 19.310 kr. Varem on endisele omanikule eraldatud "Palu" talu. Selle metsast saadud kuuldavasti 15 milj. sendi ümber ja kui ka talu ise juure arvata, teeb kogu tasusuurus 18 miljoni sendi ümber välja. Omanikuks oli Läti alam Breksman."
Pärast Eesti iseseisvumist mõis riigistati ning jagati asundustaludeks. Mõisasüda oli mitmete asunike käes, kuid majandamine ei läinud edukalt. 1937. aastal ostis selle Tõlliste vallavalitsus ning mõisahäärberisse koliti vallamaja. Mõisa peahoone hävis Teises maailmasõjas 1944. aastal. 
Tõlliste mõisa asukohaks on varem ekslikult peetud endise postijaama varemeid Valga–Sangaste–Otepää maantee ääres, kus 1924.-1944. aastatel asus vanadekodu. See hoonetekompleks hävis samuti 1944. aastal.
Lansing (täpsustus)

Lansing on mitme koha nimi.
Pjatigorsk

Pjatigorsk on linn Venemaal Stavropoli krais, Põhja-Kaukaasia föderaalringkonna keskus. Asub Kaljuaheliku eelmäestikus Podkumoki jõe kaldal.
Linn on tekkinud 1780. aastal rajatud kindluse juurde. 1803. aastal rajati sinna kuurortküla, mille nimeks sai Gorjatšie Vodõ. Linnaõigused ja tänapäevase nime sai 1830. aastal. Linna servas sai 1841. aastal duellil surma Mihhail Lermontov. Selles kohas on ausammas. 1920. aastal loodi linnas balneoloogiainstituut. Pjatigorsk on tuntud kuurortlinn paljude mineraal- ja kuumaveeallikatega.
Milano Internazionale

Football Club Internazionale Milano (tuntud nime all Milano Inter) on Itaalias Milanos asuv jalgpalliklubi, mis mängib riigi kõrgliigas Serie A.
Klubi loodi 1908. aastal, kui ta läks lahku 1899. aastal loodud "Milan Cricket and Football Clubist" (praegu AC Milan), et ka välismaalased saaksid klubis mängida. Sellest tulebki klubi nimi. Ka tänapäeval kemplevad klubid omavahel.
Poliitilise surve tagajärjel sai 1928. aastal klubi nimeks Ambrosiana, kuna fašistlikule režiimile ei meeldinud rahvusvahelisusele viitav nimi. Et aga fännid jätkasid klubi nimetamist Interiks, siis 1931. aastal muudeti see ära Associazione Sportiva Ambrosiana-Interiks. Pärast Teise maailmasõja lõppu taastati klubi algne nimi.
2006. aastal tunnistati Internazionale Itaalia meistriks pärast Torino Juventuse diskvalifitseerimist kokkuleppemängude tõttu.
Internazionale on ainus Itaalia klubi, mis pole kunagi riigi kõrgliigast välja langenud. Klubi on tulnud 20 korral Itaalia meistriks, võitnud üheksal korral karika ja kaheksal korral superkarika. Klubi võitnud Meistrite Liiga või Euroopa karika kolmel korral, viimati 2010. aastal. Lisaks on klubi võitnud kolmel korral UEFA karika, kahel korral Intercontinental Cupi ja ühel korral FIFA Maailma klubide karika.
Klubi kodustaadion San Siro, mida jagatakse AC Milaniga. Internazionale peamine rivaal on AC Milan. Nende kohtumisi nimetatakse "derby della Madonnina" (ka "derby di Milano"). Madonnina on Milano toomkiriku tipus olev neitsi Maarja kuju.
Praegune meeskond.
"Seisuga 10. jaanuar 2024"
Xinjiang

Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond kuulub Hiina Rahvavabariigi koosseisu. Asub Hiina äärmises lääne- ja loodeosas.
Xinjiangi tuntakse ka Ida-Turkestanina (uiguuri keeles شەرقىي تۈركىستان "Šärqiy-Türkistan"), vene allikates kasutatakse piirkonna kohta ka nime "Синьцзян". Ala piirneb India, Pakistani, Afganistani, Tadžikistani, Kõrgõzstani, Kasahstani, Venemaa Altai Vabariigi ja Mongooliaga. Xinjiangi põhjaosa nimetatakse Džungaariaks.
Piirkond sattus Qingi dünastia kontrolli alla 18. sajandil. Hiinas toimunud Xinhai revolutsiooni tulemusel 1912. aastal kukutati Hiina viimane keiser Pu Yi ja kuulutati välja Hiina Vabariik, kuid aastatel 1916–1926 toimunud sõdade käigus lagunes riik rivaalitsevate militaristlike grupeeringute vahel sisuliselt iseseisvateks piirkondadeks. Xinjiangi hoidis enda kontrolli all Hiina vabariigi prokommunistlik kuberner. 1944. aastal korraldati NSV Liidu toel võimuvastane ülestõus ja 12. novembril 1944 kuulutati Yiningis välja Ida-Turkestani Revolutsiooniline Vabariik. Pärast seda, kui kommunistid võitsid Hiina kodusõja, liideti Xinjiang Hiina Rahvavabariigiga.
Loodus.
Piirkonna põhjaosa moodustab Džungaaria nõgu. Keskel asub Tian Shani mäestik, millest lõunas asub Tarimi nõgu Taklimakani kõrbega. Lõunapiiril asub Kunlun. Suurim järv oli Lop Nur, mis tänapäeval on pea täiesti ära kuivanud. Tänapäeval on suurim järv Bosten.
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel on piirkonna elanikest 45% uiguure, 41% hiinlasi, 7% kasahhe ja 5% hueisid. Alla 1% on kirgiise, mongoleid, tungsjange, tadžikke, sibosid, mandžusid ja teisi.
Kohanimed.
Xinjiangis on kasutusel nii uiguuri- kui ka hiinakeelsed kohanimed ning lisaks kasutatakse rahvusvahelises meedias ingliskeelseid nimekujusid, mis kohati erinevad üksteisest märkimisväärselt.
Indianapolis

Indianapolis on linn Ameerika Ühendriikides, Indiana osariigi pealinn. 
Asub Marioni maakonnas. Alates 1970. aasta ühinemisest on linnal maakonnaga ühine omavalitsusüksus – Unigov. 
Alates 1908. aastast on Indianapolises peetud 41 korda USA Grand Prix, mis alates 1958. aastast on Vormel 1 MM-etapp. 
Indianapolise meeskond Indianapolis Colts mängib Ameerika jalgpalli liigas NFL ja korvpallimeeskond Indiana Pacers liigas NBA.
Paljude Indianapolise esindushoonete fassaadid on kujundanud eesti päritolu ameerika terrakotakunstnik Alexander Sangernebo.
Lex lata

" Lex lata " on ladinakeelne väljend, mis tähendab "õigus, nii nagu see on."
"Lex lata" eristamine "lex ferenda"'st on traditsiooniline, kuid eriti rõhutab seda õiguspositivism.
Lex ferenda

" Lex ferenda " on ladinakeelne väljend, mis tähistab tulevast, seni veel mitte kehtivat õigust.
Kasutatakse peamiselt juba vastu võetud, kuid veel jõustumata õigusakti puhul. Erandina ka tõenäoliselt vastu võetava eelnõu kohta.
Veel jõustumata õigusaktist lähtuva regulatsiooni kirjeldamiseks kasutatakse sageli kujul "de lege ferenda", mis tähendab "tulevase õiguse kohaselt".
Üldise õiguse maades kasutatakse antud väljendit tähenduses "õigus, nii nagu see peaks olema."
Lansing (Põhja-Carolina)

Lansing on asula Ameerika Ühendriikides Põhja-Carolina osariigis Ashe'i maakonnas. 
Elanike arv oli 2000. aasta rahvaloenduse järgi 151 ja 2010. aasta rahvaloenduse järgi 158.
Orissaare Gümnaasium

Orissaare Gümnaasium on põhi- ja keskharidust andev kool Orissaares aadressil Kuivastu maantee 29.
Kooli hallataval staadionil kasvab keset jalgpalliväljakut tamm. 1951. aastani kasvas tamm staadioni kõrval. Kui 1951. aastal staadioni laiendati, jäi puu keset staadioni. Orissaare staadioni tamm valiti 2015. aastal üle 60 000 häälega Euroopa aasta puuks.
Ajalugu.
Orissaare Gümnaasiumi asutamise aastaks peetakse 1946. aastat, kui Piiri 7-klassilise Kooli juures avati 8. klass ja kooli nimeks sai Muhu Keskkool. Aastatel 1950–1953 lõpetas Muhu Keskkooli neli lendu. Kui 1953. aastal moodustati Orissaare rajoon, viidi keskkool Muhust Tumala 7-klassilise Kooli ruumidesse ja kool alustas tööd Orissaare Keskkoolina. Tumalas lõpetas keskkooli viies ja kuues lend. 1955. aastal valmis Orissaares uus koolihoone ja 1. septembril 1955 koliti keskkool Orissaarde. Kuni 1960. aastani õppisid Orissaare uues koolimajas neli algklassi ja keskkool, 5.–7. klass õppis endiselt Tumalas. 1959. aastal valmis Orissaares uus internaadihoone. 1970. aastal nimetati kool Aleksei Müürisepa järgi Aleksei Müürisepa nimeliseks Orissaare Keskkooliks. 
1990. aastal sai kooli nimeks Orissaare Keskkool, 1997. aastal Orissaare Gümnaasium. Merealaseid teadmisi asuti andma 1991. aastal. 2003. aastal alustas tööd 7. klassi õpilastele mõeldud jungade kool. 2006. aastal avati koolimajas admiral Johan Pitka mälestuseks büst. 2010. aastal muutus gümnaasiumis õppimine suunapõhiseks, avati reaal- ja loodussuund, humanitaar- ja sotsiaalsuund ning kutseõppesuund (võimalik valida kahe eriala vahel: merendus ja sisekaitseline eelkutseõpe). Õpilaskodus avati merepraktika õppeklass.
Sise-Mongoolia

