tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Rannikutramm

Rannikutramm (hollandi keeles "De Kusttram") on Belgias populaarne tramm, mis sõidab piki riigi rannikut Lääne-Flandria provintsis kulgeval liinil, ühendades omavahel sealsed linnad ja asulad Prantsuse piiri äärse De Panne ja Hollandi piiri lähedal asetseva Knokke-Heisti vahelisel alal. 
Trammiliini kogupikkus on 67 km, ühtlasi on see kõige pikem trammiliin kogu maailmas ja üks vähestest siiani toimivatest linnadevahelistest trammiliinidest maailmas. Sõit liini ühest otsast teise võtab aega 2 tundi ja 21 minutit. Trammiliin on kogu ulatuses elektrifitseeritud ja trammid töötavad 600 V alalispingel. Rööbastee laius on 1000 mm (3 jalga ja 3 3⁄8 tolli).
Rannikutramm e rannatramm on eriti populaarne turistide ja Belgia puhkajate seas.
Ajalugu.
Trammiliini esimene lõik Oostende ja Nieuwpoorti vahel võeti kasutusele 1885. Tolleaegne trammitee kulges praegusega võrreldes kaugemal sisemaal, kuid lühike liinilõik Oostende ja Nieuwpoorti kesklinna vahel on kasutusel tänapäevani. Kogu trammiliini väljaehitamine käis järk-järgult. 
Algselt korraldas trammiliiklust firma NBVD (National Neighbourhood Railway Company). 1991. aastal jagunes trammiliiklust opereerinud transpordifirma NMVB/SNCV kaheks regionaalseks – Valloonia ja Flandria firmaks ning praegu teenindab seda liini Flandria transpordifirma De Lijn.
Marsruudi kirjeldus.
Rannikutramm sõidab valdavalt piki rannajoont, pakkudes kauneid vaateid Põhjamerele ja siin-seal esinevale luitemaastikule. Tramm teeb 67 km pikkusel marsruudil 67 peatust. Trammide sõiduintervall suvisel turismi kõrghooajal, mil rannikutrammi kasutab üle 15 miljoni reisija, on 10 minutit. Talvekuudel on sõiduintervall 20 minutit. Trammisõit on tehtud reisijaile järjest mugavamaks, sest trammide keskmises osas on kasutusel madalapõhjaline vagun. Ka on firma juurde ostnud ja liinile pannud uusi madalapõhjalisi tramme. Kuna enamikus vanades trammides asub mootor ja trammijuhi kabiin vaid ühes otsavagunis, siis tuleb trammijuhil lõpp-peatusse jõudes tramm ringikujulisel teel ümber pöörata. Seevastu uutel trammidel on mootor ja juhtimisseade kummaski otsavagunis ning uksed avanevad ja sulguvad vaguni mõlemal küljel.
Kanalite lüüside juures Oostendes ja Zeebrugges hargneb trammitee kaheks, võimaldades teha vajadusel ümbersõitu. See väldib viivitusi trammiliikluse sõiduplaanis juhul, kui maanteesild, mida mööda trammiliin kulgeb, on parasjagu laevade läbisõiduajaks üles tõstetud.
Lisanärv

Lisanärv ehk XI peaajunärv ehk üheteistkümnes kraniaalnärv (ladina keeles "nervus accessorius [XI]") on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närv.
Imetajatel.
Koduloomadel algab lisanärv lisanärvi motoorsete tuumadega. Lisanärvi motoorseid tuumasid on kaks: piklikajus asuv motoorne tuum algab koljujuurtega ("radices craniales") ja seljaaju motoorne tuum algab seljaajujuurtega ("radices spinales"). 
Inimestel väljub lisanärv koljuõõnest kägimulgu kaudu kaelale. XI peaajunärvi kiud lähtuvad piklikajus paiknevate tuumade neuronitest. Lisanärvi kiud paiknevad ka seljaaju ülemistes ja kesksetes segmentides. Motoorsed harud innerveerivad aga rinnaku-rangluunibujätke lihast ja trapetslihast. Tundeharud kulgevad koos uitnärviga pehmesse suulakke, neelu ja kõrisse. 
Lisanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Kaldakodu talu kalmistu

Kaldakodu talu kalmistu on kalmistu Vaivara kihelkonnas Virumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Vodava külas Narva-Jõesuu linnas Ida-Viru maakonnas. 
Kalmistut hakati rajama oktoobris 1936 Kaldakodu talu (tänapäeval Kodukalda talu) maadele. Omanik oli perekond Hek (Heek). Kalmistule maetud inimeste arv ei ole teada; võimalik, et sinna ongi maetud ainult üks lahkunu.
Lyn Yvonne Abramson

Lyn Yvonne Abramson (sündinud 7. veebruaril 1950 Bensoni linnas Minnesota osariigis) on Ameerika Ühendriikide psühholoogiapedagoog.
Ta on Wisconsini ülikooli psühholoogiaprofessor. Bakalaureusekraadi sai ta 1972. aastal Wisconsini ülikoolist ning doktoriõpingud lõpetas ta aastal 1978 Pennsylvania Ülikoolis.
Saavutused.
Kliinilise psühholoogina on tema peamised uurimisvaldkonnad olnud depressiooni tekkimise soodumuse uurimine ning psühhobioloogilised ja kognitiivsed lähenemised depressioonile, bipolaarsele häirele ja söömishäiretele.
Koos kaasautorite William T. L. Coxi, Patricia Devine'i ja Steven D. Holloniga pakkus ta välja eelarvamuste ja depressiooni kompleksse käsitluse, mis ühendab nii depressiooni kui ka eelarvamuste kognitiivseid teooriaid. Lyn ja tema kaasautorid pakkusid välja, et mitmed depressioonijuhtumid võivad olla põhjustatud kas enda või teiste isikute eelarvamusest. "See eelarvamuste põhjustatud depressioon, mida uurijad kutsuvad "de-eelarvamus" ("deprejudice"), võib toimuda mitmel tasandil. Klassikalisel juhul põhjustab eelarvamus depressiooni sotsiaalsel tasandil (nt põhjustas natsidepoolne eelarvamus juutidel depressiooni), kuid see põhjuslik ahel võib aset leida ka inimestevahelisel tasandil (nt põhjustab ahistaja eelarvamus ahistataval depressiooni) või isegi ka interpersonaalsel tasandil, inimeses endas (nt võivad enda vastu suunatud eelarvamused inimesel depressiooni põhjustada)".
Abramson on koos oma sagedase kaastöölise Lauren Alloyga saanud ühingu Association for Psychological Science auhinna James McKeen Cattell Fellow Award (2008–2009). Abramsoni nime leiab ka Teadusinformatsiooni Instituudi ("Institute for Scientific Information") koostatavast sagedasti tsiteeritud uurijate nimekirjast.
Teoseid.
Lisaks on Abramson ka kümnete psühholoogiaalaste raamatute peatükkide kaasautor (teiste hulgas on ta teinud koostööd Martin Seligmaniga).
Konnalaane talu kalmistu

Konnalaane talu kalmistu on kalmistu Rõuge kihelkonnas Võrumaal, tänapäevase haldusjaotuse järgi Plaani külas Rõuge vallas Võru maakonnas.
Kalmistu rajati 1920. aastate teisel poolel Konnalaane (Kunnalaane) A31 talu maadele, selle omanik oli perekond Lüüs, ka enamik maetud on pärit nende sugukonnast. Kalmistule on praegu teadaolevalt maetud 5 inimest, viimati üks tundmatu metsavend 1940-1950. aastate vahetusel.
Kalmistu pindala on umbes 0,04 ha.
Jaanus Tasuja

