tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Skeleton 2006. aasta taliolümpiamängudel

Skeleton 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 16. ja 17. veebruaril Cesana Pariolis.
Skeletonivõistlused toimuvad samal rajal, kus selgitavad olümpiavõitja ka bobisõitjad ja kelgutajad.
Tulemused.
Meeste ühekelk.
17. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 27 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Jim Shea, USA
Naiste ühekelk.
16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjad: 15 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Tristan Gale, USA
Ametlikud tulemused
Ametlikud tulemused
Ise (Jaapan)

Ise (jaapani 伊勢) on linn Jaapanis Mie prefektuuris. Asub Shima poolsaarel Ise-Shima rahvuspargis.
Linna nimi oli 1955. aastani Ujiyamada.
Ises asub Ise tempel, mis on šintoismi tähtsaim tempel Jaapanis ja on olnud populaarne palverännakute sihtkoht.
Elanike arv on 134 900.
Skeleton

Skeleton on kelgutamise eriliik.
Skeletonis on kelgu kõrgus 8–20 cm ja pikkus 80–120 cm. Kelgu kaal sõltuvalt sportlase raskusest on meestel 33–43 kg ja naistel 29–35 kg. Erinevalt tavakelgutamisest sõidetakse skeletonis mäest alla kõhuli kelgul lamades.
Skeleton oli esimest korda olümpiamängude kavas 1928. aastal Sankt Moritzis. Järgmistel mängudel polnud skeletoni olümpiakavas vastavate radade puudumisel, kuni 1948. aastal sai Sankt Moritz taas olümpialinnaks ja kuulsal Cresta Runi rajal toimusid jälle võistlused skeletonis.
Skeleton võeti uuesti olümpiakavva 2002. aastal Salt Lake Citys. Nii meeste kui ka naiste seas võidutsesid ameeriklased, Tristan Gale ja Jim Shea.
Shiga prefektuur

Shiga prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Asub sisemaal.
Shiga prefektuuri keskel asub Biwa järv.
Sümbolid.
Shiga prefektuuri tunnuslind on väikepütt ("Tachybaptus ruficollis"), tunnuspuu on jaapani vaher ("Acer palmatum") ja tunnuslill rododendron ("Rhododendron metternichii var. hondoense").
Haldusjaotus.
Shiga prefektuur on jaotatud 27 omavalitsusüksuseks, millest 13 on linnad (市 "shi").
Kiiruisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Kiiruisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–25. veebruaril 2006 Torinos Oval Lingotto uisuhallis. Esimest korda oli kavas naiste ja meeste võistkondlik jälitussõit, kus naistel oli 3000 m ja meestel 5000 m distants.
Olümpia uisuhall on 26 500 m2 suurune ning selles on 400 m pikkune ja 12,6 m laiune jääovaal. Hallis on 8500 kohta pealtvaatajatele ja selle ehitamine läks maksma 70,45 miljonit eurot.
Mehed.
500 m.
 
&lt;br&gt;Kuupäev: 13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 37 võistlejat
&lt;br&gt;Riike: 12
&lt;br&gt;500 m (1 sõit)
&lt;br&gt;Maailmarekord: 34,30 Joji Kato , 19. november 2005, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiarekord: 34,42 Casey FitzRandolph , 11. veebruar 2002, Salt Lake City
&lt;br&gt;500 m x 2 (2 sõitu)
&lt;br&gt;Maailmarekord: 1.08,96 Hiroyasu Shimizu , 10. märts 2001, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiarekord: 1.09,23 Casey FitzRandolph , 11.-12. veebruar 2002, Salt Lake City
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 1998: 1.09,23 (34,42)+(34,81) Casey FitzRandolph 
1000 m.
18. veebruar:
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 43 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Gerard van Velde, Holland
Ametlikud tulemused
1500 m.
21. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 43 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Derek Parra, USA
Ametlikud tulemused
5000 m.
11. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28 *stardileht
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Jochem Uytdehaage, Holland
10 000 m.
24. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Jochem Uytdehaage, Holland
Ametlikud tulemused
Võistkondlik 5000 m jälitussõit.
16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 võistkonda (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Uus ala olümpiamängudel
Ametlikud tulemused
Naised.
500 m.
14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Catriona LeMay-Doan, Kanada
Ametlikud tulemused
1000 m.
19. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Chris Witty, USA
Ametlikud tulemused
1500 m.
22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 37 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Anni Friesinger, Saksamaa
Ametlikud tulemused
3000 m.
12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28 (stardileht) 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Claudia Pechstein, Saksamaa
Ametlikud tulemused
5000 m.
25. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Claudia Pechstein, Saksamaa
Võistkondlik 3000 m jälitussõit.
16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 naiskonda (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: ?
Ametlikud tulemused
Tornio linn

Tornio on linn ja omavalitsus Soomes Lapi maakonnas Rootsi piiri ääres. Tornio naaberlinn Rootsis, kohe teisel pool Tornio jõge on Haparanda (soome keeles Haaparanta).
Tornios Alatornio kiriku tornis asub UNESCO maailmapärandi nimistusse kuuluva Struve geodeetilise kaare mõõdupunkt ().
Tornio on Valga sõpruslinn (1989).
Traumatoloogia

 
Traumatoloogia (kreeka sõnast "trauma" 'vigastus, haav') on kirurgia haru, mis tegeleb õnnetuste või vägivalla tõttu tekkinud vigastuste ning haavade uurimisega ja ravimisega.
Solaris

Solaris (ladina sõnast "solaris" 'päikese-') on mitme teose (sh mängu) pealkiri või ettevõtte ja süsteemi nimi.
CV Keskus

CVKeskus.ee on värbamistehnoloogia ettevõte, mis arendab värbamis- ja tööotsinguplatvormi CVKeskus.ee. CVKeskusel on ka oma värbamisagentuur.
Kantar Emori uuringu järgi leiab suurem osa tööotsijatest Eestis infot tööpakkumiste kohta CVKeskuse tööportaalist.
Ajalugu.
Firma asutas aastal 2000 Starman Internet AS-i juhataja Raivo Hein. 
2004. aastal laienes ettevõte Läti ja Leedu turgudele, võttes seal brändinimena kasutusele vastavalt CVMarket.lv ja CVMarket.lt. Lisaks avati tööportaal Hollandis.
2006. aasta alguses tegutses ettevõte kaheksas riigis: Eestis, Lätis, Leedus, Poolas, Tšehhis, Slovakkias, Ungaris ja Hollandis. Hiljem keskenduti põhiturgudele Eestis, Lätis ja Leedus.
Sügisel 2007 müüsid senised omanikud 75% ettevõttest välismaistele fondidele. Ülejäänud 25% läks uute omanike valdusse 2008. aasta veebruaris.
2017. aastal omandas Šveitsi Ringier ja Saksamaa Axel Springer SE ühisettevõte Ringier Axel Springer Media AG CVKeskus.ee tööportaali, koos Läti tööportaaliga CVMarket.lv ja Leedu tööportaaliga CVMarket.lt.
2021. aastal soetas Šveitsi meediaettevõte Ringier AG ka ülejäänud osa ehk omandas 100% ettevõttest.
2023. aastal tehti brändivärskendus (logo, värvilahendus, tööotsingumootor, tööandjate värbamisplatvorm).
Eesti ihaldusväärseima tööandja uuring.
Alates 2012. aastast on CVKeskus läbi viinud Eesti ihaldusväärseima tööandja küsitlust, kus töövõtjad nimetavad organisatsioone, kus nad kõige enam töötada sooviksid. Ettevõtted ei saa end tööandja konkursile, pingerida selgub töövõtjate tagasiside tulemusel. Lisaks ei ole ka ettevõtete loetelu uuringus vastajatele ette antud.
Solaris Bus &amp; Coach