Sise-Mongoolia autonoomne piirkond kuulub Hiina Rahvavabariigi koosseisu. Asub Hiina põhjaosas. Piirneb põhjas Venemaa ja Mongooliaga.
Sise-Mongoolia autonoomne piirkond on asutatud 1. mail 1947.
1969. aastal liideti suur osa Sise-Mongoolia territooriumist naaberprovintside koosseisu. 1979. aastal Sise-Mongoolia endine territoorium taastati.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb üheksaks ringkonna õigustega linnaks ja kolmeks aimakiks:
Rahvastik.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid Sise-Mongoolia elanikest hiinlased 79,17%, mongolid 17,13%, mandžud 2,14%, hueid 0,90%, dauurid 0,33%, evengid 0,11%, korealased 0,094% ja venelased 0,022%.
Doonau koolkond

Doonau koolkond (saksa keeles "Donauschule" või "Donaustil") on koondnimetus teatud kunstnike ühendusele 16. sajandi esimesel kolmandikul. 
Doonau koolkonda kuulunud kunstnikud ei tegutsenud ühtse rühmitusena, nende ühisosa oli Doonau oru maastike maalimine.
Doonau koolkonna liikmed.
Tuntud kunstnikke, kes kuulusid Doonau koolkonda:
Vahel peetakse Doonau koolkonna maalikunstnikuks ka Lucas Cranach vanemat (1472–1553).
Hồng Hà

Hồng Hà (ka Punane jõgi; hiina 红河/紅河, "Hóng Hé" ("punane jõgi"); vietnami "Sông Hồng" või "Hồng Hà") on jõgi Kagu-Aasias. 
Jõgi saab alguse Hiina Yunnani provintsis, voolab sealt edasi Vietnami põhjaossa ning suubub Tongkingi lahte Lõuna-Hiina mere loodeosas.
Jõe kogupikkus on umbes 1149 km. Sellest 639 km kulgeb Hiina territooriumil ja 510 km Vietnamis. Tee peal läbib jõgi mitmeid Põhja-Vietnami piirkondi ning moodustab lõunaosas ulatusliku Punase jõe delta, mis on oluline põllumajandus- ja asustusala.
Hồng Hà kõige olulisem lisajõgi on Đà jõgi, mis on piirkonna tähtis vee- ja hüdroenergiaallikas. Teine oluline lisajõgi on Lô jõgi.
Jõgi on saanud oma nime punakast värvusest, mis tuleneb savi- ja rauarohketest setetest, mida vool kaasa kannab. Need setted on kujundanud ka Punase jõe delta, mis on üks Vietnamis kõige tihedamini asustatud ja majanduslikult tähtsamaid piirkondi.
Hyvinkää linn

Hyvinkää on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Soomes Uusimaa maakonnas. Hyvinkää asub Soome pealinnast Helsingist umbes 50 km põhjas. Hyvinkääl elab 45 572 inimest (seisuga 31. jaanuar 2012).
Hyvinkää vald loodi 1917. aastal, sellest eraldus 1926 Hyvinkää alev. Hyvinkää sai linnaõigused 1960. aastal. 1969. aastal ühines Hyvinkää vald Hyvinkää linnaga.
Hyvinkääl asuvad Soome Raudteemuuseum, Konecranesi peakorter ja KONE liftitehas.
Linnas on Hyvinkää haigla.
Kerava