Jaanus Tasuja (enne eestistamist Gustav-Eduard Lorenz; 1. märts 1896 Rägavere vald, Virumaa – 19. oktoober 1941 Kirov) oli Eesti poliitik ja põllumees.
Ta oli III, IV ja V Riigikogu liige.
Kaitseväe juhataja

Kaitseväe juhataja on Eesti kaitseväe kõrgeim juht. Kaitseväe juhataja allub kaitseministrile, kusjuures kaitseministril ei ole käsuõigust Kaitseväe juhataja üle.
Kaitseväe juhataja ametiaja pikkus on viis aastat, kuid valitsusel on õigus pikendada seda kahe aasta võrra.
Eduard Dampf

Eduard Dampf (10. august 1904 Peterburi – surma aeg ja koht teadmata) oli Nõukogude Liidu poliitvang.
Ta õppis aastail 1924–1925 Tartu Ülikooli arsti- ja 1925–1926 põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Fraternitas Slavia liige.
1931. aastal läks Eduard Dampf töötuna illegaalselt Nõukogude Liitu, arreteeriti seal ja mõisteti kümneks aastaks sunnitööle, oli Solovkis ja Uhta-Petšoras. 1933. aastal põgenes ta Soome ja naasis seejärel Eestisse.
Rootsi-Poola sõda (1617–1618)

Rootsi-Poola sõda oli sõjaline konflikt Rootsi ja Poola vahel aastail 1617–1618. Seda on käsitletud ka 1600–1629 kestnud Rootsi-Poola sõja osana. 
Eellugu.
Poola-Rootsi sõda (1600–1611) oli katkenud 1611. aasta aprillis sõlmitud relvarahuga, mida hiljem pikendati. Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel sõlmitud Stolbovo rahu lõpetas aastatel 1613–1617 toimunud Rootsi vägede osaluse Venemaa pärilussõjas. Poola kuninga Zygmunt III Waza väed jätkuvalt seotud sõjategevusega 1618. aastani, mil rahulepinguga sai Poola endale mõningaid piiriäärseid alasid.
Rootsi kuningas Gustav II Adolf otsustas soodsat olukorda ära kasutada ning rünnata poolakaid Rzeczpospolita vasallriigis Kuramaa hertsogiriigis, kus samal ajal leidsid aset ägedad sisevõitlused ja kohaliku aadli kodusõda, mille üks pool taotles abi ka rootslastelt.
Lisaks oodatavale toetusele Kuramaal lubas Rzeczpospolita valduste Liivimaa kuberner Wolmar Farensbach mängida rootslaste kätte Daugavgriva kindluse ja abistada neid Riia vallutamisel.
Sõjategevus.
1617. aasta juunis saabusid Rootsi väed nelja Rootsi sõjalaevaga Väina jõe suudmesse ning võtsid Farensbachilt üle Väina jõe suudmes asunud Daugavgriva kindluse. 
Juuli lõpul saabus laevadega umbes 2000-meheline Rootsi vägi, kes ei julgenud aga hästi kindlustatud Riia kindlust rünnata, vaid purjetas Pärnu alla ja sundis linna mõnepäevase piiramise järel 11. augustil kapituleeruma. Rootsi väed okupeerisid Liivimaa ranniku Grobinast Pärnuni. 18. augustil vallutati Salatsi ning hilissuvel oli Rootsi vägede kontrolli all peaaegu kogu Liivimaa, välja arvatud Riia linn. 
Farensbackiga peetud läbirääkimiste tulemusel pöördus ta tagasi Poola leeri, viies endaga kaasa ka Daugavgriva ja Kuramaal rootslaste poolt vallutatud kindlused, kuid Rootsi vägede valdusse Pärnu.
Poola väed tegid pärast vägede koondamist Viljandi lähistele, rüüsteretki Paide lähedusse ja Läänemaale ning Rootsi väed ei suutnud nende pidurdamiseks ja rüüsteretkede takistamiseks midagi ette võtta. 
Raske majandusliku olukorra ja toiduainete puuduse tõttu (kuna maa oli suures ulatuses rüüstatud) muutus sõjaväe toitlustamine raskeks ka Poola poolel ning nad tõmbusid Eestimaalt tagasi Liivimaale. 
1618. aasta novembris sõlmiti Rootsi ja Poola vahel kaheks aastaks vaherahu.
Erkki Vesterinen

Erkki Uolevi Vesterinen (6. juuni 1940 Joensuu – 28. november 2012 Stockholm) oli Stockholmi Eesti Maja kohviku Einela juhataja (1986–2007).
Eluloolist.
Erkki Vesterinen sündis Joensuus Karjalas, kus ta isa Sakari Vesterinen oli mereväe ülemohvitser ja ema Irma kooliõpetaja. Ta lõpetas keskkooli Tamperes, kuhu perekond oli kolinud, ja astus 19-aastaselt sõjaväkke. Pärast sõjaväeteenistust alustas õpinguid restoranialal ja jätkas koka- ja stjuuardiõpinguid fregatil Matti Kurki. 1960ndail teenis ÜRO rahuvägedes vanemseersandina Küprosel kreeklaste ja türklaste vahelise konflikti piirkonnas.
Seejärel töötas Erkki Vesterinen Stockholmi tuntud restoranides kelnerina, kuni sattus Eesti Majja, mis pakkus talle huvi. Einela juhatajana töötas ta aastail 1986–2007, võõrustades peale igapäevatöö kohvikus ka paljusid üritusi ja pidusid. 2007. aastal otsustas ta pensionile jääda ja kolis Saaremaale, kuid pärast elukaaslase surma kolis tagasi Stockholmi. 2010. aastast elas Eesti Seenioride Kodus Gröndalis. Erkki Vesterinen on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Popivtsi (Pogrebõštše rajoon)

Popivtsi (ukraina keeles Попівці) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Pogrebõštše rajoonis. Elanike arv on 128. Pindala on 0,142 km².
Elektrilöök

