tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Gentoo

Gentoo Linux on Linuxi distributsioon, mis on projekteeritud modulaarsena, portatiivsena ja optimeerituna kasutaja arvutile. See saavutatakse kõigi programmide kompileerimisega lähtekoodist. Suur hulk programme on saadaval ka arhitektuuripõhiste binaarpakettidena, mis vähendab kompileerimisaega, kuid sellega rikutakse Gentoo vaimu ja kaob "isetegemise" võlu. Programmide lisamine, uuendamine ja kustutamine käib programmi Portage abil.
Portage.
Portage on paketihaldussüsteem, mis aitab kasutajal programme lisada, uuendada ja kustutada. Portage on kirjutatud Pythonis, mis on põhiline Gentood kasutusvahend. Süsteemi ennast nimetatakse Portage'iks, kuid enamus tegevusi toimub terminaliprogrammi Emerge abil. 
Kasutamise lipud.
Portage süsteem võimaldab kasutada lippe, millega saab määrata, missugused programmi vahendid kompileeritakse programmidesse ja missugused mitte. Näiteks saab DVD-ga arvutil tuua sisse DVD toetuse, DVD-ta arvutil aga see kompileerimata jätta. Lipud võivad tugevalt mõjutada suhtust teiste programmidega ja nende kasutamine on üks moodus programmide seadmiseks.
Võrdlus teiste distributsioonidega.
Paketihalduri Portage lippudega kontrollitakse, milliseid funktsioone mingi pakett täitma peab ja milliseid mitte.
Näiteks Fedora või Mandriva Linuxile on keerukas paigaldada ainult KDE kasutajaliidest, sest paljud rakendused on kompileeritud toetama ka GNOME kasutajakeskkonda. Seetõttu paigaldatakse arvutisse ikkagi paljud GNOME keskkonna teegid. Näiteks programmi Samba paigaldus Fedora või Mandriva Linuxile nõuab ka printimissüsteemi Cupsi teekide paigaldamist, olenemata sellest, kas on kavas printida või mitte. Nii Fedora kui ka Mandriva Linuxis saab pakette ise kompileerida, kuid mõningaid vahendeid on hiljem väga keerukas süsteemist eemaldada. 
Meediamängija Mplayeri kompileerimisel ja paigaldamisel saab täpselt ette anda omadusi: protsessori käsustike toetus (mmx, mmx2, 3dfx, 3dnow, 3dnowex), helisüsteemid (oss, alsa), kodekid (xvid, divx, oggvorbis), lisaseadmete (dvd, juhtkang) jt. toetus.
1280. aastad

1280. aastad on aastad 1280–1289.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid: 1240. aastad 1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad - 1280. aastad - 1290. aastad 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 
Aastad : 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289
Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks

Rootsi Panga auhind majandusteaduses Alfred Nobeli mälestuseks (rootsi keeles: "Sveriges Riksbanks pris i ekonomisk vetenskap till Alfred Nobels minne"), sageli nimetatakse seda ka Nobeli majandusauhinnaks, erineb Nobeli auhindadest selle poolest, et see auhind ei ole loodud Alfred Nobeli tahte avaldusena. Auhind on loodud Rootsi Riigipanga ("Sveriges Riksbank") kolmesajandaks aastapäevaks 1969.
Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel

Maadlus 2004. aasta suveolümpiamängudel oli maadlusvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 22.–29. augustil.
Medalialad.
Nii Kreeka-Rooma kui ka vabamaadluses võistlesid mehed seitsmes kaalukategoorias: kuni 55 kg, kuni 60 kg, kuni 66 kg, kuni 74 kg, kuni 84 kg, kuni 96 kg ja kuni 120 kg. Naised võistlesid neljas kaalukategoorias: kuni 48 kg, kuni 55 kg, kuni 63 kg ja kuni 72 kg. 
Maadlusaeg oli 2×3 minutit, kahe perioodi vahel oli 30 sekundit puhkust.
Võistluspaik.
Maadlejatele oli võitlusareeniks Ano Liossia olümpiahall Ateena loodeosas. Pealtvaatajaid mahtus halli istuma 9000.
Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel

Maahoki 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–27. augustil.
Medalialad.
Meeste turniiril osales 12 meeskonda, naiskondi oli kohal 10.
Võistluspaik.
Maahokimängijate käsutuses oli Ateena endisel lennuväljal paiknevas Hellenikoni olümpiakompleksis kaks kunstkattega väljakut. Pealtvaatajaid mahutasid tribüünid 8300.
Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude pesapallivõistlused toimusid 15.–25. augustil. 
Võistkonnad.
Osales kaheksa meeskonda, kes mängisid üheringilise turniiri. Neli paremat pääsesid poolfinaali ning nende võitjad selgitasid olümpiavõitja. Valikturniiride kaudu ei pääsenud tiitlit kaitsma USA ja Sydney pronks Lõuna-Korea. Osalesid Kreeka, Itaalia, Holland, Kuuba, Kanada, Taiwan, Jaapan ja Austraalia.
Võistluspaik.
Kõik mängud peeti Hellinikoni olümpiakompleksi kahel väljakul. Esimese väljaku äärde mahtus 9000, teise äärde 4000 pealtvaatajat.
Tulemused.
Poolfinaalid.
24. august
Austraalia - Jaapan 1:0&lt;br&gt;
Kuuba - Kanada 8:5
Pronksimäng.
25. august
Jaapan - Kanada 11:2
Finaal.
25. august 
Kuuba - Austraalia 6:2
Soolad

Soolad on keemilised ained, mis koosnevad metalli katioonidest (näiteks Ca2+) ja happeanioonidest ehk happejäägist (näiteks SO42-).
On kahte sorti soola:
Mõned soolad, näiteks kaaliumtsüaniid, on inimesele väga mürgised. Kõik soolad on inimesele kahjulikud suures koguses, sest nad vähendavad kehas vett.
Soolade omadused.
Elektrijuhtivus.
Lahustunud soolad ja vedelad soolad on elektrolüüdid ja nad juhivad elektrit. Vesi juhib elektrit ainult seetõttu, et temas on lahustunud soolad. Destilleeritud ehk sooladeta vesi elektrit ei juhi.
Olek.
Mitmed soolad on kõrge sulamistemperatuuriga tahked kristallid. Esineb ka toatemperatuuril vedelat soola.
Värvus.
Paljud soolad, kaasa arvatud levinuim sool naatriumkloriid, on läbipaistvad, kuid esineb ka palju teisi värvusi nagu kollane (naatriumkromaat), oranž (kaaliumdikromaat), punane (elavhõbesulfiid), sinine (vasksulfaat), roheline (niklioksiid) ja must (mangaan(IV)oksiid).
Soolad on paljude värvide koostises.
Maitse.
Soolal on viis maitset, kuigi enamus neist, kaasa arvatud keedusool, on soolased. Kuid on olemas ka näiteks magus sool.
Soolade tekkimine.
Soolad võivad tekkida mitmes eri reaktsioonis. Kindlalt tekivad nad järgmistes reaktsioonides:
Reaktsioon toimub ainult juhul, kui tekib reageerivast happest nõrgem, kergemini lenduvam või lagunevam hape.
Reaktsioon toimub ainult juhul, kui tekib reageerivast alusest nõrgem, kergemini lenduvam või lagunevam alus.
Reaktsioon toimub ainult juhul, kui metall on vesinikust madalama elektronegatiivsusega. Ülejäänud metallid võivad küll mõne happega reageerida, kuid siis ei eraldu vesinikku.
Toimub ainult juhul, kui lähteainetes olev metall on elektropositiivsem soolas olevast metallist.
Saab kasutada vaid selliste soolade moodustamiseks, mille anioon on lihtaine.
Üks saadud sooladest peab sadenema, et reaktsioon saaks toimida.
Näited.
NaCl – keedusool, kasutatakse toiduainete soolamisel, kõige laialdasemalt levinud ja tuntuim sool.
1616