Kerava on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Naabervallad on Vantaa, Tuusula ja Sipoo.
Kerava alev eraldati Tuusulast 1924. aastal, linnaõigused sai 1970. aastal.
Kerava sõprusomavalitsused on Hjørring Taanis, Reykjanesbær Islandil, Kristiansand Norras ja Trollhättan Rootsis. Koostöösidemed on ka selliste omavalitsustega nagu Vladimir Venemaal, Solt Ungaris, Ogre Lätis, Keila Eestis, Aschersleben Saksamaal ning Arumeru Tansaanias.
Hanko

Hanko on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Soome lahe kaldal.
Naabervallad on Kemiönsaari vald ja Raseborgi linn.
Venemaa Keisririigi aegu kandis linn vene keeles "Гангэ" nimekuju.
Moskva rahulepinguga renditi linn 1940. aastal Nõukogude Liidule sõjaväebaasiks, kuid Jätkusõja ajal baas evakueeriti.
44% linnaelanikest on soomerootslased.
Kozmodemjansk

Kozmodemjansk ehk Tsikmä (mäemari keeles Цикмä) on linn Venemaal Mari Eli Vabariigis. Tegemist on nii mäemari rahva kui ka Mäemari rajooni keskusega. Linn asub Volga (Tšeboksarõ veehoidla) parempoolsel kaldal.
Ajalugu.
1551. aastal maabus maride kindluse Tšikma juures Ivan Julm pärast Kaasani vallutamist. Pärast maride alistamist venelaste poolt 1583. aastal rajati Kozmodemjansk kindlusena samale kohale. Linn on nime saanud pühakute Kuzma ja Demjanini järgi, sest nende nimepäeval oli Ivan Tšikma alla saabunud.
Volga ääres paiknevast Kozmodemjanskist kujunes arvestatav kaubanduskeskus ning linn sai linnaõigused 1781. aastal. Sealt läks läbi Moskva–Pekingi kaasaegne kaubatee ja toimusid suured kaubalaadad. 1858. aastaks elas linnas umbes 5000 elanikku ja linn oli kogu 19. sajandi jooksul puidukaubanduse keskus. Esimene haigla asutati 1868. aastal, pank 1875. aastal, raamatukogu 1882. aastal ja trükikoda 1891. aastal.
1989. aastal elas seal 24 400 elanikku, kellest 29% moodustasid marid.
Vaatamisväärsused.
Tänapäeval Kozmodemjansk kaubalinnana ei toimi ja linn areneb nagu tüüpiline Kesk-Venemaa linn. Hästi ja kompleksselt on linna madalamas osas säilinud 19. sajandil ehitatud puunikerdustega majad, mäel asuvad peaasjalikult nõukogudeaegsed majad. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel võib linna elanikkonna laias laastus jagada venelasteks (2/3) ja marideks (1/3), loomulikult on vähesel määral esindatud ka teised rahvused.
Mari esimese suure kunstniku, ühiskonnategelase ja akadeemiku Aleksandr Grigorjevi nime kandev kunsti ja koduloomuuseum asub Kozmodemjanskis. Muuseumi allkorrusel asub ajalooline väljapanek, üleval kunst.
Kõrgel Volga jõe kaldal tegutseb mäemari vabaõhumuuseum, mis avati 1983. aastal Kozmodemjanski linna 400. aastapäevaks. Selle rajamisel ühendasid oma jõud Mäemari rajoonivalitsus ning kohalikud kolhoosid-sovhoosid. Muuseumis on üle 60 hoone. Kunagi oli muuseum teinud koostööd ka Eesti vabaõhumuuseumiga.
Rostovi oblasti lipp

Rostovi oblasti lipp on Venemaa haldusüksuse Rostovi oblasti lipp.
Ametlikult võeti lipp kasutusele 10. oktoobril 1996.
Lipu kirjeldus.
Rostovi oblasti lipuks on ristkülikukujuline kangas, mis on jagatud kolmeks horisontaalseks laiuks, ülalt alla sinine, kollane ja punane. Kanga vardapoolses osas on aga valge vertikaalne laid, mis moodustab 1/5 lipu laiusest.
Lipu laiuse ja pikkuse suhe on 2:3.
Sümbolite tähendused.
Lipul olevad värvid sümboliseerivad ajalooliselt oblastis elanud rahvaid. Punane on venelaste, sinine kasakate ning kollane kalmõkkide värv. Ühtsed värvid Venemaa lipuga (sinine, punane ja valge) rõhutavad, et Rostovi oblast on lahutamatu Venemaa Föderatsiooni osa.
Karl von Piloty

Karl Theodor von Piloty (1. oktoober 1826 München – 21. juuli 1886) oli saksa maalikunstnik.
Tema isa oli litograaf Ferdinand Piloty.
Karl von Piloty viljeles esiletõstetud paatosega ajaloomaali.
Aastast 1856 oli ta Müncheni Kunstiakadeemia professor, aastast 1874 samas direktor.
Ћ