Elektrilöök on suhteliselt tugeva (eriti lihaste kokkutõmmet tekitava) elektrivoolu läbiminek inimese või looma kehast.
Keha läbiva elektrivoolu toime sõltub voolu tugevusest ning liigist (alalisvool, vahelduvvool), voolu mõjumise kestusest ja voolu teekonnast kehas.
Surmav voolutugevus.
Elekter kujutab inimesele ohtu mitmel põhjusel.
Eluohtlik on vool siis, kui see kulgeb läbi inimese südame ja kutsub esile südamevatsakeste lihaste koordineerimatu virvenduse (fibrillatsiooni). Sel juhul lakkab vereringe ja kogu inimkeha, sealhulgas aju, ei saa enam verega edasikantavast hapnikku ega veresuhkrut. Aju võib verevarustuse katkemist taluda enimalt 5 minutit, misjärel saabub surm.
Inimese närvisüsteemi toimimiseks ja lihaste juhtimiseks kasutab organism muuhulgas elektrisignaale. Väljastpoolt mõjuva elektrivoolu mõju all inimese närvid ja lihased ei taju organismi saadetud loomulikke signaale ning võõraste signaalide järgi võivad lihased kokku tõmbuda või lõdvestuda. Siin on oluline täheldada vahelduvvoolu raskemat mõju südametegevuse häirimisel kui sama pingega alalisvoolu korral.
Elektrilöögi mõjul inimese kehas vabanenud energia võib põhjustada tõsiseid termilisi ja ka mehaanilisi kahjustusi..
Elektrilöök või olla surmav, kui 50 Hz vahelduvvoolu tugevus ületab väärtuse, mis on umbes 0,05 A. Seepärast on rikkevoolukaitselüliti rakendusvooluks kokku lepitud 0,03 A ehk 30 mA. Lisaks peab kaitse rakenduma kiiresti – hiljemalt 30 millisekundi jooksul, et ei tekiks ohtliku kestusega vooluoimpulssi.
Elektrilöögi seisukohalt loetakse ohutuks väikepinged, mille korral pinge elektrijuhtide vahel või juhi ja maa vahel ei ületa vahelduvpinge korral 50 V ja pulsatsioonivaba alalispinge korral 120 V.
Elektri mõju inimkehale on väga individuaalne, olenedes eriti sellest, milliseid kehaosi elektrivool läbib. Mõju sõltub ka inimese südame seisukorrast, naha takistusest ja mitmesugustest välistingimustest.
Moussa Mara

Moussa Mara (sündinud 2. märtsil 1975 Bamakos) on Mali poliitik, kes oli 9. aprillist 2014 kuni 9. jaanuarini 2015 Mali peaminister.
Ta on erakonna Yéléma esimees. Ta kandideeris 2013. aasta presidendivalimistel ja sai umbes 1,5 protsenti häältest.
Enne peaministriks saamist oli ta linnaplaneerimise minister.
5. aprillil 2014 nimetas president Ibrahim Boubacar Keïta ta pärast peaminister Oumar Tatam Ly tagasiastumist valitsusjuhiks. Mara astus ametisse 9. aprillil ja tegi 11. aprillil teatavaks oma valitsuskabineti koosseisu.
8. jaanuaril 2015 teatas ta oma tagasiastumisest. President Boubacar Keïta nimetas samal päeval uueks peaministriks Modibo Keïta, kes astus ametisse 9. jaanuaril 2015.
Silmaliigutajanärv

Silmaliigutajanärv ehk III peaajunärv ehk kolmas kraniaalnärv ehk okulomotoornärv (ladina keeles "nervus oculomotorius [III]") on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud motoorne närvide paar.Kolmas kraniaalnärv sisaldab ka parasümpaatilisi närvikiude, mis kutsuvad esile silmaava ahenemise ja reguleerivad silmaläätse kumerust. 
Silmaliigutajanärvi areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Silmaliigutajanärv lähtub inimestel keskajus paiknevast motoorsest tuumast ("nucleus motorius n oculomotorii"), väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ning suundub silmakoopasse. Kolmanda kraniaalnärvi motoorsed kiud innerveerivad silmamuna liigutavaid lihaseid: alumist põikilihast, ülalautõsturit ning ülemist, keskmist ja alumist sirglihast. Pupilliahendajat ja ripslihast innerveerivad kolmanda kraniaalnärvi parasümpaatilised kiud.
Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend

Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumi esimeeste loend loetleb aastatel 1922–1990 Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidiumit juhtinud isikud. 
Sageli on neid käsitletud Gruusia NSV riigipeadena, kuid see määratlus ei ole päris täpne, sest konstitutsiooni kohaselt oli Nõukogude Liidu liiduvabariikides kollektiivseks riigipeaks Ülemnõukogu Presiidium tervikuna. Samas teostasid tegelikku võimu kohaliku kommunistliku partei keskkomitee I sekretärid.
Aastatel 1922–1938 kandis Gruusia NSV Ülemnõukogu Presiidium nime Gruusia NSV Kesktäitevkomitee Presiidium. 
Gruusia NSV eksisteeris 25. veebruarist 1921 12. märtsini 1922 "de iure" iseseisva riigina, alates 12. märtsist 1922 kuulus Nõukogude Liidu koosseisu. Gruusia NSV likvideeriti 14. novembril 1990 Gruusia Vabariigi väljakuulutamisega. Iseseisvaks kuulutas see ennast 9. aprillil 1991.
Ülijuhtiv superpõrguti

Ülijuhtiv superpõrguti (inglise keeles "Superconducting Super Collider", lühend SSC; hüüdnimi "Desertron") oli pooleli jäänud osakestekiirendi Ameerika Ühendriikides Texases Waxahachie lähedal.
Sellest pidi saama maailma kõige võimsam põrguti, mille kiirenditunneli pikkuseks plaaniti 87,1 kilomeetrit. Põrguti põrkeenergia oleks olnud 20 TeV prootoni kohta, ligi kolm korda suurem kui suures hadronipõrgutis. Osakeste kimpe pidi juhtima umbes 10 000 ülijuhtivat magnetit.
Kiirendit hakati juba ehitama, kuid projekt lõpetati 1993. aastal rahapuuduse tõttu.
Planeerimine.
Suure põrguti rajamisest hakati rääkima 1980. aastate alguses. Üks projekti algatajaid ja hiljem selle tulihingelisemaid toetajaid oli tollane Fermilabi direktor Leon Lederman. Konkreetsed ettepanekud tehti 1983. aastal, seejärel tegi energeetikaministeerium põhjalikud uuringud ja 1988. aastal valiti asukohaks Texas.
Asukoht.
Põrguti asukohaks valiti Texases Dallasest umbes 45 km lõuna pool paikneva Ellise maakonna halduskeskuse Waxahachie ümbrus.
Asukoha geograafilised koordinaadid on .
Ehitamine.
Ehitamist alustati 1991. aastal. Projekti juhtis Texase ülikooli füüsik Roy Schwitters.
Valmis jõuti ehitada umbes 20 protsenti rajatistest. Jõuti puurida 17 šahti ja kaevata 23,5 km tunnelit. Tulevasest 7000 töötajast oli 2000 juba tööle palgatud.
Aastal 1987 kinnitatud eelarve oli 4,4 miljardit USA dollarit, 1993. aastal hinnati projekti kogumaksumuseks juba üle 12 miljardi dollari. Kaks miljardit dollarit oli lõpetamise ajaks juba jõutud kulutada.
Projekti lõpetamine.
Superpõrgutil oli algusest peale palju vastaseid. Ehitamise edenedes hakkas kostma üha enam süüdistusi selles, et ajakavast ega eelarvest ei peetud kinni. Hiljem hakati põrguti projekti kõrvutama USA osalusega Rahvusvahelises kosmosejaamas, mille planeeritav maksumus oli umbes sama suur. Rahapuuduses taanduski otsustamine lõpuks peamiselt sellele, kumb neist valida. Kõigele lisaks peeti mõlemat Texase projektiks, sest kosmosejaama juhtimiskeskuseks pidi saama Houstoni Lyndon B. Johnsoni kosmosekeskus. Üks tegureid oli ka ehitamise ajal aset leidnud Nõukogude Liidu lagunemine, mistõttu vähenes USA vajadus oma ülemvõimu tõestada.
Oktoobris 1993 hääletas kongress superpõrguti projekti lõpetamise poolt. President Bill Clinton kirjutas lõpetamisotsusele alla 31. oktoobril 1993. Juba eraldatud 640 miljonit dollarit pidi katma projekti lõpetamisega seotud kulud.
Pärast ehituse katkestamist anti juba loodud rajatised üle Ellise maakonnale. Lagunevad rajatised seisid mahajäetuna ja rüüstatuna, kuni maakonnal õnnestus augustis 2006 kompleks müüa transpordiärimehe Johnnie Bryan Hunti ettevõttele, kes plaanis sinna rajada andmesäilituskeskuse. See plaan ei teostunud.
Aastal 2012 müüdi rajatised kohalike vastuseisust hoolimata keemiaettevõttele Magnablend. Ettevõte renoveeris ehitised ja tegeleb seal nüüd tootmisega.
Eesti füüsikute osalus.
Superpõrguti juures oleksid tööle asunud ka eesti füüsikud Hannes Uibo ja Ilmar Ots, kes pidid kuuluma ühe detektori juures tegutsevasse uurimisrühma.
Raoul (eesnimi)