1616. aasta (MDCXVI) oli 17. sajandi 16. aasta.
Arvo Mägi

Arvo Mägi (pseudonüüm ka Juhan Timmukuru; 13. juuni 1913 Koosa küla, Kavastu vald, Tartumaa – 27. november 2004 Nacka vald, Stockholmi lään) oli eesti kirjanik ja ajakirjanik.
Elukäik.
Ta lõpetas 1931. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1932–1939 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, mille lõpetas 1939. aastal "cum laude" ja kaitses magistriväitekirja. Samal aastal jätkas ta õpinguid Tartu Ülikooli õigusteaduskonnas ja Helsingi Ülikoolis. Akadeemiliselt kuulus Arvo Mägi alates 1933. aastast korporatsiooni Fraternitas Liviensis; alates 1992. aastast oli ta selle auvilistlane.
Aastatel 1939–1941 töötas Arvo Mägi Eesti Rahva Muuseumis ning 1941–1943 ajalehe Postimees ajakirjanikuna. 
Aastal 1943 läks ta Soome, kus oli ajalehe Malevlane ja Soome Yleisradio eestikeelsete saadete toimetaja. 
Aastal 1944 põgenes ta Rootsi. Aastatel 1944–1952 töötas ta joonestaja, modelleerija ja fotolaborandina, seejärel tegutses alates 1952. aastast vabakutselise kirjanikuna. Aastatel 1945–1947 kuulus Arvo Mägi ajakirja Vabariiklane toimetusse ning 1973–1980 Rootsi Eesti Päevalehe toimetusse.
Just Film

Just Film (lühend JF) on Tallinna Pimedate Ööde filmifestivali (PÖFFi) suurim noorte- ja lastefilmide alafestival, mis koosneb mudilas-, laste- ja noortefilmide võistlusprogrammist ja eriprogrammidest. Just Filmi festivali korraldatakse nii Tallinnas kui ka Tartus alates 2001. aastast igal aastal novembris, nii nagu PÖFFi põhiprogrammigi. 
Festivalil linastub igal aastal üle 55 filmi. Just Filmist on saanud Eesti üks kõige rohkem külastatud noorte- ja lasteüritusi. Igal aastal külastab festivali kokku ligi 20 000 filmihuvilist.
Just Film loodi, et anda noortele ja lastele võimalus filmikunsti kaudu näha, mis toimub nende ümber ja mujal maailmas. Festival annab neile võimaluse rääkida ühiskonna valupunktidest ning arendada oskust olla mõistvam ja empaatiavõimelisem. Just Filmi eesmärk on kasvatada seeläbi uue põlvkonna publikut, kes hindab kõrgelt kvaliteetfilme ning näeb võimalust muuta filmikunsti abil ühiskonda ja inimesi.
Just Film annab oma panuse haridusse, pakkudes õpetajatele võimalust kaasata õppetöösse väärtfilme.
Just Film on toonud Eestisse üle 600 täispika filmi väga paljudelt kuulsatelt filmitegijatelt, nagu näiteks Gus van Sant, Vanessa Jopp ja Tony Key. Lisaks kuulsatele režissööridele on festivali avamisele ja lõpetamisele jõudnud maailma suurimad ja populaarseimad noorte- ja lastefilmid. Nii on seigeldud koos Harry Potteriga ning kaasa elatud libahuntide ja vampiiride sõdadele “Videviku” saagades. Suured ja väikesed filmihuvilised on saanud näha uusversioone filmidest “Kalapoeg Nemo” ja “Lõvikuningas”.
Festivali programmijuht on juba pikemat aega olnud Mikk Granström.
Žürii.
Igal aastal valitakse JF lastefilmide žürii ja noortefilmide žürii. Žürii hindab filme ja valib parima filmi. Žürii tohib välja anda kuni kaks lisaauhinda.
Ajalugu.
Just Filmi sünnikodu oli Nukuteater, kus näidati nii laste- kui ka noortefilme. Kino Sõprus oli tänavakultuuri eriprogrammi päralt. Seitse aastat hiljem olid aga pisikesed ja armsad kinod jäänud Just Filmi jaoks liiga väikeseks ning festival oli sunnitud kolima kinno Kosmos, kuhu Just Film jäi saatuse tahtel vaid üheks aastaks, sest peagi avati Tallinnas Solarise Keskus ja Cinamoni kino (nüüdne Solarise Kino). Pärast edukat esimest aastat Solaris Kinos laienes Just Film ka Tallinna teise suurkinno Coca-Cola Plaza. Praegu on Just Filmi kodukinoks saanud Apollo Kino Solaris ja Apollo Kino Plaza.
1564

1564. aasta (MDLXIV) oli 16. sajandi 64. aasta.
1605

1605. aasta (MDCV) oli 17. sajandi 5. aasta.
Vahši jõgi

Vahš (tadžiki keeles "Вахш", pärsia keeles وخش) on jõgi Kesk-Aasias Tadžikistanis. Moodustub Kõzõlsu ja Muksu jõe ühinemisel ning voolab Surhobi (tadžiki keeles "Сурхоб") nime kandes läände; ühinedes vasakult Obihingouga, saab nime Vahš ning käändub edelasse. Ülemjooksul voolab sügavas kuristikus läände ja edelasse, misjärel laskub laia orgu, kus voolab edela ja lõuna suunas. Pandži jõega ühinedes moodustab Amudarja.
Jõele on ehitatud hüdroenergia tootmiseks 5 paisu, neist kõrgeim on 300 m kõrgune Nureki pais, mis on ühtlasi maailma kõrgeim.
Püreneed

Püreneed on mäestik Euroopas (täiendina on pärisnimi ainsuses: Pürenee mäestik). Kulgeb Hispaania ja Prantsusmaa piiril ida–läänesihilisena alates Biskaia lahest kuni Vahemereni. 
Kõrgus kuni 3404 meetrit (Maladeta massiivis).
Püreneedes Pürenee rahvuspargi territooriumil asub Cirque de Gavarnie tsirkusorg.
1524

1524. aasta (MDXXIV) oli 16. sajandi 24. aasta.
Reini Kiltkivimäestik

Reini Kiltkivimäestik (saksa "Rheinisches Schiefergebirge") on mäestik Euroopas. Kulgeb mitme paralleelse ahelikuna edela-kirde suunas Reini mõlemal kaldal, mis moodustab mäestikku läbides kuristiku. Kõrgus kuni 880 meetrit.
Sajaanid

Sajaanid (vene "Саяны") on mäestik Aasias Siberi lõunaosas. 
Ida-Sajaan kulgeb Baikali ja Krasnojarski vahel loode-kagu suunas, Lääne-Sajaan hargneb Ida-Sajaani keskosast edela suunas kuni Altaini. Suurim kõrgus 3491 meetrit (Munku-Sardõk).
Santa Maria (Assoorid)

Santa Maria on saar Assooride saartestikus.
Pindala 102 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 587 meetrit. 
Kuulub Portugalile.
Schwarzwald

Schwarzwald (vanemas eesti keeles ka Mustmets) on mäestik Euroopas Saksamaa edelaosas. Kulgeb põhja-lõuna suunas, eraldab Badenit ja Württembergi. Läänenõlvad Badeni poolel on järsud, idanõlvad aga lauged. Kõrgus kuni 1493 meetrit. 
Schwarzwaldis asub Doonau jõe lähe.
Sevennid