Solaris Bus &amp; Coach on busside, trollide ja trammide (bussi- ja trollimark Solaris) tootja Poznańi lähedal Bolechowos Poolas. Solaris on Poola noorim bussitootja, kes alustas tegevust 2001. aastal bussimüügiettevõtte Neoplan Polska baasil.
Tallinna tänavatel sõidab alates 2002. aastast 18 Solarise ja Ganz Transelektro Traction Electrics Ltd. koostöös valminud Solaris Trollino 12T trollibussi ja 2003. aastast viis Solaris Trollino 18T liigendtrolli. 
2007. aastal sai Tallinna Trammi- ja Trollibussikoondis veel seitse Solaris 12 tüüpi trollibussi. Trollid on juba uuem põlvkond (variant AC). Tehtud on mõningad kosmeetilised muudatused. 2008. aastal ostis Tallinna trammi- ja trollibussikoondis juurde seitse 18-meetrist Solaris Trollino 18 lõõtsaga täismadalapõhjalist trolli (ka need nüüd juba variandis AC). 2009. aastal lisandus veel seitse 18-meetrist Solaris Trollino lõõtstrolli ja 2010. aastal saabus Tallinna seitse 12-meetrist Solaris Trollino trollibussi.
2019. aastal sõlmisid Tallinna Linnatranspordi AS (TLT) ja Solaris Tallinna seni suurima bussihanke lepingu. Lepingusse kuulub 350 gaasitoitel sõitva autobussi tarnimine Tallinna linnaliinidele, sada bussi saabus Tallinna 2020. aasta sügissuvel. Kuna Tallinna Linnatransport tahab 2035. aastaks täielikult üle minna elektritranspordile, siis lähiajal on Tallinna oodata ka elektribusse. Üks tootja, kes kindlasti hankes osaleda soovib, on Solaris.
Ka firmal GO Bus on Solarise busse. 
2011. aastal alustati koostöös Autosani ja Modertransiga trammi Solaris Tramino tootmist.
Firma valmistab ka Solaris Tramino tüüpi tramme.
Antipsühhiaatria

Antipsühhiaatria on liikumine, mis käsitleb psühhiaatriat võimuinstrumendina ning leiab, et psüühikahäirete ravi on patsiendile sageli pigem kahjulik kui kasulik. 
Psühhiaatria kahjulikkus on tingitud arsti ja patsiendi ebavõrdsest võimusuhtest ning subjektiivsest diagnoosimisest. Psühhiaatriat kasutati Nõukogude Liidus dissidentide represseerimisvahendina. 
Antipsühhiaatria liikumisega olid seotud psühhiaatrid Jacques Lacan, Thomas Szasz, Giorgio Antonucci, R. D. Laing, Franco Basaglia, Theodore Lidz, Silvano Arieti ja David Cooper, filosoof Michel Foucault ning sotsioloog Erving Goffman. Cooper võttis 1967. aastal kasutusele sõna "antipsühhiaatria" ning avaldas 1971. aastal raamatu "Psychiatry and Anti-psychiatry" ("Psühhiaatria ja antipsühhiaatria"). Thomas Szasz kirjeldas vaimuhaigust kui müüti raamatus "The Myth of Mental Illness" ("Vaimuhaiguse müüt", 1961).
Geoloogiline aeg

Geoloogiline aeg on ajavahemik Maa kui planetaarse keha moodustumise lõpust kuni ajaloolise aja alguseni.
Geoloogiline aeg on inimesele hoomamatult pikk ajavahemik, mis hõlmab rohkem kui nelja miljardit aastat. Geoloogilise aja jooksul toimunud sündmused on salvestatud kivimitesse, mineraalidesse ja kivististesse, mille uurimisega tegelevad geoloogid.
Geoloogiline aeg on jagatud väiksemateks üksusteks, mida nimetatakse geokronoloogilisteks ning geokronomeetrilisteks üksusteks. Geoloogilise aja vältel toimunud sündmuste uurimisega tegelevaid geoloogia osi nimetatakse kokku ajalooliseks geoloogiaks. Moodustunud kivimkihtide järgnevuse uurimise, korreleerimise ning liigestamisega tegeleb stratigraafia ning vastavate üksuste sidumisega konkreetsete ajaühikutega geokronoloogia ning isotoopgeoloogia. Ajaloolise geoloogiaga on tihedalt seotud ka paleontoloogia, mis tegeleb geoloogilises ajas elanud organismide kivististe ehk fossiilide uurimisega.
Isotoopgeoloogia

Isotoopgeoloogia on geoloogia haru, mis põhineb radioaktiivsete ning stabiilsete isotoopide kasutamisest saadaval andmestikul.
Rakendusi.
Radioaktiivseid isotoope kasutatakse põhiliselt dateerimisel. Ilmselt tuntuim on radioaktiivse süsiniku meetod, millega dateeritakse viimase 50 000 aasta jooksul toimunud sündmusi. Et geoloogiline aeg hõlmab palju pikemat ajavahemikku, kasutatakse ka teisi isotoope, mille poolestusaeg on palju pikem. 
Samuti kasutatakse isotoope näiteks hüdrogeoloogias, paleoklimatoloogias ja mujal. Hüdrogeoloogias näiteks uuritakse, kas põhjavesi sisaldab triitiumi. Kui sisaldab, siis on selge, et vastav põhjaveehorisont sisaldab vett, mis sadas atmosfäärist vihmana 20. sajandi teises pooles, sest triitium sattus atmosfääri läbi atmosfääris läbi viidud tuumakatsetuste. 
Paleoklimatoloogias näiteks saab kasutada stabiilsete isotoopide fraktsioneerumist. Näiteks 18O ja 16O on hapniku stabiilsed isotoobid, mis sisalduvad vees. Et 18O on raskem, on tema kontsentratsioon atmosfääris olevas veeaurus madalam kui merevees, sest kergem isotoop aurustub mereveest kergemini. Seetõttu on ka liustikud rikastunud just kerge hapniku suhtes. Sellest järeldub, et jääaegadel, kui kliima oli külmem ning liustikud laiemalt levinud, pidi ookeanivesi olema raskemate hapnikuaatomite suhtes kontsentreeritum kui jäävaheajal. Jääb vaid uurida näiteks merepõhja ladestunud foraminifeeride kodade isotoopset koostist ja teha sellest järeldusi paleokliima kohta.
Liputamine