Raoul on mehenimi, prantsuse päritolu variant nimest Ralph.
2022. aasta 1. jaanuari seisuga on Eestis eesnimi Raoul 49 mehel. Raoul on populaarsuselt 946. mehenimi.
Enstatiitkondriidid

Enstatiitkondriidid on haruldased meteoriidid, mis moodustavad umbes 2% kõikidest kondriitmeteoriitidest, mis Maa peale kukuvad. Praeguseks on leitud umbes 200 enstatiitkondriiti.
Päritolu.
Enstatiitkondriidid on ühed hapnikuvaesemad kivid, mis on Maalt leitud. Suurem osa neis sisalduvast rauast on oksiidina esinemise asemel kas sulfiidide koostises, puhtalt või seotud nikliga (Fe-Ni). Neis on tavaliselt suur mineraali enstatiidi (MgSiO3) sisaldus, millest tuleb ka nende meteoriitide nimi. Spektraalanalüüsi põhjal arvatakse, et enstatiitkondriidid võiksid olla pärit asteroidilt 16 Psyche, mõni ka Merkuurilt.
Koostis.
Erinevalt enamikust kondriitidest ei sisalda enstatiitkondriidid peaaegu üldse raua oksiidi. Peaaegu kogu neis olev raud on seotud kas raudsulfiidide koostisse või segus nikliga (Fe-Ni). Need meteoriidid sisaldavad veel mitmeid ebatavalisi mineraale (oldhamiit (CaS), niningeriit (MgS), perrüiit ((Ni,Fe)5(Si,P)2). Lisaks sisaldavad nad veel aluselisi sulfiide (djerfisheriit, caswellsilveriit). Kõik enstatiitkondriidid koosnevad valdavalt enstatiidirikastest kondritest ning rohketest metalli- ja sulfiidsete mineraalide terakestest. Suletiste ehk klastide ja maatriksmaterjalide esinemine enstatiitmeteoriitides on harv. Hapniku puudumine neis viitab sellele, et nad tekkisid Päikese udukogu keskosas, tõenäoliselt Merkuuri orbiidi piiresse jäävas osas. Enamik neist on teinud läbi termilise metamorfoosi. Ensatatiitkondriidid jaotuvad kaheks:
Käsk (sõjandus)

Käsk on ülema suuline, kirjalik või märguande vormis tahte väljendus mingi ülesande teostamiseks.
Sõjaväes ülema poolt antav käsk sarnaneb üldjuhul tsiviilmõistes korraldusega. Kirjaliku käsu andmiseks on sõjavägedes kindel kehtestatud vorm ehk standard, mis hõlbustab nii info sisestamist, kui lugemist. NATO operatsioonikäsu ülesehituse standardi number on STANAG 2014.
Skulte kihelkond

Skulte kihelkond (läti keeles "Skultes draudzes novads", saksa keeles "Kirchspiel Matthäi, Peters Kirchspiel") oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Alad kuulusid kuni 1783. aastani Kuramaa hertsogiriigile, mil hertsog Peter von Biron loovutas kaubanduslepingu alusel maa-alad Slokani Venemaa keisririigile ning moodustati Skulte kihelkond Riia kreisis.
Allaži kihelkond

Allaži kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Allasch", läti keeles "Allažu draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon

Euroopa Psühholoogiaassotsiatsioonide Föderatsioon on Euroopa Majanduspiirkonnas asuvate riiklike psühholoogide ühingute katusorganisatsioon. 2017. aasta seisuga kuulub sinna 37 psühholoogide ühendust (15/07/2017), mis esindavad umbes 350 000 Euroopa psühholoogi. Euroopa Nõukogu tunnustab föderatsiooni rahvusvahelise valitsusvälise organisatsioonina.
Föderatsioon tegeleb psühholoogia kui elukutse ja teadusala propageerimise ning parendamisega ja seda iseäranis, ent mitte eranditult, rakenduslikus keskkonnas ning rõhuga sellise tegevusega seotud väljaõppel ja teadustööl. EFPA ametlik ajakiri kannab nime European Psychologist. Aastal 2009 käivitas föderatsioon psühholoogide kvalifikatsioonistandardi EuroPsy.
Föderatsioon asutati aastal 1981 ning selle esimene üldkoosolek peeti Saksamaal Heidelbergis. Alates sellest on üldkoosolekuid peetud iga kahe aasta tagant erinevates Euroopa linnades. Alates 2011. aastast peetakse koosolekut koostöös iga kahe aasta tagant toimuva Euroopa psühholoogiaalase kongressiga (European Congress of Psychology).
EFPA ja Eesti.
Eestist kuulub föderatsiooni Eesti Psühholoogide Liit.
2013. aastal valiti EFPA töö- ja organisatsioonipsühholoogia alalise komitee liikmeks Tallinna Tehnikaülikooli tööstuspsühholoogia instituudi professor Mare Teichmann. Kokku koosneb föderatsiooni töö- ja organisatsioonipsühholoogia juhtorgan neljast liikmest: lisaks Mare Teichmannile kuuluvad sinna prof Fred Zijlstra (Maastrichti Ülikool), dr Philippe Sarnin (Lyoni Ülikool) ja prof Rosalind Searle ("The Centre for Trust and Ethical Behaviour", Coventry Ülikool).
Aizkraukle kihelkond

Aizkraukle kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Ascheraden") oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Võnnu ja Riia kreisis ning Kuramaa kubermangus Ilūkste kreisis.
Salumetsa talu kalmistu

Salumetsa talu kalmistu on kalmistu Pärnumaal Lääneranna vallas Paatsalu külas.
Kalmistu rajati Salumetsa talu maadele, omanik oli taluperemees Otto Jungermann. Kalmistule maetud inimeste üldarv ei ole teada.
Krimulda kihelkond

Krimulda kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Kremon", läti keeles "Krimuldas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis. Kihelkonnakirik asus Krimuldas ja abikirik Pēterupes; viimane eraldus hiljem iseseisvaks kihelkonnaks.
Dole kihelkond

Dole kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Dahlen") oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas, Riia kubermangus, Riia kreisis ja Liivimaa kubermangus, Daugava jões asunud Dole jõesaarel.
Daugavgrīva kihelkond

Daugavgrīva kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Dünamünde") oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus Riia kreisis ja Liivimaa kubermangus, Riia lahe ääres ja Daugava jõe suudmes.
Jumprava kihelkond