Ћ (ћ) on kirillitsa täht, mis esineb serbia tähestikus 23. tähena. Tähistab /t̠͡ɕ/-häälikut (helitu alveolopalataalne afrikaat).
Serbia ladina tähestikus vastab sellele täht ć, mida kasutatakse selle tähe vastena ka eesti transkriptsioonis.
"ћ" esineb sageli serbia perekonnanimede lõpus.
Maila Juns-Veldre

Maila Juns-Veldre (sündinud 4. juulil 1965 Kuressaares) on eesti keraamik. 
Ta on Kuressaare Ametikooli disainierialade juhtõpetaja.
Mart Ummelas

Mart Ummelas (20. august 1953 – 13. märts 2020) oli eesti ajakirjanik.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna 46. Keskkooli ja 1977. aastal Tartu Riikliku Ülikooli ajakirjanduse erialal.
Poliitiline tegevus.
Ta oli aastatel 1994–1996 Keskerakonna ja 1996–1997 Arengupartei liige.
1995. aasta Riigikogu valimistel sai ta 805 häält ja pääses kompensatsioonimandaadiga riigikokku, kuid loobus mandaadist.
16. veebruaril 2016 astus Mart Ummelas uuesti Keskerakonna liikmeks.
Kriminaalasjas kahtlusalusena.
Detsembris 2016 pidas keskkriminaalpolitsei Mart Ummelase kinni koos omastamises kahtlustatava Tallinna Televisiooni juhi Toomas Lepaga. "Küsimus on mingites kummalistes skeemides, milles ma olevat olnud osaline, mida ma eitan täiel määral," kinnitas Ummelas pärast vabastamist ERR-ile. 14. mail 2018 lõpetas Põhja ringkonnaprokuratuur kriminaalasja Ummelase vähese süü ja avaliku menetlushuvi puudumise tõttu. Prokuratuur kohustas Ummelast tasuma kriminaalmenetlusega seotud kulud ning tegema 130 tundi üldkasulikku tööd.
Isiklikku.
Mart Ummelas ei olnud abielus. Tema vennapoeg on ajakirjanik Ott Ummelas.
Lepna surnumaja

Lepna surnumaja ehk Lepna Katkuauk on Saaremaal Saaremaa vallas Tuulingumäe tarandkalmest u 1,9 km kaugusel Põllukülas asuv 5.–6. sajandist pärinev (ehk umbes 1500 aasta vanune) 7 × 4 m ristkülikukujuline kamberhaud, mis oli maasse süvendatud 80 cm sügavuselt. Seda ümbritseb madal paeplaatidest sein. Matusekambris oli hästisäilinud paeplaatidest põrand, ühes nurgas tulease.
Lepna matusekambrist leiti Eesti kohta ebatavaliselt palju hõbeesemete katkeid.
Basse-Terre

Basse-Terre on Prantsusmaa meretaguse piirkonna Guadeloupe'i halduskeskus. Ta moodustab valla.
Basse-Terre'i vald asub Basse-Terre'i saare edelarannikul Soufrière'i vulkaani jalamil.
Basse-Terre'ist pärineb jooksja Marie-José Pérec.
Vantaa

Vantaa on linn Soomes Uusimaa maakonnas, Helsingist põhjas.
Vantaa piirneb Nurmijärvi, Sipoo ja Tuusula vallaga ning Helsingi, Espoo ja Kerava linnaga.
Vantaas asub Helsingi Vantaa lennujaam.
1972. aastal nimetati Helsingi vald Vantaa aleviks ja 1974. aastal sai Vantaa linnaks.
Linnaosad.
Askisto, Hämevaara, Linnainen, Martinlaakso, Myyrmäki, Petikko, Vantaanlaakso, Vapaala, Varisto, Keimola, Kiila, Kivistö, Lapinkylä, Luhtaanmäki, Myllymäki, Piispankylä, Riipilä, Seutula, Vestra, Lentokenttä, Pakkala, Tammisto, Veromies, Viinikkala, Ylästö, Hakkila, Helsingin pitäjän kirkonkylä, Hiekkaharju, Jokiniemi, Koivuhaka, Kuninkaala, Ruskeasanta, Simonkylä, Tikkurila, Viertola
Asola, Havukoski, Ilola, Koivukylä, Päiväkumpu, Rekola, Jokivarsi, Korso, Leppäkorpi, Matari, Metsola, Mikkola, Nikinmäki, Vallinoja, Vierumäki,
Hakunila, Itä-Hakkila, Kuninkaanmäki, Länsimäki, Länsisalmi, Ojanko, Rajakylä, Sotunki, Vaarala
Qom

