Saavutatud väärtuse analüüs

Saavutatud väärtuse analüüs (EVA) on kvantitatiivne projektijuhtimise meetod, mille abil saab projekti edenemist igal ajal objektiivselt mõõta.
Saavutatud väärtuse süsteemid on ühed kõige kasulikumad ja tähendusrikkamad tööriistad, mille abil saab kirjeldada ja analüüsida projektide kulu, ajagraafikut ja edenemist. EVA võimaldab projektijuhil mõõta projekti edenemist sisulisemalt, kui on kirjas kulude ja ajagraafiku raportites. Saavutatud väärtuse mõõdikuga saab arvutada indekseid, mis annavad teavet selle kohta, kuidas projekt edeneb võrreldes algsete plaanidega. Tulevikku vaatavalt saab neid indekseid kasutada projekti kogukulu ja lõpetamise kuupäeva hindamiseks.
Kasutusel on kaks terminit: saavutatud väärtuse analüüs ("earned value analysis", EVA) ja saavutatud väärtuse haldamine ("earned value management", EVM). Täpsuse huvides peaks neid eristama, kuid praktikas kasutatakse neid tihti vaheldumisi. EVA on projekti edenemise hindamiseks ja lõpptulemuste ennustamiseks mõeldud kvantitatiivne projektijuhtimise tehnika, mis põhineb edenemise ja plaanitud eelarve võrdlemisel plaanitud tööde ja tegelike kuludega. EVM on projektijuhtimise metoodika, mille abil mõõdetakse projekti edenemist objektiivselt, kasutades projekti WBS-is integreeritud ajakava ja eelarvet. 
EVM-i rakendamise kolm peamist väärtust on 
1. projekti edu või läbikukkumise ennustamine piisavalt vara, et seda oleks võimalik mõjutada;
2. lihtsam aruandlus; 
3. võimalus prognoosida rahavajadust.
USA kaitseministeeriumis ja erasektoris on levinud põhimõte, et lisakulutuste vältimiseks tuleb probleemi teadvustada enne, kui projektist on valmis 15%.
Probleemi näide.
EVM-i eesmärki saab kõige paremini selgitada näite varal. Oletagem, et tegu on kinnisvaraprojektiga, mille eelarve on 300 000 €. Projekti kestuseks on määratud viis kuud. Teise kuu lõpus kohtub projektijuht investoriga, kes tahab ülevaadet sellest, kuidas projekt edeneb. Teise kuu lõpuks on kulunud 150 000 €.
Projekti ülevaade
Hetkeolukord
Nende andmete põhjal saaks teha erinevaid järeldusi. Esiteks võib eeldada, et kulud peaksid kuude vahel ühtlaselt jagunema (60 000 € kuus) ja teise kuu lõpuks oleks pidanud kuluma 120 000 €. Seega võib see tähendada, et projekti kulud ületavad eelarvet. Teisest küljest võib see tähendada ka seda, et projekt on graafikust ees. Pool eelarvet on kulunud, kuid 60% ajast on veel ees. Oleks pidanud täide viima 120 000 € eest töid, kuid kulunud on 150 000 €. Kumbagi järeldust ei ole võimalik kinnitada ilma lisateabeta. On vaja teada täideviidud tööde väärtust – kui projektijuht seda teab, näeb ta, kas projekt ületab eelarvet, kas see on graafikust ees või hoopis täpselt graafikus. 
Saavutatud väärtuse analüüsi algus.
EVM arenes 1950.–1960. aastatel USA kaitseministeeriumis, sest militaarsed projektid muutusid keeruliseks ja raskesti hallatavaks. EVM-ist sai tööriist, mis sobis hästi väga keeruliste projektide kulude ja edenemise jälgimiseks. 
1967. aastal avaldas USA kaitseministeerium C/SCSC (Cost/Schedule Control System Criteria) nõuded, milles oli toodud 35 kriteeriumit pakkuja juhtimissüsteemi jaoks. Saavutatud väärtus oli üks mitmest nendes kriteeriumites kasutatud tehnikast. 1995. aastal hakkas NDIA (National Defense Industrial Association) nõudeid ümber kirjutama, et neid saaks eraettevõtluses paremini kasutada. Tulemuseks oli ANSI/EIA-748 (American National Standard Institute – Electronic Industries Association) standard, mis anti välja 1998. aasta juunis. ANSI/EIA-748 standard koosneb 32 kriteeriumist, mis on jagatud viide rühma. 
Mõisted ja valemid.
EVA infoallikad.
Saavutatud väärtuse analüüsil kasutatakse kolme põhilist infoallikat projekti kohta: plaanitav väärtus, tegelik kulu ja saavutatud väärtus.
Vastab küsimusele "Kui palju tööd tuleb teha?".
Vastab küsimusele "Kui palju raha tehtud tööle kulus?".
Vastab küsimusele "Kui palju tööd on tehtud?". 
Näiteks kui töö on paigaldada laborisse kümme uut masinat ja kaheksa neist on paigaldatud, on kogutööst valmis 80%. Kui kogueelarve on 100 000 €, siis on saavutatud väärtus sel hetkel 80 000 € (0,8 × 100 000).
Valemid.
Põhilised arvutused, mis annavad informatsiooni projekti edenemise kohta. 
CV = EV – AC
SV = EV – PV
CPI = EV/AC
SPI = EV/PV
CV on erinevus saavutatud väärtuse ja tegelike kulude vahel. Kui CV on negatiivne, ületab projekt eelarvet, ja kui CV on positiivne, on eelarves ülejääk.