Jumprava kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Jungfernhof") oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Jaunpilsi kihelkond

Jaunpilsi kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Jürgensburg, Neuenburg") oli haldusüksus Võnnu vojevoodkonnas Võnnu kreisis, Liivimaa kubermangus Riia kreisis ja Kuramaa kubermangus Tukumsi kreisis.
Jaunpilsi kihelkonna mõisad.
Aja jooksul kihelkonna ("Kirchspiel Neuenburg") alad suurenesid ja 20. sajandiks olid Kuramaa kubermangu Tukumsi kreisi kihelkonnas:
Koknese kihelkond

Koknese kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Kokenhusen") oli haldusüksus Liivimaa kubermangus Võnnu ja Riia kreisis.
Mālpilsi kihelkond

Mālpilsi kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Lemburg") oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Lielvārde kihelkond

Lielvārde kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Lennewarden") oli haldusüksus Riia asehaldurkonnas Riia kubermangus Riia kreisis.
Lielvārde kirikukihelkonnas asus ka Jumprava ("Gross-Jungfernhof") kabel.
Ādaži kihelkond

Ādaži kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Neuermühlen", läti keeles "Ādažu draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Ajalugu.
Ādaži kirikukihelkonnas asusid ka Carnikava ("Mengele") ja Baltezera ("Westerotten" ehk "Langenbergen") kirikud. Esimene neist sai hiljem iseseisvaks kihelkonnaks. Patronaadiõigus kuulus Ādaži ja Bukulti rüütlimõisate omanikele.
Ropaži kihelkond

Ropaži kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Rodenpois", läti keeles "Ropažu draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Merle Maigre

Merle Maigre (sündinud 7. augustil 1977) on Eesti küberturbeekspert ja endine riigiametnik. 
Ta oli 2012–2017 Eesti presidendi julgeolekunõunik ja 2017–2018 NATO küberkaitsekoostöö keskuse juhataja. 
Haridus.
Merle Maigre on õppinud aastatel 1995–2001 Tartu Ülikoolis ajalugu ja 1997–2000 Middlebury kolledžis Ameerika Ühendriikides rahvusvahelisi suhteid.
Ta on korporatsiooni Filiae Patriae vilistlane.
Ta kaitses 2005. aastal Londoni King's College'is magistritöö strateegiliste uuringute alal ja sai magistrikraadi. Ta on end täiendanud Pariisi poliitikauuringute instituudis Sciences-Po ja Johns Hopkinsi rahvusvaheliste suhete kooli Bologna keskuses Itaalias.
Töö.
1997. aastal töötas Maigre Välisministeeriumis.
Aastatel 2000–2004 töötas ta Kaitseministeeriumis, kus tegeles Eesti-NATO koostööga rahupartnerlusprogrammi raames ja juhtis NATO bürood.
Aastatel 2005–2007 töötas Maigre Kiievis NATO Ukraina esinduse asejuhina, vastutades Ukraina-NATO poliitilise koostöö eest ning koordineerides Ukraina julgeolekusektori reformi.
Ta on töötanud Rahvusvahelises Kaitseuuringute Keskuses teadurina, analüüsides Ukraina kaitse- ja julgeolekupoliitilist arengut ning nõustades Ukraina kodanikuühiskonda NATO-ga lõimumise küsimustes. Lisaks vastutas ta projekti "Tsiviil-militaarsuhted Eestis ja asjaomased head tavad maailmas" käivitamise ja juhtimise eest.
Aastatel 2010–12 töötas ta NATO peakorteris NATO peasekretäri poliitikaplaneerimise üksuses.
2012. aastast oli ta Eesti presidendi Toomas Hendrik Ilvese julgeolekunõunik. 2016–2017 oli ta president Kersti Kaljulaidi julgeolekunõunik.
30. augustil 2017 sai NATO küberkaitsekoostöö keskuse juhatajaks. Aasta pärast lahkus NATO küberkaitsekoostöö keskuse juhi kohalt ja jätkas tööd küberlahendusi eksportivas Eesti ettevõttes CybExer Technologies.
Salaspilsi kihelkond

Salaspilsi kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Kirchholm") oli haldusüksus Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Sloka kihelkond

Sloka kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Schlock", läti keeles "Slokas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Sirkli galaktika

Sirkli galaktika (ESO 97-G13) on meist 13 miljoni valgusaasta kaugusel asuv Seyferti galaktikate II tüüpi kuuluv Sirkli tähtkujus asuv galaktika, Linnuteele lähim seda tüüpi galaktika. Ta paikneb Galaktika tasandist ainult 4 kraadi allpool.
Sirkli galaktikas toimuvad tormilised muutused, sest sealt purskuvad välja gaasirõngad. Välimine rõngas asub galaktika keskmest 700 valgusaasta kaugusel ja sisemine rõngas 130 valgusaasta kaugusel.
Seda galaktikat on võimalik näha ka koduse, väiksema teleskoobiga, kuigi teda märgati alles umbes 25 aastat tagasi, sest ta pole Linnutee taustal kergesti eristatav.
Sirkli galaktika on üks Linnuteele lähemaid aktiivseid galaktikaid, kuigi ta on tõenäoliselt natuke kaugemal kui galaktika Centaurus A.
Sirkli galaktikast on leitud ka supernoova (SN 1996cr). SN 1996cr tunti supernoovana ära alles pärast seda, kui selle plahvatuse kiirguse Maani jõudmisest (1995 või 1996) oli möödunud üle kümne aasta; esmakordselt teatati sellest laiemale avalikkusele aastal 2008. Esimest korda märgati teda 2001. aastal muutliku objektina Chandra röntgenikiirguse observatooriumi tehtud fotol.
Sigulda kihelkond

Sigulda kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Segewold", läti keeles "Siguldas draudzes novads") oli haldusüksus Riia kubermangus, Riia asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Madliena kihelkond

Madliena kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Sissegal", läti keeles "Madlienas draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Suntaži kihelkond

Suntaži kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Sunzel", läti keeles "Suntažu draudzes novads") oli haldusüksus Liivimaal Riia kreisis.
Akmeņsala kihelkond

Akmeņsala kihelkond (saksa keeles "Kirchspiel Steinholm, Steenholm") oli haldusüksus Riia kubermangus, asehaldurkonnas ja Liivimaa kubermangus Riia kreisis.
Roman Viederfeldt

Roman Viederfeldt (14. september 1899 Tallinn – 19. juuli 1984 Stockholm) oli eesti advokaat.
Ta õppis aastail 1922–1926 (lõpetas) Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas.
Roman Viederfeldt osales aastail 1919–1920 Vene kodusõjas valgete poolel. 1923–1925 oli ta Tallinna-Haapsalu rahukogu ametnik, alates 1926 kohtuameti kandidaat. 1927–1932 vandeadvokaat Viktor Johansoni abi, alates 1932. aastast vandeadvokaat Tallinnas. Roman Viederfeldt oli Tallinna linnavolinik, Majaomanikkude Koja liige ja peasekretär ning Majaomanike Teataja vastutav peatoimetaja. 
1944. aastal põgenes ta Rootsi.
Ööhundid