Qom on linn Iraani keskosas, Qomi provintsi keskus. Asub Qomi jõe kaldal, umbes 150 km Teheranist lõunas.
Qom on šiiitide püha linn, sest seal asub 8. sajandil ehitatud Fatimah Ma'sumah hauamošee.
Qomi islamikoolis õpetas islami õigust ja filosoofiat ajatolla Rūḩollāh Khomeynī.
Qomi lähedal asuvad maagaasi- ja naftaväljad.
Mashhad

Mashhad (varasemad eestikeelsed nimekujud "Mašhad", "Mešhed") on linn Kirde-Iraanis, Razavi-Khorāsāni provintsi keskus, elanike arvult teine linn Iraanis. Asub Kashafi jõe kaldal, umbes 850 km Teheranist idas.
Mashhad on üks seitsmest šiiitide pühast linnast. Igal aastal külastab linna üle 12 miljoni turisti ja palveränduri.
Mashhad on asutatud 823. aastal. 1736–1747 oli Pärsia pealinn.
Linnas on ülikool ja lennujaam.
Masqaţ

Masqaţ (varem eesti keeles "Maskat") on Omaani pealinn ja suurim linn. See asub Araabia mere ääres Omaani lahe kaldal. Selle ümbrusse jäävad mäed Jabal Shams, Al-Jabal al-Akhḑar ja Jabal Mishţ. Masqaţ on Masqaţi kubernerkonna keskus.
Ajalugu.
Eurooplastest esimeste seas külastas linna Vasco da Gama. 1507. aastal vallutaski linna Portugal, kuid 1650. aastaks aeti portugallased sealt välja.
Aastatel 1792–1832 oli Masqaţ Omaani Impeeriumi ja aastatel 1856–1970 Masqaţi ja Omaani Sultanaadi pealinn ning on alates 1970. aastast Omaani pealinn.
Transport.
Linna teenindab Sultan Qābūsi sadam, vanalinnast 34,5 km kaugusel paikneb Masqaţi rahvusvaheline lennujaam.
Uus Selektsioon

Uus Selektsioon oli Keavas aastatel 1987–1989 tegutsenud punkbänd. 
Koosseis.
jt.
FA Cup

FA Cup (Football Association Challenge Cup) on Inglismaa klubijalgpalli väljalangemissüsteemis karikavõistlused. Karikavõitja saab õiguse osaleda UEFA Euroopa Liigas.
Esimesed võistlused toimusid 1872. aastal, mis olid maailma esimesed jalgpallivõistlused.
See turniir arendas jalgpalli sellega, et seadis Lõuna-Inglismaa amatöörmeeskonnad vastamisi põhja pool edukalt mängivate elukutselistega.
Karikafinaalid.
(la.) – mäng läks lisaajale. 
(K) – võitja selgitamiseks peeti kordusmäng. 
(pen.) – võitja selgitati penaltiseeria läbi.
Põlluküla (Saaremaa)

Põlluküla on küla Saaremaal Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Valjala valda.
Põlluküla tekkis 20. sajandil Tõnija külast ja sai nime 1936. aastal.
Külas asub Tuulingumäe tarandkalme.
Lohja linn

Lohja on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Helsingist läänes. Lohja linna keskus on Lohja.
Lohja kihelkonda on mainitud 1323. aastal. 1926. aastal nimetati Lohja aleviks 1969. aastal sai linnaõigused. 1997. aastal ühines Lohja linnaga Lohja vald. 1. jaanuaril 2009 ühines linnaga Sammatti vald. 2013. aastal liideti linnaga Nummi-Pusula vald ja Karjalohja vald.
Lohja suurim vaatamisväärsus on Lohja Püha Laurentsiuse kirik.
Lohjal elas kirjanik Eeva Joenpelto.
Inglismaa Jalgpalliliit