SV näitab erinevust tegemata ja tehtud tööde vahel. SV ei kajasta tööde järjekorda, tööde tähtsust, kriitilise tee hinnanguid, probleemi põhjust, ajalisi ega rahalisi ressursse, mis kuluvad probleemi lahendamisele. Kui SV on negatiivne, on projekt graafikust maas, ja kui SV on positiivne, on projekt graafikust ees.
CPI on projekti kulutõhususe mõõdik. See on saavutatud väärtuse ja tegelike kulude suhe. CPI alla ühe ja negatiivne CV viitavad, et projekti eelarveline edenemine ei vasta plaanitule.
SPI on projekti ajatõhususe mõõdik. See on saavutatud väärtuse ja planeeritud väärtuse suhe. SPI üle ühe ja positiivne SV näitavad, et tehtud on rohkem tööd, kui plaanitud. SPI &gt; 1 ei pruugi tähendada, et projekt on graafikust ees. Selleks, et teada saada, kas projekt on graafikus, tuleb võrrelda seda kriitilise teega ("critical path").
Hinnangud projekti lõpuleviimisele.
Projekti tuleviku ennustamiseks tuleb kindlaks teha, millal projekt lõpule viiakse ja kui palju selleks raha kulub. 
See on projekti skoobi jaoks eraldatud kogueelarve. Projekti BAC peab võrduma projekti planeeritud väärtusega (PV). Juhul kui need ei ole võrdsed, on saavutatud väärtuse arvutused ja analüüs ebatäpsed.
Vastab küsimusele "Kui palju on eelarves raha kogu töö tegemiseks?".
Selle arvutamiseks tuleb liita praegused tegelikud kulud ja eeldatavad kulud, mis on projekti lõpuleviimiseks objektiivselt vajalikud. EAC arvutamise eesmärk on anda täpne hinnang projekti lõpuleviimiseks vajalikele kuludele. EAC arvutamiseks on mitmeid viise.
Levinud lihtsamad valemid:
EAC = AC + ETC
EAC = BAC/CPI
Vastab küsimusele "Kui palju kogu töö tegemine eeldatavasti maksab?".
See näitaja ennustab tulevasi kulusid, lähtudes seni tehtud tööst. Kui CPI &lt; 1, on oodata suuremat ETC väärtust, sest projekti varasem edenemine ei vastanud planeeritule.
Valem: ETC = (BAC – EV)/CPI
See näitaja annab nõuded, mida tuleb täita, et projekt lõpetada algse eelarvega.
Valem: TCI = (BAC – EV)/(EAC – AC)
EAC on parim hinnang projekti lõpuleviimiseks vajalike kogukulude kohta. EAC on perioodiline hinnang projekti hetkeolukorrale, see arvutatakse tavaliselt iga kuu või siis, kui projektis toimuvad suuremad muudatused.
Saavutatud väärtuse analüüsi rakendamine.
EVM-i rakendamisel on kõige olulisem süsteemi tulevastele kasutajatele selgeks teha, milleks seda vaja on. Projektijuhid, kes mingi nõude väärtusest aru ei saa, ei tee nõude rakendamisel täielikult koostööd. Teaduslikult on uuritud EVM-i rakendamise mõju projektide edukusele ja leitud, et mida põhimõttelisemalt EVM-i rakendati, seda suurema tõenäosusega olid projektid edukad. 
Selleks et EVA oleks täpne, peab olema paigas korralik projektiplaan. Lisaks peaks kasutama tööde planeerimise abivahendit WBS (Work Breakdown Structure), mille abil saab jagada tööd hierarhiliselt väiksemateks osadeks.
EVA rakendamiseks tuleb järgida nelja sammu.
ANSI/EIA-748 standard.
ANSI/EIA-748 standard sisaldab 32 juhist, millega määratakse kindlaks nõuded pakkujale. Need nõuded on jagatud viite sektsiooni.
Need täismahus nõuded sobivad suurtele projektidele, kuid kipuvad lämmatama väiksemaid ja vähem keerulisi projekte kui need, mis tulevad ette valitsussektoris. Nendel juhtudel piisab, kui rakendada ANSI/EIA-748 standardi 32 juhisest kümmet (kriteeriumid 1, 2, 3, 6, 7, 8, 16, 22, 27, 28). 
Ajakeskne saavutatud väärtuse analüüs.
Traditsiooniliselt on põhiline jälgitav väärtus olnud projekti kulu. Äriprojektide puhul on aeg tihti kulust olulisem (nt uue toote turule toomise kiirus). Nii nagu kulukeskne süsteem, toetub ka ajakeskne süsteem WBS-is sisalduvale informatsioonile, projekti ülesannetele ja ajagraafikule. Iga ülesanne on seotud kindla tulemiga WBS-is. Jälgitakse, kas ülesannete täitmist alustatakse ja kas ülesanded lõpetatakse õigel ajal. Ajakeskses süsteemis on alles kulukeskse süsteemi kõige olulisemad omadused: fookus täideviimisel, plaani edenemise mõõtmine ja eeldused projekti lõpetamise kohta. Tulemuste ennustamisel on ajakeskne süsteem võrreldes kulukesksega piiratum, sest EV arvutamisel ei ole kulusid arvestatud ja seega ei ole kasutatud kogu potentsiaalselt kättesaadavat informatsiooni. 
Kasulikkus ettevõttele ja kliendile.
EV aitab äripartnerite vahel usaldust luua, sest pakub läbipaistvat ja informatiivset viisi tulemuste edastamiseks. EVM loob aluse konstruktiivseks dialoogiks.
Saavutatud väärtuse haldamise süsteem