 
Ööhundid (vene keeles Ночные волки "Notšnõje volki") on Venemaa motoklubi.
31. mai 1989 asutatud klubi oli Nõukogude Liidu esimene ametlik motoklubi. 
Ka "Putini põrguingliteks" kutsutud klubil on tihedad sidemed Venemaa presidendiga.
2014. aastal kohaldasid Ameerika Ühendriigid klubi liikmetele sanktsioone osaluse eest Krimmi annekteerimises ja Donbassi sõjas.
Adamivka (Bari rajoon)

Adamivka (ukraina "Адамівка") on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Bari rajoonis. Elanike arv on 199.
Behind the Sun

"Behind the Sun" on Eric Claptoni üheksas stuudioalbum, mis ilmus 1985. aasta märtsis. Plaat sai pealkirja ühe rea järgi Muddy Watersi laulust "Louisiana Blues". Ühtlasi oli see Claptoni esimene koostööprojekt Phil Collinsiga.
Salvestusperiood.
Erinevalt varasematest albumitest on siin palju süntesaatoreid ja trummimasinaid, mida mängivad Phil Collins, Ted Templemann, Peter Robinson, Michael Omartian, James Newton Howard, Chris Stainton ja Greg Phillinganes. Ka Clapton ise mängib üheksandas loos "Never Make You Cry" Rolandi kitarrisüntesaatorit.
Ning samas on sellel plaadil Claptoni kitarrimängu jälle sama palju nagu Creami aegadel, sest peaaegu kümme aastat oli ta hoidunud natuke tagaplaanile, oli lihtsalt üks liige bändis.
Oma autobiograafias on ta kirjeldanud selle plaadi salvestusperioodi järgmiselt:"...Tegelikult läheb kõik nii hästi, et see võiks kesta igavesti!... . Kuid eraelus ei olnud kõik nii pilvitu. Abielu Pattie Boydiga oli karile jooksmas ja see andis ainest enamikule tema loodud lauludele: "She’s Waiting", "Same Old Blues" ja "Just Like a Prisoner". Eriti on mehe hingevalu tunda plaadi viimase loos “Behind the Sun”, kus ta mängib kitarri ja laulab ning lisaks temale on ainult Phil Collins süntesaatoril.
Lindistuse lõpetades tegi Clapton väikese "kõrvalehüppe", lindistades ja tuuritades koos Roger Watersiga (ex Pink Floyd) albumi "The Pros and Cons of Hitch Hiking" raames. Saabunud tagasi Inglismaale, tabas Claptonit paras vapustus, sest Warner Bros. oli tema plaadimaterjali tagasi saatnud põhjendusega, et see ei sisaldavat küllaldaselt hittsingleid. Stuudio eelmise albumi "Money and Cigarettes" kehva müügi pärast ja esitas omad nõudmised. Claptoni enda sõnul oli see "…esimene kord üldse, mil mulle kui muusikule ära öeldi". Üheks nõudmiseks oli, et Clapton peab plaadile lisama Texase laulukirjutaja, Jerry Lynn Williamsi, kolm laulu: "See What Love Can Do", "Something’s Happening" ja "Forever Man". Sellega oli mees nõus ja sõitis Los Angelesse. Seal ootasid teda ees stuudio veteranprodutsendid Lenny Waronker ja Ted Templeman ning suurepärased muusikud Steve Lukather – kitarr (ex Toto), Jeff Porcaro – trummid (ex Toto), Jamie Oldaker – trummid, Nathan East – basskitarr ja Greg Philliganes – klahvpillid. Nii lindistati nimetatud laulud, kuid need ei väljendanud siiski neid tundeid ja püüdlusi, mis Clapton tahtis oma originaalmaterjaliga edasi anda.
Reklaamikampaania.
Albumi ilmumisele järgnes turnee, mille käigus esineti ka esimesel "Live Aidi" 1985. aasta kontserdil Philadelphias. Esitamisele tulid lood "She’s Waiting", "White Room" ja "Layla". Video laulule "Forever Man" oli MTV-s populaarne, sisaldades stseeni, kus üks kaamera kukkus juhuslikult operaatorivankrilt maha. "Same Old Blues" kasutati turneel "After Midnight" ja mitmel hilisemalgi turneel.
Kirjandus.
Eric Clapton, "Autobiograafia". Inglise keelest tõlkinud Siiri Sau. Olion, Tallinn 2009, 352 lk ISBN 9985-66-586-2
Adamivka (Haissõni rajoon)

Adamivka (ukraina keeles "Адамівка") on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Gaissõni rajoonis. Elanike arv on 300. Pindala on 1,71 km².
Mimas (kuu)

Mimas ehk Saturn I on üks Saturni kaaslastest. 
Selle avastas 1789. aastal William Herschel. Nime sai ta vanakreeka mütoloogiast gigant Mimase, jumalanna Gaia poja järgi.
Mimase diameeter on 396 km. Ta on Päikesesüsteemi planeetide kaaslastest ruumalalt kahekümnes. Mimas on väikseim Päikesesüsteemi taevakeha, mis on oma gravitatsiooni toimel ümaraks muutunud. Mimase pindala on umbes 490 000 km², natuke väiksem kui Hispaania pindala. 
Mimase väike keskmine tihedus, 1,15 g/cm³, viitab sellele, et ta koosneb peamiselt jääst, kivimaterjali on vähe.
Loodete mõjul on Mimase kuju muutunud pisut kanamuna taoliselt piklikuks ning ta poolustesuunaline diameeter on umbes 10% suurem kui ekvatoriaalne diameeter. Mimase ellipsoidne kuju on selgemini märgatav kosmosesondi Cassini abil tehtud piltidel.
Kõige eripärasem moodustis Mimasel on suur impaktkraater läbimõõduga 130 kilomeetrit. Kraater on nimetatud Mimase avastaja Herscheli järgi. Herscheli kraatri diameeter on peaaegu kolmandik Mimase enda diameetrist. Kraatri servad on umbes 5 km kõrged, mõnes kohas on kraater kuni 10 km sügav. Kraatri keskel asuva, pärast kokkupõrget tekkinud mäe kõrgus on 6 km. Kui võrrelda Mimast Maaga – jätta Herscheli kraatri diameetri ja Mimase diameetri vaheline suhe samaks ning teisendada see Maale –, siis Maa peal oleks sellise kraatri läbimõõt üle 4000 kilomeetri ehk see oleks pindalalt suurem kui Austraalia manner. Kokkupõrge, mille tulemusel Herscheli kraater Mimasel tekkis, oli ilmselt nii tugev, et peaaegu purustas selle taevakeha.
Kraatri suhtes vastaspoolsel küljel võib Mimasel näha murranguid, mis võisid tekkida siis, kui kokkupõrkest tingitud lööklained liikusid läbi Mimase.
Mimase pind on tihedalt kaetud kraatritega, kuid ükski neist pole lähedaltki nii suur kui on Herscheli kraater. Kuigi Mimase pind on tihedalt täis kraatreid, ei ole need taevakehal ühtlaselt jaotunud. Enamik pinnast on kaetud kraatritega, mille diameeter on umbes 40 km, kuid lõunapooluse ümber ei leidu üldiselt kraatreid diameetriga üle 20 km. 
Mimasel leidub üldiselt kolme tüüpi pinnastruktuure: 1) kraatrid, 2) sügavad, piklikud ja järskude servadega alangud, 3) kraatrite ketid ehk kraatrid, mis tekivad siis, kui meteoor tabab taevakeha väga väikese nurga all, põrgates seal nagu lutsukivi.
Gruusia valitsusjuhtide loend