Sevennid (prantsuse "Cévennes") on mäestik Euroopas Prantsusmaal. 
Sevennid piiravad kagust Keskmassiivi, laskuvad järsult Rhône'i orgu ja Vahemere rannikumadalikule. 
Mäestiku kõrgus on kuni 1702 meetrit.
Kuuba pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kuuba pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Danny Betancourt 
&lt;br&gt;Luis Borroto 
&lt;br&gt;Frederich Cepada
&lt;br&gt;Yorelvis Charles 
&lt;br&gt;Michel Enríquez 
&lt;br&gt;Norberto González
&lt;br&gt;Yulieski Gourriel 
&lt;br&gt;Pedro Luis Lazo 
&lt;br&gt;Roger Machado
&lt;br&gt;Jonder Martínez 
&lt;br&gt;Danny Miranda 
&lt;br&gt;Frank Montieth
&lt;br&gt;Vicyohandri Odelin 
&lt;br&gt;Adiel Palma 
&lt;br&gt;Eduardo Paret
&lt;br&gt;Ariel Pestano 
&lt;br&gt;Alexei Ramírez 
&lt;br&gt;Eriel Sánchez
&lt;br&gt;Antonio Scull 
&lt;br&gt;Carlos Alberto Tabares 
&lt;br&gt;Yoandri Urgelles
&lt;br&gt;Osmani Urrutia 
&lt;br&gt;Manuel Vega 
&lt;br&gt;Norge Luis Vera
Sierra Nevada (Hispaania)

Sierra Nevada on mäeahelik Hispaania territooriumil, osa Cordillera Béticast (Andaluusia mäestikust). 
Sierra Nevada kõrgeim tipp on 3479 m kõrgune Mulhacén.
Väike-Kuriilid

Väike-Kuriilid (varem Väikesed Kuriilid; vene keeles Малая Курильская гряда) on saarestik Vaikses ookeanis Ohhoota mere piiril Kuriilide edelaosas Kunaširist kagus .
Väike-Kuriile eraldab ülejäänud Kuriilidest Lõuna-Kuriili väin .
Väike-Kuriilide pikkus kirdest edelasse on sadakond kilomeetrit. Saarestiku pindala on 360,85 km².
Väike-Kuriilid koosnevad Habomai saarestikust ja Šikotanist. Väike-Kuriilide suuremad saared kirdest edelasse:
*Oskolki saared (острова Осколки)
*Polonski saar (Полонского, jaapani 多楽島, Taraku-jima), 11,57 km²
*Zeljonõi saar (Зелёный, jaapani 志発島, Shibotsu-jima), 58,72 km²
*Djomini saared (острова Дёмина, jaapani Harukarimoshiri-jima või Harukaru-tō)
*Juri saar (Юрий, jaapani 勇留島, Yuri-tō), 10,32 km²
*Anutšini saar (Анучина, jaapani 秋勇留島, Akiyuri-tō), 2,35 km²
*Tanfiljevi saar (Танфильева, jaapani 水晶島, Suishō-tō), 12,92 km²
*Signalnõi saar (Сигнальный, jaapani 貝殻島, Kaigara-jima)
*Rifovõi saar (Рифовый, jaapani Odoke-shima)
*Storoževoi saar (Сторожевой, jaapani Moemoshiri-shima)
Väike-Kuriilide pinnamood on tasane või künklik. Kõige kõrgem, 412 meetri kõrgune tipp asub Šikotanil.
Halduslikult kuuluvad Väike-Kuriilid Venemaale Sahhalini oblastisse Lõuna-Kuriilide linnaringkonda. Kuid saari nõudleb ka Jaapan, kes peab neid Hokkaido prefektuuri Nemuro alamprefektuuri kuuluvaks. Venemaa ja Jaapani vahel ei ole sõlmitud kehtivat piirilepingut.
Väike-Kuriilidel asuvad Väike-Kuriilide looduskaitseala, mis koosneb Šikotanist ja seda ümbritsevast merealast, ning Kuriilide looduskaitseala osa, kuhu kuuluvad Habomai saared.
Argentina jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Argentina jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Vaata ka.
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Austraalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Austraalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Craig Anderson 
&lt;br&gt;Thomas Brice
&lt;br&gt;Adrian Burnside
&lt;br&gt;Rodney van Buizen 
&lt;br&gt;Gavin Fingleson 
&lt;br&gt;Paul Gonzalez
&lt;br&gt;Nick Kimpton 
&lt;br&gt;Brendan Kingman 
&lt;br&gt;Craig Lewis
&lt;br&gt;Graeme Lloyd 
&lt;br&gt;David Nilsson 
&lt;br&gt;Trent Oeltjen
&lt;br&gt;Wayne Ough 
&lt;br&gt;Chris Oxspring 
&lt;br&gt;Brett Roneberg
&lt;br&gt;Ryan Rowland-Smith 
&lt;br&gt;John Stephens 
&lt;br&gt;Phil Stockman
&lt;br&gt;Brett Tamburrino 
&lt;br&gt;Richard Thompson 
&lt;br&gt;Andrew Utting
&lt;br&gt;Ben Wigmore 
&lt;br&gt;Glenn Williams 
&lt;br&gt;Jeff Williams
Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Jaapani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Ryoji Aikawa 
&lt;br&gt;Yuya Ando 
&lt;br&gt;Atsushi Fujimoto
&lt;br&gt;Kosuke Fukudome 
&lt;br&gt;Hirotoshi Ishii 
&lt;br&gt;Hisashi Iwakuma
&lt;br&gt;Hitoki Iwase 
&lt;br&gt;Kenji Jojima 
&lt;br&gt;Makoto Kaneko
&lt;br&gt;Takuya Kimura 
&lt;br&gt;Masahide Kobayashi 
&lt;br&gt;Hiroki Kuroda
&lt;br&gt;Daisuke Matsuzaka 
&lt;br&gt;Daisuke Miura 
&lt;br&gt;Shinya Miyamoto
&lt;br&gt;Arihito Muramatsu 
&lt;br&gt;Norihiro Nakamura 
&lt;br&gt;Michihiro Ogasawara
&lt;br&gt;Naoyuki Shimizu 
&lt;br&gt;Yoshinobu Takahashi 
&lt;br&gt;Yoshitomo Tani
&lt;br&gt;Koji Uehara 
&lt;br&gt;Kazuhiro Wada 
&lt;br&gt;Tsuyoshi Wada
Kanada pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kanada pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Chris Begg
&lt;br&gt;Todd Betts
&lt;br&gt;Richard Clapp
&lt;br&gt;Eric Cyr 
&lt;br&gt;Phil Devey 
&lt;br&gt;Jason Dickson 
&lt;br&gt;Rob Ducey 
&lt;br&gt;Jeff Guiel
&lt;br&gt;Shawn Hill 
&lt;br&gt;Mike Johnson
&lt;br&gt;Danny Klassen
&lt;br&gt;Mike Kusiewicz
&lt;br&gt;Pierre-Luc Laforest
&lt;br&gt;Chris Mears 
&lt;br&gt;Aaron Myette
&lt;br&gt;Kevin Nicholson
&lt;br&gt;John Ogiltree
&lt;br&gt;Peter Orr
&lt;br&gt;Simon Pond
&lt;br&gt;Ryan Radmanovich
&lt;br&gt;Paul Spoljaric
&lt;br&gt;Adam Stern
&lt;br&gt;Andy Stewart
&lt;br&gt;Jeremy Ware
Taiwani pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Taiwani pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Võistkonna koosseis.
Chih-Chia Chang 
&lt;br&gt;Tai-Shan Chang 
&lt;br&gt;Chih-Yuan Chen
&lt;br&gt;Chin-Feng Chen
&lt;br&gt;Wei-Yin Chen
&lt;br&gt;Yung-Chi Chen
&lt;br&gt;Chang-Ming Cheng
&lt;br&gt;Chao-Hang Cheng
&lt;br&gt;Chia-Shian Hsieh
&lt;br&gt;Chun-Chung Huang
&lt;br&gt;Chung-Yi Huang
&lt;br&gt;Chih-Kang Kao
&lt;br&gt;Po-Hsuan Keng
&lt;br&gt;En-Yu Lin
&lt;br&gt;Wei-Chu Lin
&lt;br&gt;Ying-Chieh Lin
&lt;br&gt;Wei-Lun Pan
&lt;br&gt;Cheng-Min Peng
&lt;br&gt;Feng-An Tsai
&lt;br&gt;Chin-Hui Tsao
&lt;br&gt;Chang-Wei Tu
&lt;br&gt;Chien-Ming Wang 
&lt;br&gt;Chien-Fu Yang
&lt;br&gt;Chun-Chang Yen
Tsunami