Liputamine on seksuaalse erutuse ja/või rahulduse saamine oma suguelundite ootamatust ja soovimatust näitamisest võõrastele inimestele. Mõiste on kasutatusel eelkõige meeste ("liputajate") puhul. 
Liputaja taotleb oma ohvri ehmatust, see nüanss on talle väga tähtis. Seetõttu valitakse ohvriteks sageli lapsi, kelle puhul on ehmumise reaktsioon kindlam. Samuti on laps ohutum.
Liputajad armastavad parke, naiste- ja lastehaiglate akendealuseid, lasteväljakuid, mõned liputajad on ehmatanud inimesi ühistranspordis. 
Ekshibitsionismi on teadusajakirjas teadaolevalt esimest korda kirjeldatud 1877. aastal Prantsuse psühhiaater Charles Lasègue (1809–1883).
Ménage à trois

"Ménage à trois" [men'aaž a tru'aa] on kolme inimese abielutaoline kooselu või armastus- või seksuaalsuhe. 
Tavaliselt koosneb selline kolmiksuhe ühest abielupaarist ja ühe armukesest, enamasti 2 naist ja 1 mees. Nad elavad koos ja nende vahel on romantilised tunded ja/või seksuaalsuhted. 
Prantsuse keeles tähendab "ménage à trois" sõna-sõnalt tõlgituna 'majapidamine kolmele'. 
"Ménage à trois" võib tähendada ka seksuaalvahekorda kolmekesi. 
Vahel nimetatakse nõnda ka igasugust grupiseksi.
Munn

"Munn" on mehe suguti rahvapärane nimetus.
Korea mun oli Korea rahaühik 1633 kuni 1892. aastani.
Munn on perekonnanimi, mida on teiste seas kandnud:
Rollimäng

Rollimäng on tegevus, milles osalejad käituvad ja tegutsevad vastavalt omaks võetud või antud rollile. 
Rollimängud võivad olla mängulised, rituaalsed, kunstilised, maagilised, religioossed, meelelahutuslikud, pedagoogilised, psühhoteraapilised vmt. 
Rollimänge võidakse mängida kujutluses (üksnes sõnaliselt suheldes), tegevusega kaasnevalt, publiku ees või ilma selleta, juhendaja(te) poolt antud ettekirjutuste kohaselt või vabas vormis, arvutivõrgus või arvutiprogrammi poolt toetatuna (vt. rollimäng (arvutil)), spetsiaalset kirjandust vm abivahendeid kasutades, tekste ette lugedes või vabalt improviseerides jmt.
Rollimängud erinevad spordimängudest, lauamängudest, kaardimängudest jmt eelkõige selle poolest, et rollimängudes ei ole üldreeglina võitjaid ega kaotajaid. Rollimängude puhul on peamiseks kaasakiskuvaks elemendiks kujutlusvõime kasutamisest saadav elamus. 
Paljud rollimängud põhinevad kirjandusteostel, filmidel või koomiksitel. Rollimängudeks võib pidada ka lahingute või möödunud ajastute taaskehastamist, kus osavõtjad kehastuvad tegeliku maailma varasemas ajaloos elanud või elada võinud tegelasteks, imiteerides neid riietuse, muu varustuse ja tegevuste poolest.
Meelelahutuslikud rollimängud muutusid populaarseks 1990. aastatel. Praegu on maailmas tuntud sadu rollimänge, mida mängivad kümned miljonid inimesed.
Norman Levi Bowen

Norman Levi Bowen (21. juuni 1887 Kingston – 11. september 1956 Washington) oli Kanada geoloog.
Õppis geoloogiat, keemiat ja mineraloogiat Queen's Universitys Kanadas, lõpetas ülikooli 1909. aastal. Doktorikraadi kaitses Massachusettsi Tehnoloogiainstituudis 1912. aastal. 
Töötas põhiliselt Ameerika Ühendriikides Washingtonis (Geophysical Laboratory of the Carnegie Institution of Washington).
Bowen on tõenäoliselt kõigi aegade kuulsaim petroloog, teda peetakse eksperimentaalse petroloogia rajajaks. Ta uuris peamiselt silikaatsete mineraalide kristallisatsiooni ja stabiilsust. Tema tuntuim töö on ilmselt Boweni skeem, mis määrab ära magmast kristalliseeruvate mineraalide kristalliseerumisjärjekorra. Tema kirjutatud "The Evolution of the Igneous Rocks" (1928) kuulub geoloogia ajaloo väljapaistvaimate teoste hulka. See raamat jäi mitme aastakümne vältel petroloogia käsiraamatuks.
Nara prefektuur

Nara prefektuur on Jaapani prefektuur Honshū saare keskosas. Asub Kii poolsaarel, sisemaal. Prefektuuri keskuseks on Nara, mis oli Jaapani pealinn aastatel 710 kuni 784.
Loodus.
Prefektuuri lõuna- ja idaosa on mägine, seal asub Kii mäestik. Kõrgeim tipp on Hakken (1915 m).
Mägedest saab alguse palju jõgesid, neist suuremad on Kino ja Totsu jõgi.
Sümbolid.
Nara prefektuuri tunnuslind on jaapani punarind ("Erithacus akahige"), tunnuspuu on krüptomeeria ("Cryptomeria japonica") ja tunnuslill kirsiõis ("Prunus verecunda cultivar").
Haldusjaotus.
Nara prefektuur on jaotatud 39 omavalitsusüksuseks, millest 12 on linnad (市 "shi").
Vaatamisväärsused.
Nara prefektuuris asub palju šintoistlikke ja budistlikke pühamuid, sealhulgas Tōdai-ji ja Kasuga pühamud, mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimekirja.
Lapill

Lapill on püroklastiline osake, mille läbimõõt on 2–64 mm.
Lapillist väiksemad püroklastilised osakesed moodustavad vulkaanilise tuha, suuremad on aga vulkaanilised pommid või plokid. Kõik nimetatud püroklastilised osakesed kokku moodustavad tefra ehk püroklastilise pudeda materjali, mis on plahvatuslike vulkaanipursete produktiks.
Uda (Jaapan)

Uda (jaapani 宇陀市 "Uda-shi") on linn Jaapanis Nara prefektuuris.
Uda linn moodustati 1. jaanuaril 2006 Ouda, Utano ja Haibara linna ning Muro küla ühinemisel.
Linna pindala on 247,62 km² ja elanike arv 38 600 (2005).
Välislingid.
Uda koduleht "(jaapani keeles)"
ISE

ISE võib tähendada järgmist:
Ise võib tähendada järgmist:
Püroklast

Püroklast ehk püroklastiline osake on üksik kivi, mis tekkelt on plahvatusliku vulkaanipurske läbi vulkaanist väljalennutatud tardkivimi fragment. 
Püroklaste klassifitseeritakse enamasti nende suuruse alusel.
Püroklastidest moodustunud sete on tefra.
Saksi valla lipp