Inglismaa Jalgpalliliit (inglise keeles "The Football Association, The FA") on Inglismaa jalgpalliliit.
FA on Inglismaa ning Suurbritannia kroonisõltlaste Jersey, Guernsey ja Mani jalgpalli kõrgeim juhtorgan.
Inglismaa Jalgpalliliit vastutab Inglismaa jalgpallikoondise eest, mis on tulnud korra maailmameistriks. Samuti vastutab ta Inglismaa naiste jalgpallikoondise eest, mis on võitnud maailmameistrivõistlustel hõbe- ja pronksmedali ning Euroopa meistrivõistlustel kuld- ja kaks hõbemedalit.
Inglismaa Jalgpalliliit on Suurbritannia Olümpiaassotsiatsiooni liige, mis tähendab, et Inglismaa Jalgpalliliit vastutab Suurbritannia jalgpallikoondise eest, mis esindab Suurbritanniat olümpiamängudel ja on tulnud 3 korda olümpiavõitjaks.
Inglismaa Jalgpalliliit moodustati 26. oktoobril 1863 Londonis. Ta on esimene jalgpalliliit maailmas ja seetõttu pole tema ametlikus, ingliskeelses nimes geograafilist piirkonda mainitud.
Rahvusvaheline Jalgpalliliit FIFA asutati 1904. Inglismaa Jalgpalliliit pole selle asutajaliige, ta ühines 1905. Briti saarte jalgpalliliidud lahkusid FIFA-st 1920 protestiks Keskriikide võtmise vastu FIFA-sse, kuid Inglismaa naasis sinna 1924. aastal. 1928. aastal astus ta uuesti FIFA-st välja lahkarvamuste tõttu amatöörmängijatele maksmises ja ta taasühines FIFA-ga alles 1946.
Inglismaa Jalgpalliliit on säilitanud erilise koha jalgpalli arendamisel ning seda väljendab tema liikmesus Rahvusvahelises Jalgpalliliitude Nõukogus (IFAB), mis vastutab jalgpalli reeglite eest. Sellesse organisatsiooni kuulub ainult 5 Briti saarte jalgpalliliitu, kuid FIFA-l on selles organisatsioonis 50% hääleõigus.
Inglismaa Jalgpalliliidu ametlik asukoht on Wembley staadion.
End Variations

End Variations oli Eesti rokkansambel, mis tegutses Tallinnas aastatel 1997–2003.
Ekenäsi linn

Ekenäs (soome "Tammisaari") oli linn Soomes Uusimaa maakonnas, alates 2009. aastast osa Raseborgi linnast. Asus Helsingist edelas.
Ekenäsi elanikest oli 82% rootsikeelsed ja 16% soomekeelsed.
Ekenäs rajati 1528. aastal. Linnaõigused sai 1546. aastal. 1977. aastal ühines linnaga Ekenäsi vald ja suurem osa Snappertuna vallast. 1993. aastal liideti Tenala vald.
Ekenäs hõlmab suure saarestiku, millest osa moodustab Ekenäsi saarestiku rahvuspargi.
Järvenpää

Järvenpää on linn Soomes Uusimaa maakonnas. Asub Helsingist 37 km põhjas Helsingi–Riihimäe raudtee ääres.
Naabervallad on Mäntsälä, Sipoo ja Tuusula.
Järvenpää alev eraldati Tuusula vallast 1951. aastal. Linnaõigused sai 1967. aastal.
Karis

Karis (soome keeles "Karjaa") on tiheasustusega paikkond ("taajama") Soomes Uusimaa maakonnas, alates 2009. aastast osa Raseborgi linnast.
Karkkila linn

Karkkila on linn Soomes Uusimaa maakonnas.
Naabervallad on Lohja linn, Loppi vald, Tammela vald ja Vihti vald.
Karkkila sai ametlikult linnaõigused 1977. aastal.
Linna pindala on 255 km², millest veepindala on 13 km².
Pieksämäki linn

Pieksämäki on linnaks nimetatav kohaliku omavalitsuse üksus Soomes Lõuna-Savo maakonnas.
Linnaõigused sai 1962. aastal. 2007. aastal liideti linnaga Pieksänmaa vald.
Pieksämäki on tähtis raudteesõlm.
Linnas trükitakse piibleid ja kirikulauluraamatuid Soome ja mõne teise maa jaoks.
2007. aastal elas linnas 20 700 ja 2009. aastal 20 200 inimest.
Jalta

Jalta on kuurortlinn Ukrainas Krimmi lõunarannikul. Pärast Krimmi annekteerimist märtsis 2014 kuulub "de facto" Krimmi Vabariigi koosseisus Venemaale.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jalta elanikest venelasi 65,5%, ukrainlasi 27,6%, valgevenelasi 1,6%, krimmitatarlasi 1,3%, armeenlasi 0,6%, tatarlasi 0,3%, juute 0,3%, asereid 0,3% ja poolakaid 0,2%.
Jaltas toimus 1945. aasta veebruaris Jalta konverents.
Through My Window