Tsunami (jaapani keeles 津波 'sadamalaine') on maavärina, maalihke või vulkaanipurske tagajärjel tekkinud hiiglaslik merelaine.
Tsunamid on erakordselt ohtlikud, kuna nad tekivad meres ning seejärel liiguvad suurel kiirusel maismaa suunas, kus ilma eelhoiatuseta purustavad ja tapavad kõik oma teel. Meiji-Sanriku maavärin 1896 on üks paljudest sellistest näidetest ajaloos.
Ka asteroidid ja mereäärsete kaljude varingud võivad tekitada hiidlaineid. Tsunamid jõuavad randa ja võivad tekitada suuri purustusi. Tsunami kõrgus võib ranna lähedal olla mitukümmend meetrit. Tsunami võib tungida kaugele (praktikas on ohtlik tsoon kuni 5 km) sisemaale ja hävitada kõik ettejääva. Tsunami tekitab ka järsu lühiajalise üleujutuse.
Kõige sagedamini esinevad tsunamid Vaikse ookeani rannikul ja Jaapani saarestikus. Selle põhjuseks on Vaikse ookeani tektooniline ebastabiilsus.
Hiidlaine laieneb keskmest ringikujuliselt. Laine kiirus sõltub otseselt vee sügavusest. Avamerel võib tsunami kiirus olla isegi 700 km/h, kuid ta on ohutu, sest laine on üsna madal. Madalasse vette jõudes aga laine aeglustub ning avamerelt kiirelt järele tulevate veevoolude mõjul muutub üha kõrgemaks. Ranniku ääres madalas vees surutakse veemassid kokku ja lained võivad kerkida mitmekümne meetri kõrguseks.
Kuigi lained liiguvad kiiresti, ei ilmu nad tänapäeval nii ootamatult kui maavärinad, sest seismilised lained, mis annavad märku maavärina toimumisest, levivad tsunamist oluliselt kiiremini. Hawaiil Honolulus asub tsunamijaam, kus registreeritakse kõik Vaikse ookeani piirkonnas toimunud maavärinad. Kui märgatakse maavärinat, mis võiks tsunami vallandada, hoiatatakse ohustatud piirkondade inimesi. Sealt teatatakse ka hiidlaine saabumise arvatav aeg. Inimesed kuulevad hoiatust raadiost. Nii jõuavad nad oma rannikul asuvatest majadest kõrgematele aladele varjuda. See kõik peab siiski kiiresti toimuma. Vaikse ookeani põhjaosas tekkinud hiidlainel kulus kõigest viis tundi, et Vaikse ookeani keskel asuvale Hawaiile jõuda. Seal, 3300 km kaugusel maavärina epitsentrist, oli hiidlaine kõrgus ikka veel 15 meetrit.
Väidetakse, et tsunami võib Vaikse ookeani rannikute vahel pendeldada terve nädala. Jaapanis Hanasakis registreeriti laineid, mis tekkisid Alaska maavärina tagajärjel 1946. aastal ja põrkasid arvatavasti tagasi Põhja-Ameerika rannikult. Lained, mis hiljem Honolulusse jõudsid, põrkasid tagasi Aasia mandrinõlvalt.
Jaapani valitsuse töörühm avaldas seisukoha, et maavärin, mille magnituud on 9, võib tekitada kuni 30-meetrise hiidlaine.
Ohuallikad on Jaapani süviku ja Kuriili süviku lähedastel aladel Hokkaidol, Iwatel, Chiba prefektuuris Boso poolsaarel, Sanriku, Hidaka, Tokachi ja Nemuro.
Hollandi pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Hollandi pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Evert-Jan 'T Hoen
&lt;br&gt;Sharnol Adrana 
&lt;br&gt;Wladimir Balentien 
&lt;br&gt;Johnny Balentina 
&lt;br&gt;Patrick Beljaards 
&lt;br&gt;Maikel Benner 
&lt;br&gt;Ivanon Coffie 
&lt;br&gt;Rob Cordemans 
&lt;br&gt;Dave Draijer 
&lt;br&gt;Chairon Isenia
&lt;br&gt;Eelco Jansen 
&lt;br&gt;Ferenc Jongejan
&lt;br&gt;Eugene Kingsale
&lt;br&gt;Raily Legito 
&lt;br&gt;Calvin Maduro
&lt;br&gt;Diego Markwell
&lt;br&gt;Ralph Milliard
&lt;br&gt;Harvey Monte
&lt;br&gt;Alexander Smit
&lt;br&gt;Yurrendel de Caster
&lt;br&gt;Sidney de Jong
&lt;br&gt;Patrick de Lange
&lt;br&gt;Dirk van 'T Klooster
&lt;br&gt;Robin van Doornspeek
Itaalia pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Itaalia pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Luca Bischeri 
&lt;br&gt;James Buccheri
&lt;br&gt;Francesco Casolari
&lt;br&gt;Mario Chiarni
&lt;br&gt;Davide Dallospedle
&lt;br&gt;David Francia
&lt;br&gt;Daniele Frignani
&lt;br&gt;Claudio Liverzini 
&lt;br&gt;William Lucena
&lt;br&gt;Marcello Malagoli
&lt;br&gt;Michael Marchesano
&lt;br&gt;Anthony Massimino
&lt;br&gt;Giuseppe Mazzanti
&lt;br&gt;Fabio Milano
&lt;br&gt;Peter Nyari
&lt;br&gt;Kasey Olenberger
&lt;br&gt;Giovanni Pantaleoni
&lt;br&gt;Vincent Parisi
&lt;br&gt;Jairo Ramos Gizzi
&lt;br&gt;Carlo Richetti
&lt;br&gt;David Rollandini
&lt;br&gt;Igor Schiavetti
&lt;br&gt;Riccardo de Santis
&lt;br&gt;Seth la Fera
Vaata ka.
Pesapall 2004. aasta suveolümpiamängudel
Kreeka pesapallimeeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka pesapalli meeskond 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Clayton Bellinger
&lt;br&gt;Alexander Cremidans
&lt;br&gt;Chris Demetral
&lt;br&gt;Dimitrios Douros
&lt;br&gt;Cory Antony Harris
&lt;br&gt;Laurence Heisler
&lt;br&gt;James Kavourias
&lt;br&gt;Robert Kinsbury
&lt;br&gt;Georgios Kottaras
&lt;br&gt;Michael Koutsantonakis
&lt;br&gt;Peter Maestrales
&lt;br&gt;Nicholas Markakis
&lt;br&gt;Meleti Ross Melehes
&lt;br&gt;Erik Daniel Pappas
&lt;br&gt;Peter Rasmusen
&lt;br&gt;Christoforos Rompinson
&lt;br&gt;Panagiotis Sikaras
&lt;br&gt;Peter Soteropoulus 
&lt;br&gt;Vasili Spanos
&lt;br&gt;Sean Spencer
&lt;br&gt;Jared Theodorakos
&lt;br&gt;Nicholas Theodorou
&lt;br&gt;Clinton Zavaras
Sulgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude sulgpallivõistlused toimusid 14.–21. augustil.
Medalialad.
Ateenas sai omaniku viis medalikomplekti. Võisteldi mees- ja naisüksikmängus ning mees-, nais- ja segapaarismängus.
Võistliuspaik.
Kõik kohtumised peeti Goudi Olympic Complexi spordihallis, mis mahutas 4100 pealtvaatajat.
Puducherry