Saksi valla lipp on endise Eesti haldusüksuse Saksi valla lipp.
Lipp oli kasutusel 28. aprillist 1998 kuni 2005. aastani, mil ühinesid Saksi vald, Tapa linn ja Lehtse vald (Järva maakonnast). Uue valla nimeks sai Tapa vald. 29. detsembril 2005 toimus Lääne-Viru Maavalitsuse lipuväljakul ühinenud kohalike omavalitsusüksuste lippude langetamise ning uue Tapa valla lipu heiskamise tseremoonia. Saksi valla lipu langetas endine Saksi vallavolikogu esimees Aivar Ojavere.
Lipu kirjeldus.
Saksi valla lipp oli vapilipp, mille sinise kanga jaotasid diagonaalselt pooleks, vardapoolsest ülanurgast lehvipoolsesse alanurka ulatuvad kolm kitsast lainelist laidu, valge, sinine ja kollane.
Lipu normaalmõõtmed olid 105x165 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:11 ühikut.
Coimbra grupp

Coimbra grupp on Euroopa vanimate ülikoolide ühendus, mis asutati 1985. aastal.
Ühendus võttis endale nime Coimbra Ülikooli järgi, mis tähistas ühenduse loomise aastal 700. aastapäeva.
Ühenduse eesmärk on tugevdada liikmesülikoolidevahelisi akadeemilisi ja kultuurisidemeid, luua eeldused hästitoimivaks infovahetuseks ning arendada teadlas- ja üliõpilasvahetust.
Tartu Ülikool kuulub Coimbra gruppi alates 2003. aastast.
Liikmed.
2021. aasta juuni seisuga oli grupis 41 ülikooli 23 riigist.
Belle-Île

Belle-Île ehk Belle-Île-en-Mer (bretooni "Enez ar Gerveur") on saar Biskaia lahes Bretagne'i lõunaranniku lähedal, Bretagne'i suurim saar. 
Pindala 83 km², kõrgus kuni 63 meetrit. 
Kuulub Prantsusmaale.
Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11. – 15. veebruarini Cesana Pariolis.
Medalitabel.
Kelgutamises jagatud medalid riigiti.
Tulemused.
Meeste ühekelk.
11. – 12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36 stardileht
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Armin Zöggeler, Itaalia
Ametlikud tulemused
Meeste kahekelk.
15. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 21 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitjad 2002: Patric-Fritz Leitner ja Alexander Resch, Saksamaa
Ametlikud tulemused
Naiste ühekelk.
13. - 14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Sylke Otto, Saksamaa
Ametlikud tulemused
Ippolito Aldobrandini

Ippolito Aldobrandini on olnud mitme isiku nimi:
Giovanni Antonio Facchinetti

Giovanni Antonio Facchinetti on olnud mitme isiku nimi:
1424

1424. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad
Aastad: 1419 1420 1421 1422 1423 - 1424 - 1425 1426 1427 1428 1429
1425

1425. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad
Aastad: 1420 1421 1422 1423 1424 - 1425 - 1426 1427 1428 1429 1430
Loomulik ontoloogiline hoiak

Loomulik ontoloogiline hoiak (inglise keeles "natural ontological attitude"; lühend "NOA") on teadusfilosoofiline positsioon, mille esitas Arthur Fine artiklis "The Natural Ontological Attitude" (1984).
Loomulik ontoloogiline hoiak piirdub realismi ja antirealismi debatis väitega, et teaduslike teooriate väited on tõesed samas mõttes nagu tavaelus tõeseks peetavad väited ja teoreetilised objektid on olemas samas mõttes nagu tavaelus olemasolevaks peetavad objektid. Loomulik hoiak ei täpsusta tõe ega ka olemasolu jms loomust. Realism ja antirealism jagavad loomulikku ontoloogilist hoiakut, kuid lisavad sellele täiendavaid väiteid. 
Positsiooni nimi rõhutab positsiooni minimalistlikkust ja loomulikkust: ei ole tegemist järjekordse "ismiga". 
Lühendit "NOA" tuleb Fine'i järgi inglise keeles hääldada nagu pärisnime "Noah" ('Noa'). Loomuliku ontoloogilise hoiaku kandjat nimetab Fine ka "NOAer" ning teatab, et seda sõna tuleb hääldada nagu sõna "knower" ('teadja').
Iluuisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is. Finaalid peeti 11.–22. veebruaril.
Meeste üksiksõit.
Vabakava võistlus peeti 15. veebruaril.&lt;br&gt;
Võistlejaid oli 31.
Naiste üksiksõit.
Vabakava võistlus toimus 22. veebruaril.&lt;br&gt;
Võistlejaid oli 29.
Paarissõit.
Vabakava võistlus peeti 11. veebruaril.&lt;br&gt;
Võistles 18 paari.
Jäätants.
Vabakava võistlus toimus 17. veebruaril.&lt;br&gt;
Osales 19 paari. 
Võrdsete punktide korral on parem koht sellel, kes vabakava paremini esitas.
Küünar

Küünar on pikkusühik. 
1 küünar on 12 verssokit ehk 21 tolli = 0,533 meetrit.
Maamõõtja küünar oli 0,607 meetrit.
Ringo Starr

Sir Ringo Starr (sündinud 7. juulil 1940 Richard Starkey nime all Liverpoolis) on Suurbritannia muusik ja laulja, ansambli The Beatles trummar.
Starr oli biitlitest vanim ning liitus bändiga viimasena (augustis 1962). Tema trummikäsitlust iseloomustab lihtsus, kindlus ja uuenduslikkus. Starr on kätt proovinud ka näitlejana ("Caveman", "The Magic Christian"). 
Tema trummimängu on paljud kiitnud, aga paljud ka kritiseerinud. Kriitikast hoolimata peavad mitmed tuntud trummarid teda oma eeskujuks. 
Biitlite lugude hulgas on vaid kaks Ringo Starri kirjutatud laulu: "Octopus's Garden" ja "Don't Pass Me By", kuid ta on laulnud sisse mitu hitti, nagu "Yellow Submarine" ja "With a Little Help from My Friends".
Soolokarjääri alustas ta albumiga "Sentimental Journey", mis sisaldas töötlusi 1940. aastate kuulsatest lauludest, kõik produtseeritud mõne tuntud muusiku poolt ("Stardust" näiteks Ringo Starri endise bändikaaslase Paul McCartney poolt). Samal aastal salvestas ta veel kantrialbumi "Beaucoups of Blues", mis polnud edukas.
Kõige edukam projekt oli album "Ringo" 1973. aastal. See tõusis mõlemal pool Atlandi ookeani plaadimüügiedetabeleis esikümnesse ja andis kaks esikohasinglit: "Photograph" (kirjutatud kahasse endise bändikaaslase George Harrisoniga) ja "You're Sixteen" (töötlus rokenrollhitist).
Tema hitid on veel "No No Song", 'It Don't Come Easy", "Back Off Boogaloo", "Goodnight Vienna", veel üks rokenrolltöötlus "Only You", "La De Da" ja "Never Without You". Viimane kirjutati pärast George Harrisoni surma.
Ringo Starr on mänginud trumme paljude sõprade bändides, sõbrad on vastutasuks tema albumitel kaasa teinud.
Isiklikku.
Starr abiellus 1965. aastal Maureen Coxiga. Neil sündis kolm last: Zak, Jason ja Lee. 1975. aastal abielu lahutati. 
1981. aastal abiellus Starr näitleja Barbara Bachiga, kelle tuntuim roll on Bondi-tüdruk Bondi-filmis "The Spy Who Loved Me". Nad tutvusid 1980. aastal filmi "Caveman" võtetel. 19. mail 1980 sõitsid nad Lõuna-Londonis Starri valge Mercedesega ning neil juhtus autoõnnetus. Pärast seda tegi Starr Bachile abieluettepaneku, öeldes: "Kui me suutsime selle koos üle elada, siis me suudame kõik üle elada." ("If we could both survive that, we could survive anything").
Arssin

