Ferdinand von Wrangell

Ferdinand Friedrich Georg Ludwig von Wrangell (9. jaanuar 1797 Pihkva – 6. juuni 1870 Tartu) oli baltisaksa päritolu Venemaa meresõitja ja Arktika uurija.
Elulugu.
Ferdinand von Wrangell sündis Pihkvas, lapsepõlveaastad möödusid Võrumaa mõisates (Joosu, Võru, Nursi). Ta kaotas varakult vanemad ja kasvas sugulaste juures. Mereväeohvitserist sugulase eeskujul ja eestkostel saadeti ta 1807. aastal õppima Peterburi Mereväe Kadetikorpusse, mille lõpetamise järel teenis ta Tallinnas Balti laevastikus. 1815. aastal ülendati ta mitšmaniks.
Admiral Adam Johann von Krusensterni eestkostel osales ta aastatel 1817–1819 Vassili Mihhailovitš Golovnini juhitud ümbermaailmareisil sõjalaeval "Kamtšatka".
1820–1824 juhtis Kirde-Siberi rannikuekspeditsiooni (nn "Kolõma ekspeditsioon"), kus kogus andmeid Põhja-Jäämere jäärežiimi kohta, kirjeldas Siberi rannajoont ning tegi ilmastikuvaatlusi. Oletas senitundmatu saare olemasolu Põhja-Jäämeres; 1867. aastal avastatud saar nimetati tema järgi Wrangeli saareks.
1824. aastal saabus von Wrangell tagasi Peterburi ning teda autasustati tehtud töö eest Püha Vladimiri 4. järgu ordeniga.
Aastatel 1825–1827 juhtis von Wrangell ümbermaailmareisi prikil "Krotki" ülesandega teha eeltöid Kamtšatka muutmiseks Venemaa kolooniaks.
1827. aastast oli von Wrangell Keiserliku Teaduste Akadeemia korrespondentliige ja auliige (1855), üks Vene Geograafiaseltsi asutajatest.
1829. aastal abiellus Wrangell Elisabeth von Rossilloniga.
1829. aastal määrati Wrangell Vene-Ameerika kolooniate kindralkuberneriks Põhja-Ameerikas, kuhu ta jäi 5 aastaks, jätkates samal ajal loodusteaduslikke ja etnograafiaalaseid uuringuid.
8. juulil 1836 ülendati ta kontradmiraliks ja määrati augustis 1836. aastal keisririigi Laevaehitusmetsade departemangu direktoriks. 1838. aastal valiti ta lisaks eelnevale ka Vene-Ameerika Kompanii koloonia-asjade juhatajaks ning 1840. aastal Vene-Ameerika Kompanii peadirektoriks, kus teenis kuni 1849. aastani.
Ferdinand Friedrich Georg Ludwig von Wrangell läks erru viitseadmirali auastmes ning kolis elama Virumaale Roela mõisa, mille ta oli oma perekonnale juba varem ostnud. Pärast abikaasa surma 1854. aastal töötas ta kuni 1864. aastani Venemaa keisririigi Mereministeeriumi Hüdrograafia departemangus, olles alates 18. maist 1855 kuni 1857. aastani selle ministeeriumi direktor. 1856. aastal määrati ta kindraladjutandiks ja ülendati admiraliks.
Aprillist 1857. aastal suundus ta ravile välismaale ning juunist 1857. aastal vabastati Venemaa Keisririigi Mereministeeriumi valitseja ametikohalt ja määrati Venemaa Keisririigi Riiginõukogusse.
Tervislikel põhjustel läks ta 1864. aastal lõplikult erru ja veetis oma viimased eluaastad 1866–1870 Roela mõisas.
Ferdinand Friedrich Georg Ludwig Von Wrangell suri Tartus venna peret külastades ning on maetud Viru-Jaagupi kalmistule, mis asub Viru-Jaagupi kirikust 1,2 km lõuna pool Simunasse suunduva maantee ääres, sellest läänes.
Ferdinand von Wrangelli järgi on nimetatud Wrangeli saar, mäemassiiv, laht ja neem Alaskal.
Aastatel 1999–2022 kandis Ferdinand von Wrangelli nime Roela Kool Lääne-Virumaal.
Ferdinand von Wrangelli rekonstrueeritud vappepitaaf asub Tallinna Toomkirikus.
Perekond.
Ta abiellus 1829. aastal Tallinnas paruness Elisabeth von Rossilloniga (1810 Roela −1854 Tallinn), kes oli Sõmeru mõisniku, riiginõuniku parun Wilhelm de Rossilloni (1778–1855) ja Roela mõisnikutütre Natalie Friederike von Tolli (1786 Sompa − 1846 Tallinn) tütar. Neil sündis kokku kaheksa last, kellest neli suri lapseeas.