Puducherry (2006. aastani "Pondicherry") on linn Indias Bengali lahe rannikul. Ta on Puducherry liiduterritooriumi keskus.
Erosioonibaas

Erosioonibaas ehk uuristusbaas on veekogu veetaseme kõrgus, millesse vooluveekogu voolab.
Erosioonibaasist madalamale ei saa vooluveekogu sängi uuristada.
Erosioonibaasiks on tavaliselt selle veekogu pind, millesse jõgi voolab. Näiteks Emajõe erosioonibaasiks on Peipsi järve veetase. 
Erosioonibaasi ja jõe sängi absoluutkõrguse erinevusest sõltub, kas ülekaalus on põhja- või küljeerosioon. Ülemjooksul domineerib reeglina põhjaerosioon. See tähendab, et jõed on vähe looklevad ja tihti lõikunud sügavalt maapinda, moodustades sälk-, kanjon- ja kuristikorge. Alamjooksul on ülekaalus küljeerosioon, mis teeb jõed looklevaks ehk meandreerunuks. Jõeorud on tavaliselt, kas mold-, lamm- või sängorud.
Kohalikuks erosioonibaasiks võib olla ka väiksema languga jõelõik. Sellist erosioonibaasi nimetatakse suhteliseks erosioonibaasiks.
Teoreetiliselt võiks jõgedel välja kujuneda tasakaaluline pikiprofiil. See tähendab olukorda, kus jõe igas punktis on kuhjav tegevus kulutavaga tasakaalus. See saab juhtuda siis, kui erosioonibaas pole geoloogilises mõttes pika aja jooksul muutunud. Praktikas sellist olukorda ei eksisteeri, sest erosioonibaasi kõrgused kõiguvad ja muutuvad pidevalt väga mitmesugustel põhjustel. Neotektoonilise maakerke tõttu langeb näiteks Põhja-Eesti jõgede erosioonibaas. Eesti suurima langusega Pihkva järve suubuva Piusa jõe erosioonibaas aga hoopis tõuseb, sest Peipsi järv valgub põhjaosa kiirema kerkimise tõttu aeglaselt lõunasse. 
Eristatakse erosioonibaasi absoluutset ja suhtelist muutust. Absoluutne erosioonibaasi muutus on veekogu pinna, näiteks merepinna kõrguse muutus. Merepinna tase võib tõusta näiteks pooluste lähedal oleva mandrijää sulamisel. Erosioonibaasi suhtelise muutuse korral jääb erosioonibaasi absoluutne kõrgus samaks, kuid muutub jõe kesk- või ülemjooksu kõrgus ehk muutuvad kõrgussuhted suudme ja ülemjooksu vahel.
Softpall 2004. aasta suveolümpiamängudel

2004. aasta suveolümpiamängude pehmepallivõistlused toimusid 14.–23. augustini.
Softpall oli 2004. aasta suveolümpiamängudel üks kolmest spordialast, kus võistlesid ainult naised. Kaheksa naiskonda mängisid kõigepealt omavahel läbi. Neli edukamat jätkasid poolfinaalides, mille kaotajad selgitasid pronksmedalisti ja võitjad olümpiakulla saaja.
Võistluspaik.
Kõik kohtumised peeti Helliniko Olympic Softball Stadiumil, mis mahutas 4800 pealtvaatajat.
Tulemused.
Poolfinaalid.
22. august
Väike poolfinaal Jaapan–Hiina 1:0 (lisaaeg)&lt;br&gt;Suur poolfinaal USA–Austraalia 5:0
3. koha mäng.
23. august
Austraalia–Jaapan 3:0
Finaal.
23. august
USA–Austraalia 5:1
Jõe pikiprofiil

Jõe pikiprofiil (ka voolusängi pikiprofiil) on kõver, mis näitab voolusängi kallakust.
Jõe pikiprofiil on graafik, mille Y-teljel on vooluveekogu kõrgus suudmest ning X-teljel tema pikkus. Graafiku parempoolne ots on jõe erosioonibaasiks, sellest madalamale ei saa jõgi voolata ega sängi uuristada. Seega on jõe pikiprofiil alati pidevalt langev kõver. Lang on enamasti suurem ülemjooksul ja väiksem alamjooksul. Selline pikiprofiil on näiteks Piusa jõel. Esineb ka vastupidist olukorda. Näiteks paljud Põhja-Eesti jõed langevad Balti klindilt, mis muudab nende pikiprofiili ebatavaliseks, sest suurim lang on alamjooksul. Suhteliselt ühtlase langu ehk peaaegu vertikaalse pikiprofiiliga on Pärnu jõgi, peaaegu täiesti horisontaalne pikiprofiil on Emajõel.
Kõik jõed üritavad saavutada sellist pikiprofiili, kus igas punktis oleks kuhjav tegevus tasakaalus kulutavaga. Sellist profiili nimetatakse jõe tasakaaluprofiiliks. Ükski jõgi ei saavuta siiski kunagi sellist profiili, sest selleks peaks erosioonibaas püsima muutumatuna väga pika aja jooksul. Tasakaaluprofiil on sujuvalt väheneva languga kõver, mis suudme lähedal praktiliselt kaotab langu. Tasakaaluprofiili korral ei mõju jõeorule erosiooniprotsessid. Tasakaaluprofiili kujunemine toimub alamjooksult ülemjooksu suunas, seda nimetatakse regressiivseks erosiooniks. See tähendab seda, et jõeorg on alamjooksul jõudnud arengus palju kaugemale kui ülemjooksul.
Jõgede pikiprofiil kujuneb pika aja vältel ning paljude tegurite (ala geoloogiline ehitus, tektoonika, pinnamood, kliima, taimkate, hüdroloogiline režiim jt) koosmõjul.
Kosk

 
Kosk on suure languga ja seetõttu kiire vooluga vooluveekogu lõik. 
Kose lang on suurem kui kärestikul, ent väiksem kui joal. Vesi voolab kosest alla, mitte ei lange. Seega erineb kosk langeva veega joast.
Kuna veevool on väga kiire, on peenem settematerjal ära kantud ning kosk voolab mööda kivist põhja.
Murdekeeles on kosk paks puukoor, harilikult pikk ja lai kuusekooreriba või suur paks pärnakooretükk (Kuusalu, Lüganuse, Vändra, Koeru, Kodavere jne).
Kärestik

Kärestik on madal kivine käreda vooluga jõelõik. Kärestikku saab defineerida ka kui "naaberlõikudega võrreldes suurema kaldega jõe pikiprofiili osa".
Kärestiku lang on väiksem kui kosel. 
Kiirema veevoolu tõttu on peenem settematerjal ära kantud ning kärestik voolab mööda kivist põhja.
Juga