Gruusia valitsusjuhtide loend esitab Gruusia valitsust juhtinud isikute nimekirja alates valitsusjuhi (peaministri) ameti sisseseadmisest 1918. aastal.
Gruusia NSV (1921–1991) valitsusjuhtidena käsitletavate isikute nimistu on esitatud artiklis Gruusia NSV valitsusjuhtide loend.
Gruusia taasiseseisvus 1918. aastal Gruusia Demokraatliku Vabariigi nime all. Veebruaris–märtsis 1921 vallutasid selle territooriumi Punaarmee üksused ja välja kuulutati Gruusia NSV. Gruusia Demokraatliku Vabariigi valitsus jätkas tööd eksiilis, kuid pärast peaminister Gegetškori surma 1954. aastal lõpetas see tegevuse.
Gruusia NSV asemele moodustati 14. novembril 1990 Gruusia Vabariik, mille iseseisvus kuulutati välja 9. aprillil 1991. Lõplikult iseseisvus Gruusia Vabariik 25. detsembril 1991 Nõukogude Liidu laialisaatmisega.
Gruusia Vabariigi valitsusjuhi ametinimetuseks sai peaminister.
Aastatel 1995–2004 oli peaministri amet likvideeritud. Valitsusjuht oli sel perioodil Gruusia president, igapäevast valitsuse tööd korraldas aga riigiminister. Peaministri ametikoht loodi uuesti 2004. aastal.
Babõn (Illintsi rajoon)

Babõn (ukraina keeles Бабин) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Illintsi rajoonis. Elanike arv on 1012. Pindala on 2,27 km².
NSV Liidu relvajõud

NSV Liidu relvajõud (vene keeles Вооружённые Силы СССР "Vooružonnõje Silõ SSSR") oli NSV Liidu riiklik sõjaline organisatsioon. See koosnes väeliikidest ja neid toetavatest ametkondadest ning sõjaväelistest formeeringutest: Nõukogude Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee piirivalveväest ning Nõukogude Liidu Siseministeeriumi haldusala siseväest, sõjaväestatud tuletõrjest ja tsiviikaitseväest. 
Relvajõudude organisatsioon oli nii funktsionaalne, strateegiline raketivägi ja õhukaitsevägi ja geograafiline, väeliikide organisatsiooniline ülesehitus toetas sõjaliste operatsioonide läbiviimist kolmel strateegilisel tandril, viiel regionaalsel tandril ja kolmel ookeanitandril.
Nõukogude relvajõudude teostatavad sõjalised operatsioonid olid ette nähtud toimuma kolmel strateegilisel tandril: Lääne strateegiline tander (Lääne-Euroopa, Skandinaavia, Vahemere, Põhja-Aafrika, Atlandi ookeani põhjaosa); Lõuna strateegiline tander (Lähis-Ida, Afganistan, Pakistan, India, India ookean); Kaug-Ida strateegiline tander (Kaug-Ida, Kagu-Aasia, Vaikne ookean). Strateegiliste tandrite juhtimiseks oli alaline väejuhatus ning nende eesmärk oli juhtida maa-, õhu- ja mereväe üksuste sõjalisi tegevusi oma vastutuspiirkonnas. Strateegilisel tandrid jagunesid erinevateks operatsioonitandriteks: Lääne, Loode, Edel operatsioonitander jt.
Väeliigid.
NSV Liidu Kaitseministeeriumi haldusalasse kuulus viis väeliiki: 
NSV Liidu õhudessantväed (") olid NSV Liidu kaitseministri otsealluvuses.
Haistmisnärv

Haistmisnärv ehk I peaajunärv ehk esimene kraniaalnärv ehk olfaktoornärv (ladina keeles ainsuses "nervus olfactorius [I]"; mitmuses "nn. olfactorii") on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud sensoorne närvide paar. Esimese kraniaalnärvide paari ülesandeks on lõhnaaistingute vastuvõtmine. 
Haistmisnärvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui indiviiditi.
Madudel kulgeb haistmisnärv ninaõõnes paiknevate haistmisretseptorite kaudu haistmissibulatesse. Paralleelselt haistmisnärviga kulgeb madudel sahkluu-nina närv.
Inimestel lähtuvad nina limaskesta haistmisrakkudest paarkümmend (15–20) haistmiskiudu, mis moodustavad haistmisnärvid. Haistmisnärv koosneb haistmiselundi närvirakkude aksonitest. Haistmisnärvid läbivad sõelluu sõellestme mulgud ja kulgevad peaaju otsmikusagara all olevasse haistmissibulasse ja edasi peaaju hipokambikääru konksu.
Kliiniline meditsiin.
Inimestel seostatakse haistmisnärvidega mitmeid haiguslikke seisundeid nagu haistmisnõrkus, haistmisvõimetus, haistmishäire jt. Haiguslikke seisundeid põhjustavad ka endokriinsüsteemiga seonduvad haigused nagu neerupealise puudulikkus, Cushingi sündroom, suhkurtõbi, hüpotüroidism, Kallmanni sündroom, primaarne amenorröa, pseudohüpoparatüreoos ja Turneri sündroom. Paiksed haiguslikud seisundid või hingamisteede toimimist takistavad seisundid: adenoidide hüpertroofia, allergiline ninapõletik, atroofiline ninapõletik, obstruktiivne bronhiit, traumajärgsed muljumised, kokkupuude mürgiste kemikaalidega, leepra, pahaloomulised kasvajad ninapiirkonnas, koanaalpolüüp, urkepõletik, Sjögreni sündroom ja vasomotoorne ninapõletik. Närvisüsteemiga seotud haiguslikud seisundid, mille korral haistmisnärvi toimimine on häirunud: Alzheimeri tõbi, epilepsia, peatrauma, koljusisesed operatsioonid, polüskleroos, Parkinsoni tõbi. Toitumisega seotud häired haistmisnärvi talitluses: krooniline neerupuudulikkus, B12-vitamiini avitaminoos, Korsakovi psühhoos. Psüühikaga seotud haiguslikud seisundid depressioon ja skisofreenia. Haistmisnärvide toimimist mõjutavad teatud koljusisesed ja nina piirkonnas vohavad pahaloomulised kasvajad. Haistmisnärvi mõjutavad ka sellised viirused ja infektsioonid nagu akuutsed viiruslikud maksapõletikud, lihtohatis ja gripilaadsed infektsioonid.
Haistmisnärvide haistmisvõime alanemisele ja/või signaalide vastuvõtmise ning edastamise häiretele võivad kaasa aidata suitsetamine, antibiootikumide, levodopa, antihistamiinide, kokaiini ja amfetamiinide kasutamine, samuti keemiaravi ja kiiritusravi.
Haistmisnärvi tundlikkus võib väheneda ka raseduse ajal ja vanaduses.
Prikk (perekonnanimi)

Prikk on perekonnanimi. 
Nime kandjaid:
Lootus (täpsustus)

Lootus on soovi täitumise ootus.
Independence (Missouri)

Independence on linn Ameerika Ühendriikides Missouri osariigis. Ta on üks kahest Jacksoni maakonna halduskeskusest (Kansas City kõrval).
Linna teatakse kui "Queen City of the Trails", kuna sealt algasid California rada, Oregoni rada ja Santa Fe rada.
Independence