Arssin on vana pikkusühik. 
1 arssin = 1/3 sülda = 16 verssokit või 28 tolli (0,7112 meetrit).
Tšehhoslovakkia lipp

Tšehhoslovakkia lipud on kaks lippu, mis olid kasutusel Tšehhoslovakkia riigilipuna aastatel 1918–1920 ja 1920–1992.
Esimese (puna-valge) lipu värvid pärinevad Böömimaa vapilt ning Tšehhoslovakkia lipp oli seega identne Böömimaa lipuga. Kuna selline lipp oli peaaegu identne Poola lipuga ning kasutas samu värve mis Austria lipp, lisati 1920. aastal lipu vasakusse serva sinine kolmnurk. 
Tšehhoslovakkia jagunemisel võttis Tšehhi senise Tšehhoslovakkia lipu oma lipuks, Slovakkia võttis kasutusele teistsuguse lipu.
Iluuisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Iluuisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–24. veebruarini Torino Palavela hallis.
Palavela hall asub Lingotto olümpiarajoonis, Torino kaguosas Po jõe kaldal. 2005. aastal peeti hallis iluuisutamise Euroopa meistrivõistlused. Halli jääareeni mõõtmed on 60x30 meetrit ja pealtvaatajatele jagub istekohti 8285. 
Samas hallis selgusid ka lühirajauisutajate medalisaajad.
Tulemused.
Naiste üksiksõit.
23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 29 (stardileht)
&lt;br&gt;olümpiavõitja 2002: Sarah Hughes, USA
Ametlikud tulemused lühikava - vabakava
Meeste üksiksõit.
16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 24 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Aleksei Jagudin, Venemaa
Ametlikud tulemused lühikava - vabakava
Paarissõit.
13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 20 *stardileht
&lt;br&gt;olümpiavõitja 2002: Jelena Berežnaja - Anton Sihharulidze, Venemaa
Ametlikud tulemused lühikava - vabakava
Jäätants.
20. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 24 (stardileht)
&lt;br&gt;olümpiavõitja 2002: Marina Anissina - Gwendal Peizerat, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused kohustuslik tants - originaaltants - vabakava
Jäähoki 2006. aasta taliolümpiamängudel

Jäähoki 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11.–26. veebruarini. Olümpiamängude hokilahingud peeti kahes hallis, Torino Palasport Olimpicos ja Torino Esposizioni hallis.
Mehed.
Osavõtjaid: 12 meeskonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Kanada
Veerandfinaalid.
22. veebruar
Tšehhi – Slovakkia 3:1 (1:0, 1:1, 1:1)
&lt;br&gt;Venemaa – Kanada 2:0 (0:0, 0:0, 2:0)
&lt;br&gt;Rootsi – Šveits 6:2 (2:1, 3:0, 1:1)
&lt;br&gt;Soome – USA 4:3 (2:1, 2:1, 0:1)
Poolfinaalid.
24. veebruar 
Rootsi – Tšehhi 7:3
&lt;br&gt;Soome – Venemaa 4:0
Pronksimäng.
25. veebruar
Tšehhi – Venemaa 3:0 
Finaal.
26. veebruar
Rootsi – Soome 3:2
Naised.
Osavõtjaid: 8 naiskonda
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Kanada
5.- 8. koha mängud.
17. veebruar 
Venemaa – Šveits 6:2 (1:1, 4:1, 1:0)
&lt;br&gt;Saksamaa-Itaalia 5:2 (3:2, 0:0, 2:0) 
7.-8. koha mäng.
20. veebruar
Šveits – Itaalia 11:0 (4:0, 6:0, 1:0)
5.-6. koha mäng.
20. veebruar
Saksamaa – Venemaa 0:0 (0:0, 0:0, 0:0), lisaaeg 0:0, karistusvisked 2:0 
Poolfinaalid.
17. veebruar
USA – Rootsi 2:3 (1:0, 1:2, 0:0, 0:0, 0:1)
&lt;br&gt;Kanada – Soome 6:0 (2:0, 2:0, 2:0) 
Pronksimäng.
20. veebruar
USA – Soome 4:0 (3:0. 1:0, 0:0)
Finaal.
20. veebruar
Kanada – Rootsi 4:1 (2:0, 2:0, 0:1)
Valge-toonekurg

Valge-toonekurg ("Ciconia ciconia") on toonekurglaste sugukonda kuuluv lind. Lindu nimetatakse rahvapäraselt ka toonekureks, Lääne-Eestis on kasutusel ka vorm toonakurg, Lõuna-Eestis toonikurg.
Valge-toonekurge on kaks alamliiki: "Ciconia ciconia ciconia", kes elab Euroopas, Loode-Aafrikas ja Aasia lääneosas, talvitub Aafrikas; ja "Ciconia ciconia asiatica", kes elab valdavalt Kesk- ja Lääne-Aasias; talvitub Indias.
Ida-toonekurge ("Ciconia boyciana"), keda praegu loetakse omaette liigiks, käsitleti varem samuti valge-toonekure alamliigina.
Valge-toonekurg on Leedu rahvuslind ja Valgevene mitteametlik rahvuslik sümbol. Leidub vihjeid tema rahvuslinnuks valimise kohta Saksamaal ja Poolas, aga need ei vasta tõele.
Välimus.
Sulestik on valge, vaid hoosuled on mustad, jalad ja nokk on punased.
Täiskasvanud lind kaalub umbes 3–4 kg. Kehapikkus on 100–115 cm, tiiva siruulatus 200–215 cm.
Levik ja arvukus.
Valge-toonekurg on levinud Euroopa ja Aasia metsavöötmes ning Lõuna-Aafrikas. Ta on rändlind, kes talvitub troopilises Aafrikas ja Indias. Hispaanias elavad isendid on paiksed.
Eestis on levila põhjapiir. Eesti aladele jõudis valge-toonekurg mitte kuigi ammu. Esimene pesitsemine registreeriti 1841. aastal Vastseliina piiskopilinnuse varemetel.
Valge-toonekure koguarvukus maailmas on hinnanguliselt 500 000 – 520 000 lindu. Kõige arvukamalt pesitseb neid Poolas (52 500 paari), järgnevad Hispaania (33 217), Ukraina (30 000), Valgevene (20 342), Leedu (13 000), Läti (10 700) ja Venemaa (10 200). Eestis pesitseb hinnanguliselt 4500–5500 valge-toonekure paari (2014) ja nende arvukus on meil järjepidevalt kasvanud, kuigi viimase kümne aasta jooksul on kasv aeglustunud. 
Pesitsemine ja elupaigad.
Pesa teeb puu, elektriposti või korstna otsa. Kurnas on 3–5 muna, mida emaslind haub 33 päeva. Esmakordselt on teada pesitsemine Eestis Vastseliina piiskopilinnuse lähedal 1841. aastal, tänapäeval on siin üldlevinud haudelind.
Toitumine.
Valge-toonekurg toitub kahepaiksetest, madudest, kaladest ja närilistest.
Kaitse.
Eestis on valge-toonekurg III kategooria kaitsealune loomaliik.
Vigursuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Vigursuusatamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 11. - 24. veebruarini Sauze d'Oulxis.
Tulemused.
Meeste küngaslaskumine.
15. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 35(stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Janne Lahtela, Soome
Ametlikud tulemused
Meeste vigurhüpped.
23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 31 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Aleš Valenta, Tšehhi
Ametlikud tulemused
Naiste küngaslaskumine.
11. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (*stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Kari Traa, Norra
Naiste vigurhüpped.
22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Alisa Camplin, Austraalia
Ametlikud tulemused
1426