Juga on vee vaba langemine järsult astangult.
Juga erineb kosest selle poolest, et kose vesi ei lange, vaid voolab mööda jõesängi.
Eesti ja maailma joad.
Eesti kolm kõrgeimat juga (joastikku) on Valaste juga (langus u 30 m), Kivisilla juga (langus 21 m) ja Karjaoru juga (langus u 18 m), mis asuvad kuivenduskraavide suudmetes. Eesti kõrgeim looduslik juga on Jägala juga. Maailma kõrgeim juga on Angeli juga Venezuelas. Eesti ja Euroopa veerohkeim juga oli Narva juga, praegu on Euroopa veerohkeim juga Rheinfall.
Joa geoloogia ja areng.
Juga tekib harilikult kohta, kus kõva kivim asub pehme kivimi peal ja jõgi voolab kõvalt aluspõhjalt pehmele aluspõhjale. Jõgi kulutab pinnast, sealjuures pehmet pinnast rohkem kui kõva. Nii tekib pinnasepiirile koht, kus jõevool langeb kõva aluspõhja servalt allapoole, pehmele aluspõhjale. Suure hooga langev vesi uuristab pehmet aluspõhja, mistõttu joa kõrgus järjest kasvab. Kui pehme aluspõhi on pikaajalise uuristamise tõttu ära uhutud, võib jõele tekkida kanjon.
Kõva aluspõhi kulub samuti. Jõevool murrab joa servast lahti kivimitükke, mis joa põhja langevad. Pikema aja jooksul nihkub juga pisut ülesvoolu, lähte suunas. Joa liikumiskiirus ei ole konstantne, vaid sõltub jõe vooluhulgast ja muudest teguritest. Sellepärast ei ole võimalik ennustada, millal jõuab juga kindla kohani või oletada, missugusel ajal minevikus asus juga mõnel konkreetsel kohal.
Joa ülaservast alla kukkuvad kivitükid on sageli nii suured, et jõevesi ei suuda neid minema kanda, küll aga suudab raputada. Nii võib kivi muutuda teravaks kui riiv või puur ja lõhkuda joa all olevat pinnast. Joa põhja võib tekkida auk, kus vesi on sügavam kui mujal jões.
Akantoodid

Akantoodid ("Acanthodii") on rühm väljasurnud kalu, enamasti paigutatakse nad kõhrkalade klassi, kuid omavad ka ühisjooni luukaladega ning käsitletakse sageli omaette klassina.
Süstemaatika ja evolutsioon.
Akantoodid jagunevad kolmeks seltsiks: &lt;br&gt;
Ilmselt kuulusid ka luukalade eellased akantoodide hulka, või olid nendega lähedalt suguluses. Esimesed leiud on teada siluri algusest (mageveevormid), hiljem levisid ka meredesse. Suurima mitmekesisuse saavutasid karbonis, permis surid välja.
Anatoomia.
Suhteliselt väikesed või keskmise suurusega kalad. Olid esimesed selgroogsete seas, kellel arenesid välja lõuad. Soomused meenutavad veidi luukalade ganoidsoomuseid. Mitmetel liikidel kõhuuimede ja rinnauimede vahel nn lisauimed, mis on jäänus paariliste uimede tekkele evolutsiooniliselt eelnenud nahakurrust. Kere uimede eesmises osas esines jäme oga. Vabasid ogasid esines ka mujal kehal, ilmselt oli neil muuhulgas kaitsefunktsioon. Silmad olid suured. Sabauimed erihõlmsed. 
Paleontoloogiast.
Kõige rohkem akantoode on leitud Šotimaalt devoni punase liivakivi lademetest, samuti on leide Põhja-Ameerikast ja Victoria osariigist Austraaliast.
1290. aastad

1290. aastad
1290. aastad on aastad 1290–1299 pKr.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand - 14. sajand
Kümnendid:
1250. aastad 1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad - 1290. aastad - 1300. aastad 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad
Aastad: 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299
Cité

Cité saar (prantsuse keeles "Île de la Cité") on Pariisi vanim osa, laevakujuline saar Seine'i jões.
Saarel elas parisiide hõim, kelle järgi Pariisi linn on nime saanud. 
Jõe ületamiseks soodsat võimalust pakkunud saarest kujunes Kapetingide ajal (987–1328) praeguse Pariisi südamik. Vanimate ehitiste jäljed on näha Jumalaema kiriku (Notre-Dame) esisel platsil, kus asub ka nullpunkt ("point zéro"), millest alates arvestatakse Prantsusmaal kõiki vahemaid. Cité saarel on teinegi gooti sakraalkunsti suurteos – Püha kabel (Sainte-Chapelle).
Notre-Dame

Notre-Dame ehk Pariisi Jumalaema kirik (ka "Jumalaema kirik", "Notre-Dame'i katedraal", prantsuse keeles "cathédrale Notre-Dame de Paris") on keskaegne katoliku katedraal Pariisis Cité saarel. Seda peetakse üheks parimaks prantsuse gooti arhitektuuristiili näiteks.
Ajalugu.
Kiriku ehitamist alustati 1163 kuningas Louis VII valitsemise ajal kunagise Jupiteri templi kohale. Nurgakivi pani paavst Aleksander III. Tööd kestsid ligi 200 aastat. Kiriku valmides (umbes 1330–1345) olid kellatornid 69 m kõrged. 
Louis XIV ja Louis XV ajal võeti kirikus ette suuremaid ümberkorraldusi. 
Prantsuse revolutsiooni päevil hävitati paljud kirikus olnud aarded, kuid kellad pääsesid siiski ümbersulatamisest. Kirik pühitseti algul Mõistuse ja hiljem Ülima Olendi kultusele, seda kasutati ka lihtsalt panipaigana.
19. sajandil taastati kiriku haritorn (autor Eugène Emmanuel Viollet-le-Duc).
Jumalaema kirikus on toimunud arvukalt olulisi sündmusi: aastal 1239 tõi Püha Louis kirikusse Kristuse okaskrooni; seal krooniti Henri VI Prantsusmaa kuningaks (1430); aastal 1804 kroonis seal Napoleon ennast prantslaste keisriks ja oma abikaasa Joséphine'i keisrinnaks.
Pariisi Jumalaema kiriku esimese oreli ehitas Franςois-Henri Clicquot 1700. aastal. Hiljem, 19. sajandil ehitas Aristide Cavaille-Coll oreli ringi, suurendades seda.
Tulekahju 2019. aasta aprillis.
15. aprillil 2019 kell 18.50 kohaliku aja järgi puhkes kirikus ulatuslik tulekahju, mille tagajärjel kukkus sisse katus ja haritorn ning kogu kirik sai raskeid kahjustusi. Tulekahju põhjust seostatakse parajasti käimas olnud renoveerimistöödega.
Reumatoloogia

Reumatoloogia ehk reumaõpetus (ladina "rheumatologia") on teadusharu ja sisemeditsiini ja pediaatria eriala, mis tegeleb sidekoe süsteemse ja lokaalse kahjustusega kulgevate, niinimetatud reumaatiliste haiguste ennetamise, diagnostika ja raviga.
Reumaatiliste haiguste hulka kuuluvad paljud liigeste, lihaste, pehmete kudede, luude ja sidekoe pärilikud haigused. 
Reumatoloogiaga tegelev eriarst või teadlane on reumatoloog.
Okeanograafia

Okeanograafia ehk okeanoloogia on hüdroloogia haru. See on kompleksteadus, mis uurib maailmamere füüsikalisi, keemilisi, geoloogilisi ja bioloogilisi protsesse ning nähtusi. 
Maailmamere uurija on okeanograaf ehk okeanoloog.
Maailmamerd uuritakse väga mitmest aspektist, seepärast jaguneb okeanograafia mitmesse valdkonda:
Pehmepall