"Through My Window" oli Eestit esindav laul 2006. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel. Laulu esitas rootslanna Sandra. Sandraga oli laval 5 taustalauljat, nende seas eesti lauljad Jelena Juzvik ja Dagmar Oja. Rootsist saabunud taustalauljad olid Carita Nyström, Emma Andersson ja Jacob Gyldenskog. 
Loo sõnad on kirjutanud Jana Hallas ning viisi Pearu Paulus, Ilmar Laisaar ja Alar Kotkas.
Laul saavutas poolfinaalis 18. koha ning finaali ei pääsenud.
Sandra tunnistas intervjuudes eesti meediale, et kuigi Eestit esindada on talle suur au, esindab ta võistlusel siiski ka ennast kui artisti. "Through My Window" edetabelikohad jäid tagasihoidlikuks. Hilisemas intervjuus Põhjamaade meediale teatas Sandra, et ei näe erilist põhjust Eestit külastada.
Sandra töötab Norras ettekandjana.
Ott Aardam

Ott Aardam (sündinud 1. juulil 1980 Orissaares) on eesti näitleja ja lavastaja.
Ta on lõpetanud 1995. aastal põhikooli Orissaare Keskkoolis ja 1998. aastal Saaremaa Ühisgümnaasiumi. 2002. aastal lõpetas ta Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (20. lennus).
Aastatel 2002–2008 töötas ta Ugala teatris ja alates 2009. aastast Theatrumis. Aastatel 2014–2019 oli ta Ugala teatri loominguline juht. Alates 2020. aastast on ta Theatrumi näitleja ja lavastaja, SA Theatrum nõukogu liige.
Looming.
Rollid Ugala teatris.
2002–03
2003–04
2004–05
2005–06
2006–07
2007–08
Isiklikku.
Ta on Raimu Aardami poeg.
Ott Aardami abikaasa on Laura Peterson-Aardam. Neil on kolm last.
Karol Kuntsel

Karol Kuntsel (sündinud 21. augustil 1979 Tallinnas) on eesti näitleja. 
Ta lõpetas 1994. aastal Orissaare Keskkoolis põhikooli; 1997. aastal Kuressaare Gümnaasiumi ja 2002. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli 20. lennu.
Ta oli aastatel 2002–2008 Ugala teatri näitleja, 2008–2010 oli vabakutseline, alates 2010. aastast on ta Vanemuise näitleja.
Rollid Ugala lavastustes.
2002–03
2003–04
2004–05
2005–06
2006–07
2007–08
Indrek Sammul

Indrek Sammul (sündinud 28. jaanuaril 1972 Viljandis) on eesti näitleja, lavastaja ja teatriõppejõud.
Õpingud.
Indrek Sammul on lõpetanud 1990. aastal Johann Köleri nimelise Viljandi 4. Keskkooli. Aastatel 1989–1990 õppis ta Ugala õppestuudios ja lõpetas 1994. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (XVI lend). 
Teatritöö.
Aastatel 1994–2007 töötas Sammul Tallinna Linnateatris näitlejana. Aastatel 2007–2012 oli ta ametis Ugalas, 2009. aastast peanäitejuhina. Eesti Draamateatri näitleja oli ta aastatel 2012–2021. 2021. aastast töötab Sammul taas Tallinna Linnateatris näitlejana.
Indrek Sammul on õpetanud lavavõitlust Eesti Humanitaarinstituudis ja aastatel 1998–2007 EMTA lavakunstikoolis. Ta on lavavõitluse õppejõud 2012. aastast Vanalinna Hariduskolleegiumis, samuti on seadnud võitlusstseene paljude teatrite lavastustele. 2019. aastal alustas ta tööd lavakunstikoolis näitlejaeriala õppejõuna. 
2006. aastal tegi ta lavastajadebüüdi Jaan Tätte näidendiga "Kaev".
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1993–1995 abielus näitleja Katariina Lauguga. 1998. aastast on ta abielus näitleja Liina-Riin Olmaruga. Peres kasvavad pojad Theodor ja Timotheus ning tütar Susanna.
Ta oli aastaid luterlane, kuid 2005. aastal astus õigeusku.
Stiilipidu (film)

"Stiilipidu" on Eesti mängufilm aastast 2005.
Film räägib kolmest tegusast naisest, kes loovad pärast töö kaotamist kostüümilaenutuse.
Film esilinastus Eesti kinodes 15. aprillil 2005. Televisioonis näidati seda esimest korda 25. detsembril 2006 Eesti Televisioonis.
Film kandideeris 2006. aastal võõrkeelse filmi Oscarile. Maarja Jakobson sai Anapa filmifestivalil Kinošokk parima naispeaosatäitja auhinna.
Film arvudes.
2005. aasta jooksul kogus film Eesti kinodes 12 397 vaatajat.