1426. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad
Aastad: 1421 1422 1423 1424 1425 - 1426 - 1427 1428 1429 1430 1431
1428

1428. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad - 1420. aastad - 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad
Aastad: 1423 1424 1425 1426 1427 - 1428 - 1429 1430 1431 1432 1433
1429

1429. aasta (MCDXXIX) oli 15. sajandi 29. aasta.
1403

1403. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1398 1399 1400 1401 1402 - 1403 - 1404 1405 1406 1407 1408
1404

1404. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1399 1400 1401 1402 1403 - 1404 - 1405 1406 1407 1408 1409
1405

1405. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1400 1401 1402 1403 1404 - 1405 - 1406 1407 1408 1409 1410
1406

1406. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1401 1402 1403 1404 1405 - 1406 - 1407 1408 1409 1410 1411
1407

Sajandid: 14. sajand – 15. sajand – 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad – 1400. aastad – 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1402 1403 1404 1405 1406 – 1407 – 1408 1409 1410 1411 1412 
1407 oli 15. sajandi 7. aasta.
1408

1408. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1403 1404 1405 1406 1407 - 1408 - 1409 1410 1411 1412 1413
1409

1409. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1404 1405 1406 1407 1408 - 1409 - 1410 1411 1412 1413 1414
1401

1401. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad - 1400. aastad - 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1396 1397 1398 1399 1400 - 1401 - 1402 1403 1404 1405 1406
Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel

Jääkeegel 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 13. veebruarist – 24. veebruarini Pinerolos.
Torinost 50 km kaugusel asuv Pinerolo on 35 000 elanikuga linn. Võistluspaigaks oli Palazzo Polifunzionale del Ghiaccio nime kandev jäähall. Halli ehituseks kulus üle 15 miljoni euro. 6000 m2 suuruses saalis on neli jääkeeglirada ja saal mahutab 2000 pealtvaatajat.
Mehed.
24. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Norra
1. Kanada 2. Soome 3. USA 4. Suurbritannia 5. Šveits 6. Norra 7. Itaalia 8. Rootsi 9. Saksamaa 10. Uus-Meremaa 
Poolfinaalid: Kanada – USA 11:5 Soome – Suurbritannia 4:3
Finaal: Kanada – Soome 10:4
Pronksimäng: USA – Suurbritannia 8:6
Naised.
23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Suurbritannia
1. Rootsi 2. Šveits 3. Kanada 4. Norra 5. Suurbritannia 6. Venemaa 7. Jaapan 8. USA 9. Taani 10. Itaalia
Poolfinaalid: Šveits – Kanada 7:5 Rootsi – Norra 5:4
Finaal: Rootsi – ŠveitsI 7:6
Pronksimäng: Kanada – Norra 11:5
1400

1400. aasta
Sajandid: 13. sajand – 14. sajand – 15. sajand
Aastakümned: 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad 1390. aastad – 1400. aastad – 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad 1450. aastad
Aastad: 1395 1396 1397 1398 1399 – 1400 – 1401 1402 1403 1404 1405
Lumelauasõit 2006. aasta taliolümpiamängudel

Lumelauasõit 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 12.–23. veebruarini Alta Val di Susas.
Alta Val di Susa lähistele Bardonecchiasse rajatud võistluskeskus asub 1312 m kõrgusel merepinnast, kus on kaks teineteisest umbes 3 km kaugusel asuvat nõlva, mille vahel voolab Dora Melezet jõgi. Neist ühele oli rajatud 130 m pikkune rennisõidu võistluspaik ja teisel selgusid medalite võitjad paralleelsuurslaalomis.
Pealtvaatajaid mahtus võistlust jälgima üle 7500. Piirkonnas on üle 140 km laskumisnõlvu ning umbes 20 rada murdmaasuusatamiseks.
Mehed.
Rennisõit.
12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 44 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Ross Powers, USA
Ametlikud tulemused
Paralleelsuurslaalom.
22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 31 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Philipp Schoch, Šveits
Ametlikud tulemused
Kross.
16. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 36 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: uus ala olümpiamängudel
Ametlikud tulemused
Naised.
Rennisõit.
13. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid:
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Kelly Clark, USA
Paralleelsuurslaalom.
23. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Isabelle Blanc, Prantsusmaa
Ametlikud tulemused
Kross.
17. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 23 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: uus ala olümpiamämgudel
Ametlikud tulemused
1399

1399. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1394 1395 1396 1397 1398 - 1399 - 1400 1401 1402 1403 1404
1398

1398. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1393 1394 1395 1396 1397 - 1398 - 1399 1400 1401 1402 1403
Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel

Lühirajauisutamine 2006. aasta taliolümpiamängudel toimus 12. - 25. veebruarini Torino Palavela hallis.
Tulemused.
500 m.
25. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Marc Gagnon, Kanada
Ametlikud tulemused
1000 m.
18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 26 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Steven Bradbury, Austraalia
Ametlikud tulemused
1500 m.
12. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 28 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Apolo Anton Ohno, USA
Ametlikud tulemused
5000 m teatevõistlus.
25. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 7 võistkonda ([stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Kanada (Mathieu Turcotte, Francois-Louis Tremblay, Marc Gagnon, Jonathan Guilmette)
Ametlikud tulemused
Naised.
500 m.
14. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 16 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Yang Yang(A), Hiina
Ametlikud tulemused
1000 m.
25. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 17 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Yang Yang(A), Hiina
Ametlikud tulemused
1500 m.
18. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 30 (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Ko Gi-hyun, Lõuna-Korea
Ametlikud tulemused
3000 m teatevõistlus.
22. veebruar
&lt;br&gt;Osavõtjaid: 8 naiskonda (stardileht)
&lt;br&gt;Olümpiavõitja 2002: Lõuna-Korea (Choi Min-kyung, Joo Min-jin, Park Hye-won, Choi Eun-kyung)
Ametlikud tulemused
Välgutamine (seksuoloogia)