Softball (keelekorraldajate soovitusel pehmepall; tsitaatsõnana softball) on meeskonnamäng, mille leiutas George Hancock 1887. aastal Chicagos. Algselt oli tegemist siseruumides mängitava alaga, ent 19. sajandi lõpus muudeti veidi reegleid ja koliti välisväljakule. Ühtsed reeglid loodi 1926. aastal ning sealt algaski "softball"’i populaarsuse tõus. Praegu on sel spordialal üle maailma umbes 20 miljonit harrastajat ning seda võib kirjeldada naiste pesapallina.
Maailma pesapalli ja pehmepalli konföderatsioon (WSBC) loodi 2013. aastal (Rahvusvahelise Pesapalliföderatsiooni (IBAF) ja Rahvusvahelise Pehmepalliföderatsiooni (ISF) ühinemisel) ning esimesed maailmameistrivõistlused naistele peeti 1965. aastal. WSBC-il on praegu 141 liikmesmaad.
Olümpiamängudel oli "softball" esimest korda kavas 1996. aastal Atlantas ja viimast korda 2008. aastal Pekingis. 2005. aastal võeti vastu otsus, et alates 2012. aastast enam "softball"’i olümpiakavva ei võeta, kuid see võeti siiski 2020. aasta suveolümpiamängude kavva. "Softball"’i mängivad üksnes naised. Olümpiamängudel saavutasid Ameerika Ühendriigid kolm kuld- ja ühe hõbemedali, Jaapan ühe kuld-, ühe hõbe- ja ühe pronksmedali, Austraalia ühe hõbe- ja kolm pronksmedalit ning Hiina ühe hõbemedali.
"Softball"’is on naiste maailmameistrivõistlusi peetud alates 1965. aastast. Alates 1970. aastast toimuvad maailmameistrivõistlused nendel paarisaastatel, mis ei ole olümpia-aastad. Seni peetud 14 MM-il on USA tulnud üheksa korda võitjaks ja neli korda teiseks. Euroopa naiskonnad ei ole kordagi esinelikusse tulnud ei maailmameistrivõistlustel ega olümpiamängudel.
Eesti "softball".
Eestis korraldab "softball"’iga seotut Eesti Pesapalli ja Softpalli Liit.
Mali jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Mali jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Sedonoude Abouta 
&lt;br&gt;Cheick Bathily
&lt;br&gt;Mamadi Berthe
&lt;br&gt;Moussa Coulibaly
&lt;br&gt;Drissa Diakite
&lt;br&gt;Soumaila Diakite
&lt;br&gt;Boucader Diallo
&lt;br&gt;Mamadou Diallo
&lt;br&gt;Abdoulaye Diawara
&lt;br&gt;Mintou Doucoure
&lt;br&gt;Mouhamed Fall
&lt;br&gt;Jimmy Kebe
&lt;br&gt;Boubacar Kone
&lt;br&gt;Tenema Ndiaye
&lt;br&gt;Rafan Sidibe
&lt;br&gt;Momo Sissoko
&lt;br&gt;Adama Tamboura
&lt;br&gt;Fousseni Tangara
&lt;br&gt;Abdou Traore
&lt;br&gt;Alain Claude Traore
&lt;br&gt;Dramane Traore
&lt;br&gt;Oumar Traore
Kreeka jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Kreeka jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Meeskonna koosseis.
Anastasios Agritis 
&lt;br&gt;Georgios Amparis
&lt;br&gt;Georgios Fotakis
&lt;br&gt;Aristeidis Galanopoulos
&lt;br&gt;Kleopas Giannou
&lt;br&gt;Fanourios Goundoulakis
&lt;br&gt;Christos Karypidis
&lt;br&gt;Dimitrios Kontodimos
&lt;br&gt;Panagiotis Lagos
&lt;br&gt;Dimosthenis Manousakis 
&lt;br&gt;Nikolaos Mitrou
&lt;br&gt;Evangelos Moras
&lt;br&gt;Konstantinos Nempegleras 
&lt;br&gt;Dimítris Papadópoulos
&lt;br&gt;Dimitrios Salpingidis
&lt;br&gt;Miltiadis Sapanis
&lt;br&gt;Michail Sifakis
&lt;br&gt;Ieroklis Stoltidis
&lt;br&gt;Ioannis Taralidis
&lt;br&gt;Spyridon Vallas
&lt;br&gt;Loukas Vyntra
Glükolüüs

Glükolüüs (ka Embdeni-Meyerhofi rada) on üks organismi ainevahetusradadest, mille käigus toimub heksooside, eelkõige glükoosi oksüdatiivne lõhustamine püruvaadini. Hapnikudefitsiidi korral toimub anaeroobne glükolüüs ja hapniku küllaldasel olemasolul aeroobne glükolüüs, need erinevad püruvaadile järgnevate reaktsiooniproduktide poolest.
Glükolüüsi raja reaktsioonid toimuvad eukarüootsetes rakkudes tsütosoolis.
Glükolüüsi summaarne võrrand:
Glükolüüsi käigus lagundatakse glükoos (või energia akumulatsiooniks kasutatavad polüsahhariidid) 3C karboksüülhappeks, püruvaadiks. Glükolüüsi rajas vabanev energia kasutatakse osaliselt ATP sünteesiks ning produktina tekkiv 3C ühend on substraadiks edasisele metabolismile.
Kõik glükolüüsi raja vaheühendid (välja arvatud glütseraat-1,3-bisfosfaat) võib koondada kolme rühma 
Vastavasse ühte rühma kuuluvad ühendid on üksteiseks kergesti konverteeritavad ja nende rakusisene kontsentratsioon on enam-vähem tasakaaluline.
Heksoos monofosfaatide rühma kuuluvad glükoos-1-fosfaat, glükoos-6-fosfaat ja fruktoos-6-fosfaat. Sellel tasemel ristuvad väga olulised metaboolsed rajad. Glükoos-1-fosfaat tekib varupolüsahhariididest. Glükoos-6-fosfaat tekib glükoosist, on vere glükoosi eellasmolekuliks imetajatel ja lähteühendiks pentoosfosfaadi rajas. Fruktoos-6-fosfaat tekib glükoneogeneesis-glükolüüsi pöördprotsessis, milles püruvaadist sünteesitakse glükoos.
Glükolüüs ja selle raja pöördprotsess glükoneogenees kasutavad ühesuguseid intermediaate ja samuti mitmeid ühiseid ensüüme. Ainult mittetasakaalulised reaktsioonid, mis ühendavad kolme mainitud metaboolset rühma, on unikaalsed mõlema raja jaoks.
Enamus ensüüme, mis katalüüsivad mainitud metaboolseid rühmi ühendavaid reaktsioone, on reguleeritud nii, et glükolüüs ja glükoneogenees üheaegselt ei toimu. Glükolüüsi raja reguleeritavad ensüümid on aktiivsed ainult siis kui energiat on vaja genereerida. Ja vastupidi, glükoneogeneesi raja reguleeritavad ensüümid on aktiveeritud energia ülejääkide olemasolu korral. Vastavate ensüümide aktiivsust kontrollitakse eelkõige allosteerilise regulatsiooni kaudu, kusjuures regulaatormolekulid peegeldavad raku energeetilist staatust.
Hulkraksetes organismides kontrollivad süsivesikute metabolismi ekstratsellulaarsed hormoonid. Hormoonid reageerivad organismi süsteemsetele metaboolsetele vajadustele. Näiteks vastusena vere alanenud glükoosi tasemele sekreteeritakse pankrease poolt glükagooni. See hormoon seondub maksarakkude pinnal olevale spetsiifilisele retseptorile ja vallandab ahelreaktsiooni, mille tulemusena toimub glükoosi süntees ja sekretsioon.
Ühe mooli glükoosi kataboliseerimisel tekib summaarselt 2 mooli ATP-d, kusjuures esialgu on vaja suhkru fosforüülimiseks kulutada 2 mooli ATP-d. Lisaks moodustub 2 mooli redutseeritud kofaktorit NADH. Glükolüüsi jätkumiseks anaeroobsetes tingimustes reoksüdeeritakse NADH fermentatiivsete reaktsioonide abil, millest tuntumad on homolaktiline ja alkohoolne fermentatsioon. Aeroobsetes tingimustes reoksüdeeritakse NADH hingamisahela abil.
Anaeroobne glükolüüs