Independence (inglise keeles 'iseseisvus') võib tähendada mitut asja.
Plokinärv

Plokinärv ehk IV peaajunärv ehk neljas kraniaalnärv (ladina keeles "nervus trochlearis [IV]") on paljudel kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud paariline motoorne närv. 
Inimestel lähtub plokinärv keskajus paiknevast motoorsest tuumast ("nucleus motorius n. trochlearis") ja väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu silmakoopasse. Inimese plokinärv, millel on ligi 1200 närvikiudu, innerveerib silmamuna liigutavat ülemist silma-põikilihast.
Marina Moskvina

Marina Moskvina (vene keeles Марина Львовна Москвина; sündinud 25. juunil 1954 Moskvas) on vene ajakirjanik ja kirjanik.
Ta on lõpetanud Moskva Riikliku Ülikooli (ajakirjandusteaduskonnas).
Ta on töötanud ajakirjanikuna Radio Rossiis, teinud dokumentaalfilme televisioonile ja kirjutanud multifilmistsenaariume. 
Raamatuid on ta kirjutanud nii lastele kui ka täiskasvanutele. Eesti keelde on tõlgitud "Kuuromaan", mis ilmus 2014. aastal kirjastuse Tänapäev sarjas "Punane raamat" Toomas Kalli tõlkes.
Isiklikku.
Tema abikaasa on kunstnik ja karikaturist Leonid Tiškov.
Aleksandr Kisseljov

Aleksandr Kisseljov (vene keeles Александр Николаевич Киселёв; 7. oktoober 1909 Kamenka mõis Ostaškovi lähedal Tveri kubermangus – 2. oktoober 2001 Moskva) oli õigeusu vaimulik.
Aastal 1918 asusid ta vanemad Tartusse (tema isa oli sündinud Tartus). 
Ta oli eri aegadel Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku, Õigeusu Kiriku Ameerikas ja Vene Õigeusu Kiriku Välismaal vaimulik; ülempresbüter. Ta oli Vene Vabastusarmees preester. 
Ta oli tulevase patriarhi Aleksius II lapsepõlves üks tema vaimulikke kasvatajaid.
Helmut Nirk

Helmut Nirk (7. detsember 1897 Tallinn – 1974 Lethbridge, Alberta, Kanada) oli Kilingi-Nõmme linnavanem ja Viru maavanem.
Alates 1928. aastast oli ta Saarde Ühispanga juhataja, 1940. aastal lühikest aega Kilingi-Nõmme linnavanem. 
1941. aastal oli Helmut Nirk metsavend, 1942. aastal Eesti Omavalitsuse Rahvakasvatuse Peavalitsuse Pärnumaa rahvakasvatusameti juhataja ja informatsiooniala juhataja Pärnus. 21. aprillil 1943 astus ta Viru maavanema ametisse ja oli sellel kohal kuni 1944. aastani.
Eemaldajanärv

Eemaldajanärv ehk VI peaajunärv ehk kuues kraniaalnärv (ladina keeles "nervus abducens [VI]"; "nervus abducens") on paljude kesknärvisüsteemiga loomadel kraniaalnärvide hulka liigitatud peamiselt motoorne närvide paar. 
Eemaldajanärvide areng, anatoomia, morfoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Enamikul imetajatel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas paiknevast motoorsest tuumast. Eemaldajanärv innerveerib silmamunataandurit ja lateraalset silmasirglihast.
Inimestel lähtuvad eemaldajanärvid ajusillas asuvast tuumast. Kuues kraniaalnärv väljub koljuõõnest ülemise silmakoopalõhe kaudu ja siseneb silmakoopasse. Eemaldajanärv innerveerib silmamuna silmasirglihast.
Cubophis

Cubophis on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Cubophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Neid võib kohata Antillidel.
Ühendus

Ühendus ehk liit on lepinguliselt reguleeritud suhe võrdsete õigustega partnerite vahel. Ühendusi võivad sõlmida füüsilised ja juriidilised isikud või riigid.
Kriminaalpsühholoogia

Kriminaalpsühholoogia on psühholoogia haru, mis uurib kriminaalkurjategijate tahet, mõtteid, kavatsusi ja reaktsioone seoses kuritegeliku käitumisega. 
Kriminaalpsühholoogiat saab määratleda kui teadust, mis aitab uurimisasutustel oma missiooni tõhusamalt täita, rakendades psühholoogilisi teadmisi. Kriminaalpsühholoogiale spetsialiseerunud psühholoogid keskenduvad peamiselt õigusrikkujatele, osaledes mitmesugustes uurimisega seotud tegevustes, alates kurjategija profiili loomise protsessist kuni kohtuprotsesside läbiviimise ja inimeste psühholoogilise testimiseni.
Ajalugu.
Kriminaalpsühholoogia tekkeajaks võib pidada 20. sajandi algust, kui psühholoogid hakkasid pakkuma kuritegeliku käitumise psühholoogilisi väljavaateid ja mõtlema kuritegevuste põhjustele. Saksa psühholoogi Hugo Münsterbergi peetakse kriminaalpsühholoogia algatajaks, tema teosed 19.–20. sajandist on psühholoogidele endiselt väga kasulikud. 20. sajandi algusest on kriminaalpsühholoogide roll kogu kuritegevusevastases võitluses kiiresti kasvanud ning tänapäeval on nende töö kõigis arenenud riikides kõrgelt hinnatud.
Kriminaalmenetluses osalemise viisid.
Professor Lionel Haward, üks juhtivaid Suurbritannia kriminaalpsühholooge, kirjeldas 1981. aastal nelja viisi, kuidas psühholoog võib kriminaalmenetluses professionaalselt osaleda. Need viisid on järgmised. 
Rakenduslik kriminaalpsühholoogia.
Kohtuekspertiisi psühhiaatria jaoks on olulisim küsimus see, milline patsient saab kurjategijaks. Teine peamine küsimus on, kas esimesena pandi toime kuritegu või tekkis vaimne häire. Kriminaal- ja kohtuekspertiisi psühholoogid võivad kaaluda ka järgmisi küsimusi:
Adamivka (Kalõnivka rajoon)

Adamivka (ukraina "Адамівка") on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Elanike arv on 70. Pindala on 0,299 km².
Otsi talu kalmistu

Otsi talu kalmistu on kalmistu Räpina kihelkonnas Võrumaal, praeguse haldusjaotuse järgi Pahtpää külas Räpina vallas Põlva maakonnas.
Kalmistu rajas Otsi talu maadele taluperemees Aadam Haamer 1930. aastal. Maetud on pärit sellest perekonnast, nende üldarv ei ole teada.
Anneli Kengsepp

Anneli Kengsepp (1995. aastani Puju; sündinud 13. märtsil 1972 Viljandis) on eesti raamatukogundustegelane.
1990. aastal lõpetas ta Viljandi 5. Keskkooli ja 1995. aastal Tallinna Pedagoogikaülikooli sotsiaalteaduskonna raamatukogundus-infotöö erialal.
1995–2006 töötas ta Eesti Pimedate Raamatukogus infotöötajana. 2006 alustas ta tööd Tallinna Keskraamatukogu eestikeelse kirjanduse osakonnas.
Bilopillja (Kozjatõni rajoon)

Bilopillja (ukraina keeles "Білопілля") on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kozjatõni rajoonis. Elanike arv on 702. Pindala on 3,158 km².