Välgutamine on paljastatud kehaosade (eriti suguelundite, rindade või tuharate) või aluspesu ootamatu lühiajaline eksponeerimine teistele inimestele. Seda sõna kasutatakse sagedamini naiste kohta ja eeskätt kollases ajakirjanduses. 
Välgutamine võib olla varjamatult tahtlik või justkui juhuslik, kogemata toimuv. 
Välgutamist võidakse kasutada võrgutamiseks, ahvatlemiseks, provotseerimiseks või seksuaalse erutuse ja/või rahulduse saamiseks, samuti viha märgina või solvanguna või ka lihtsalt lõbu pärast. Kui seksuaalse rahulduse saamiseks eelistatakse välgutamist, võib olla tegemist parafiiliaga. 
Välgutamine filmikunstis.
Üks tuntumaid välgutamisstseene on Sharon Stone'iga filmis "Basic Instinct". Catherine Tramell, keda Stone mängib, hoiab jalga üle põlve, kuid tõstab korraks jala teise kõrvale, nii et stseeni tegelased ja vaatajad näevad, et tal ei ole aluspükse jalas.
Ekshibitsionism

Ekshibitsionism on inimesele omane psüühiline vajadus näidata ennast, oma keha või kehaosi teistele inimestele. 
Laiemas mõttes on ekshibitsionism üldse psüühiline vajadus ennast eksponeerida; näiteks esineda, paljastada oma siseelu, näidata või esitada oma loomingut jmt. 
Ekshibitsionismi kui inimesele omase loomuliku vajaduse rahuldamisele on suunatud paljud elukutsed ja tegevusalad (sport, poliitika, meedia, muusika, filmikunst jpt). 
Ekshibitsionismi all seksuaalses mõttes võidakse mõista igasugust seksuaalse tagapõhjaga vajadust näidata oma suguelundeid, rindu, tuharaid, jalgu, aluspesu vms. Tänapäeva seksuoloogia peab seksuaalsuhtega kaasnevat ekshibitsionismi normaalse seksuaalsuse osaks. 
Psüühikahäirena defineeritakse ekshibitsionismi Rahvusvahelises haiguste klassifikatsioonis kui püsivat või korduvat kalduvust näidata oma suguelundeid avalikus kohas või võõrastele inimestele, enamasti vastassugupoolele ilma kavatsuseta võrgutada või saada lähemat kontakti. Tihti, kuid mitte vältimatult kaasneb enese demonstreerimisega seksuaalne erutus ja selle toiminguga samaaegselt masturbeeritakse. Ekshibitsionismi psüühikahäirena diagnoositakse enamasti meestel. 
Freudistliku psühhoanalüüsi raames väidetakse, et kalduvus ekshibitsionismiks tekib siis, kui poisslaps enam rinnapiimast ei toitu ja kui ta oma ema kehast võõrutatakse, nt pannakse omaenda voodisse eraldi magama, ei lubata enam igal ajal kaissu pugeda. Laps arvab sellega seoses, et ta on kõrvale tõrjutud ning leiab põhjuse oma ema omadest erinevates genitaalides. Neid hakkab ta näitama protestiks, et ema – ja laiemas plaanis: naissugu üldse – neid ja teda taas aktsepteeriks.
Ekshibitsionismi seletamiseks on ka teisi teooriaid. 
Ekshibitsionismi on käsitletud paralleelselt vuajerismiga kui skopofiilia ühte vormi.
Ekshibitsionism, millest saadakse seksuaalset naudingut, on seksuoloogiliselt üks parafiiliatest.
Lühirajauisutamine

Lühirajauisutamine (inglise short track) on talispordiala, kus võistluspaigaks on hokiväljak ja ringi pikkus on 111,12 meetrit. 
Lühirajauisutamine erineb kardinaalselt tavalisest kiiruisutamisest. Uisutajad kasutavad spetsiaalseid uiske, kindaid, kiivrit ja põlvekaitsmeid. Kaasvõistleja takistamine ja kehakontaktid on sõidu ajal küll reeglitega keelatud, kuid sellele vaatamata võib näha pidevat trügimist, nügimist ja vahele kiilumist. Kukkumine, protestid, vastuprotestid ja tulemuse tühistamised kuuluvad lahutamatu osana selle ala juurde. 
Ala koordineerib Rahvusvaheline Uisuliit (ISU). Esimesed maailmameistrivõistlused toimusid 1976. aastal. 1988. aasta Calgary olümpiamängudel oli lühirajauisutamine kavas näidisalana. Neli aastat hiljem Albertville'is oli see juba täieõiguslik medaliala. Prantsuse Alpides võisteldi individuaalselt meeste 1000 m ja naiste 500 m distantsil ning teatevõistluses oli vastavalt 5000 m ja 3000 m pikkune. 1994. aastal Lillehammeris lisati võistluskavva meeste 500 m ja naiste 1000 m distants ning 2002. aasta talimängudel Salt Lake Citys võistlesid nii mehed kui naised ka 1500 meetri distantsil.
Riigivapi teenetemärk

Riigivapi teenetemärk on Eesti Vabariigi teenetemärk, mis on asutatud 1936. aastal Eesti iseseisvuse väljakuulutamise päeva, 1918. aasta 24. veebruari mälestamiseks. Riigivapi teenetemärk antakse ainult Eesti kodanikule kõrgeima astme teenetemärgina riigile osutatud teenete eest. 
Riigivapi teenetemärk ja Valgetähe teenetemärk asutati 7. oktoobril 1936. aastal dekreediga. Riigivapi teenetemärgi kavandi autor on kunstnik Paul Luhtein. 
Riiklike teenetemärkide asutamise ja erateenetemärkide muutmisega riiklikeks teenetemärkideks tekkis küsimus, kuivõrd oli see kooskõlas põhiseadusega, mis keelas autähtede ja aumärkide andmise oma kodanikele, välja arvatud kaitseväelastele sõja ajal (§ 7). Kohtuminister Johan Müller väitis seaduse seletuskirjas, et 7. paragrahvi tuleb vaadelda seoses eelmise (6.) paragrahviga, mille järgi kõik Eesti kodanikud on seaduse ees ühetaolised ning seisusi ja seisuslikke tiitleid ei ole. Kuna aga asutatavate teenetemärkide omanikel, erinevalt endiste Vene aumärkide kavaleridest, ei ole seisuslikke eesõigusi, nagu ka mälestusmärkide, audiplomite ja tänukirjade omanikel, ei riiva nende asutamine kodanike ühetaolisuse põhimõtet. 
Asutamisel oli Riigivapi teenetemärgil kaks eriklassi (Riigivapi teenetemärgi kett ja Riigivapi teenetemärgi erisuurpael), viis põhiklassi ja viis medalite klassi (kaelas kantav suur kuldmedal, rinnal kantav suur kuldmedal, rinnal kantav väike kuldmedal, rinnal kantav suur hõbemedal ja rinnal kantav väike hõbemedal).
Riigivapi teenetemärgi klassid.
Riigivapi teenetemärgil on kuus klassi: üks eriklass (Riigivapi teenetemärgi kett) ja viis põhiklassi.
Riigivapi teenetemärgi kett.
Riigivapi teenetemärgi kett on eesti ornamentkaunistustega 30 mm laiune kuldkett. Keti nelja kaunistuse südamikku on paigutatud vääriskivid. Keti küljes ripub suur riigivapp läbimõõduga 69 mm. 
Teenetemärgi keti juurde kuulub kaheksaharuline 87 mm läbimõõduga kuldtäht, mille keskel on suur riigivapp läbimõõduga 42 mm. 
Teenetemärgi keti juurde kuulub I klassi suurpael.
Riigivapi I klassi teenetemärk.
Riigivapi I klassi teenetemärk koosneb suurpaelast ja selle juurde kuuluvast hõbetähest. Suurpael on 105 mm laiune sinine muareelint, mille põiksõlme küljes ripub kullatud suur riigivapp läbimõõduga 58 mm. 
Hõbetäht on 87 mm läbimõõduga kaheksaharuline täht, mille keskel on kullatud suur riigivapp läbimõõduga 38 mm. 
I klassi on antud välja vaid 13 korral. 
Riigivapi II klassi teenetemärk.
Riigivapi II klassi teenetemärk koosneb 41 mm laiuse sinise muareelindi küljes rippuvast suurest riigivapist läbimõõduga 55 mm ja selle juurde kuuluvast samasugusest tähest nagu I klassi teenetemärgil.
Riigivapi III klassi teenetemärk.
Riigivapi III klassi teenetemärk on samasugune nagu II klassi teenetemärk, kuid puudub täht. 
Riigivapi IV klassi teenetemärk.
Riigivapi IV klassi teenetemärk on 35 mm laiuse sinise muareelindi küljes rippuv suur riigivapp läbimõõduga 42 mm. Teenetemärgi lindile on paigutatud sinine rullmärk läbimõõduga 22 mm. 
Riigivapi V klassi teenetemärk.
Riigivapi V klassi teenetemärk on samasugune nagu IV klassi teenetemärk, kuid lindil puudub rullmärk.
Michael Greis

Michael Greis (sündinud 18. augustil 1976 Füssenis) on Saksamaa laskesuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (2006) ja kolmekordne maailmameister (2005, 2007 ja 2008).
Isiklikku.
Michael Greis on 177 cm pikk ja kaalub 72 kg.
Halvard Hanevold

Halvard Hanevold (3. detsember 1969 Askim – 3. september 2019) oli Norra laskesuusataja. Kolmekordne olümpiavõitja (1998, 2002 ja 2010).
1397

1397. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1392 1393 1394 1395 1396 - 1397 - 1398 1399 1400 1401 1402
1396

1396. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1391 1392 1393 1394 1395 - 1396 - 1397 1398 1399 1400 1401
1395

1395. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1390 1391 1392 1393 1394 - 1395 - 1396 1397 1398 1399 1400
1394

1394. aasta
Sajandid: 13. sajand - 14. sajand - 15. sajand
Aastakümned: 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad 1370. aastad 1380. aastad - 1390. aastad - 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad 1430. aastad 1440. aastad
Aastad: 1389 1390 1391 1392 1393 - 1394 - 1395 1396 1397 1398 1399
Välgutamine

"Välgutamine" on mitmetähenduslik sõna.
Ptolemaios XI

Ptolemaios XI Alexandros II (suri 80 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse valitseja lühikest aega enne oma surma. Ta oli Ptolemaios X poeg. Ema isik on kindlalt teadmata, võimalik, et selleks oli Berenike III.
Peale Ptolemaios IX surma sai võimule tema tütar ja Ptolemaios X naine Berenike III. Kuid Rooma valitseja Sulla tahtis Egiptusesse võimule Rooma-meelset valitsejat ning saatis nii tulevase Ptolemaios XI sinna, kaasas Ptolemaios IX "testament". Selle järgi pidid Berenike ja Ptolemaios hakkama valitsema koos, kusjuures nad pidid omavahel abielluma. See saigi teoks, kuid seejärel tappis Ptolemaios segastel asjaoludel oma oletatava ema ning vastse naise, kes oli egiptlaste hulgas väga populaarne. Nii lintšiti Ptolemaios peagi Aleksandria elanike poolt ning uueks valitsejaks sai Ptolemaios IX poeg Ptolemaios XII Auletes.
Georg Hettich

Georg Hettich (sündinud 12. oktoobril 1978 Furtwangenis) on Saksamaa kahevõistleja. Olümpiavõitja (2006). 
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Salt Lake City 2002
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Val di Fiemme 2003
Oberstdorf 2005
Ptolemaios XII

Ptolemaios XII Neos Dionysos Theos Philopator Theos Philadelphos (Uus Dionysos, Jumal isaarmastaja, Jumal vennaarmastaja), hüüdnimega Auletes (flöödimängija), (117–51 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast Egiptuse kuningas 80–58 eKr ja 55–51 eKr. Ta oli Ptolemaios IX poeg ning Kleopatra VII, Ptolemaios XIII ja Ptolemaios XIV isa.
Ptolemaios XII valitses esimesel valitsusajal koos oma naise Kleopatra V ja tütre Kleopatra VI-ga ning ajas Rooma-meelset poliitikat. 59 eKr sai ta Rooma ametlikuks liitlaseks. Kuid järgmisel aastal kukutati ta ebapopulaarsuse ja saamatu katse tõttu anda Küpros roomlastele. Ta põgenes riigist ning valitsejaks sai tema tütar Berenike IV. 55 eKr taastas ta tänu roomlaste toetusele oma võimu, kuid 51 eKr jäi ta raskelt haigeks ning suri. Ta määras oma pärijaks tütre Kleopatra VII, kelle trooniletõusu tagajateks määras ta testamendis roomlased.
Berenike III

Berenike III, tuntud ka Berenike Kleopatra nime all, (120 eKr–80 eKr) oli Ptolemaioste dünastiast pärinev Egiptuse valitsev kuninganna 80 eKr. Ta oli Ptolemaios IX tütar, Ptolemaios X naine ja Ptolemaios XI võõrasema või bioloogiline ema. Võimalik, et ta oli 101 eKr–88 eKr Ptolemaios X kaasvalitseja.
Berenike sai Egiptuse ainuvalitsejaks, kuna Ptolemaios IX polnud ametlikku troonipärijat määranud. Ta oli rahva seas väga populaarne ning soovis riiki Roomast sõltumatumaks muuta. See roomlastele muidugi ei meeldinud ning nad sundisid Bereniket oma kasupoja või poja Ptolemaios XI-ga abielluma. Too tappis Berenike varsti peale pulmi, kuid langes ise vihase rahvahulga ohvrina.