Anaeroobne glükolüüs on anaeroobses keskkonnas toimuv biokeemiliste reaktsioonide ahel, mille tulemusena tekib glükoosist laktaat.
Anaeroobne glükolüüs ehk käärimine on hapniku puudusel rakkude tsütoplasmas toimuv glükoosi lagundamine, mille üheks lõppsaaduseks on kas piimhape või etanool.
Anaeroobse glükolüüsi reaktsioonid.
Anaeroobse glükolüüsi esimeseks reaktsiooniks on rakku toodud glükoosi fosforülatsioon glükoos-6-fosfaadiks. Ensüümiks on heksoosi kinaas ja reaktsiooni käigus eraldatakse ATP molekulilt üks fosfaatrühm, mille tulemusena tekib ADP.
Seejärel muundatakse glükoos-6-fosfaat fruktoos-6-fosfaadiks. Seda reaktsiooni katalüüsib ensüüm fosfoglükoosi isomeraas.
Ensüümi fosfofruktoosi kinaas vahendusel tekib järgmise etapina fruktoos-1,6-bisfosfaat. Reaktsioonil kasutatakse ka ATP-d, millelt eraldatakse jälle üks fosfaatrühm.
Fruktoos-1,6-bisfosfaadist võib tekkida kaks ühendit: dihüdroksüatsetoonfosfaat (ensüümiks fruktoos-1,6-bisfosfaadi aldolaas) ja glütseeraldehüüd-3-fosfaat. Kuna glükolüütiliselt on lõhustatav glütseeraldehüüd-3-fosfaat, siis seetõttu muudetakse dihüdroksüatsetoonfosfaat trioosfosfaadi isomeraasi vahendusel samuti glütseeraldehüüd-3-fosfaadiks.
Seejärel oksüdeerib glütseeraldehüüd-3-fosfaadi dehüdrogenaas glütseeraldehüüd-3-fosfaadi 1,3-bisfosfoglütseraadiks.
Pärast seda toimub fosfoglütseraadi kinaasi vahendusel fosfaatgrupi ülekanne ADP-le ning tekivad ATP ja 3-fosfoglütseraat.
Anaeroobse glükolüüsi 8. reaktsioonis viiakse fosfoglütseraadi mutaasi vahendusel fosfaatrühm 2. asendisse ja tekib 2-fosfoglütseraat.
2-fosfoglütseraat muundatakse enolaasi toimel fosfoenoolpüruvaadiks.
Püruvaadi kinaasi vahendusel muutub fosfoenüülpüruvaat püruvaadiks.
Anaeroobse glükolüüsi viimaseks etapiks on püruvaadi muutmine laktaadi dehüdrogenaasi vahendusel laktaadiks.
Märkus. Eespool esitatud reaktsioonivõrrandites tähistab P fosforhappejääki.
Reumaatiliste haiguste klassifikatsioon

Reumaatiliste haiguste klassifikatsioon Ameerika Reumatoloogia Assotsiatsiooni järgi
Arvo Mägi (täpsustus)

Arvo Mägi on mitme isiku nimi:
Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel

Lõuna-Korea jalgpallikoondis 2004. aasta suveolümpiamängudel
Byung Kuk Cho 
&lt;br&gt;Jae Jin Cho
&lt;br&gt;Sung Kuk Choi
&lt;br&gt;Tae Uk Choi
&lt;br&gt;Won Kwon Choi
&lt;br&gt;Jae Woon Chun
&lt;br&gt;Kyung Ho Chung
&lt;br&gt;Chi Gon Kim
&lt;br&gt;Do Heon Kim
&lt;br&gt;Dong Hun Kim
&lt;br&gt;Dong Jin Kim
&lt;br&gt;Jee Hyuk Kim
&lt;br&gt;Jung Woo Kim
&lt;br&gt;Young Kwang Kim 
&lt;br&gt;Chun Soo Lee
&lt;br&gt;Jung Youl Lee
&lt;br&gt;You Hwan Lim
&lt;br&gt;Do Namkung
&lt;br&gt;Dong Suk Park
&lt;br&gt;Kyu Seon Park
&lt;br&gt;Yong Ho Park 
&lt;br&gt;Sang Chul Yoo
Vaata ka.
Jalgpall 2004. aasta suveolümpiamängudel
1643

1643. aasta (MDCXLIII) oli 17. sajandi 43. aasta.
Teepõõsas

Teepõõsas ehk hiina teepõõsas ehk teekameelia ("Camellia sinensis") on liik teepõõsaliste sugukonda teepõõsa perekonda kuuluvaid igihaljaid puid ja põõsaid.
Klassifikatsioon.
Cronquisti süsteemis klassifitseeritakse teepõõsas kaheiduleheliste klassi "Theales" seltsi. 
APG III süsteemis klassifitseeritakse teepõõsas kanarbikulaadsete seltsi teepõõsaliste sugukonda. 
Teepõõsas jaguneb kaheks varieteediks: 
Mõlemad varieteedid jagunevad arvukateks sortideks. Varem on neid varieteete käsitletud ka eraldi liikidena.
Morfoloogia.
Tee on igihaljas põõsas, mis looduses kasvab 4,5–9 m kõrguseks, kuid istandustes ei lasta neil noppimise kergendamiseks kasvada kõrgemaks kui 1–1,5 m. 
Teepõõsa õied on kas valged või roosad. 
Teepõõsa iga võib ulatuda 300 aastani. 
Teeistandused.
Kuna taime õrnad lehed kärbuvad päikesepaistel kergesti, istutatakse need sageli valitud puude alla.
Teepõõsa saadused.
Teepõõsal on suur majanduslik tähtsus, kuna tema lehtedest toodetakse teed, nii rohelist kui musta teed. 
Rohelist teed saadakse teelehti auruga töödeldes, ensüümid inaktiveeritakse ja seeläbi säilib teelehtede roheline värvus. Musta tee saamiseks lehed osaliselt kuivatatakse. 
Teesorte on rohkesti, näiteks Assami ehk India tee, Darjeelingi tee, Tseiloni tee, Hiina tee, Gruusia tee, Aafrika tee jt.
1300. aastad

1300. aastad
1300. aastad on aastad 1300–1309.
Sajandid: 12. sajand - 13. sajand / 14. sajand - 15. sajand
Kümnendid:
1260. aastad 1270. aastad 1280. aastad 1290. aastad - 1300. aastad - 1310. aastad 1320. aastad 1330. aastad 1340. aastad 1350. aastad 1360. aastad
Aastad: 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309
Juveniilne artriit

Juveniilne artriit on alla 16-aastastel lastel esinev kliiniliselt heterogeenne, idiopaatiliste artriitide gruppi kuuluv haigus.
Juveniilse artriidi patogeneesis on olulisel kohal geneetiline soodumus ja keskkonnategurid. 
Sellega kaasneb sageli kasvupeetus. Krooniline haigus võib viia amüloidoosi ja fataalsete tüsistustni.
Juveniilse artriidi alatüübid.
1. Süsteemne artriit.
Süsteemsele artriidile on iseloomulikud üle kahe nädala kestev kõrge hektiline palavik, lümfadenopaatia ja hepatosplenomegaalia. Haigestumise kõrgperiood on keskmiselt kahe aasta vanuses. Üldjuhul süsteemsed nähud taanduvad mõne aasta jooksul ning kujuneb välja polüartriit.
2. Persisteeruv oligoartriit.
Persisteeruv oligoartriit esineb enamasti tütarlastel. Kõrgaeg on kolme aasta vanuses. Selle haigusega kaasneb sageli uveiit. Peamised haiguskolded paiknevad põlvedes, õlaliigestes ja randmetes. Esinevad meeleolumuutused, rahutus ja söögiisu puudumine. Raskema kuluga haiged võivad jääda pimedaks.
3. Veniva kuluga oligoartriit.
Oligorartriidile on iseloomulik oligoartikulaarne algus, mis hiljem muutub krooniliseks polüartriidiks. Paari aasta jooksul kujuneb välja liigesepuudulikkus.
4. RF-positiivne polüartriit.
RF-positiivne polüartriit tekib üldjuhul teismeliseeas, esinevad ulatuslikud liigesedestruktsioonid. Tüdrukutel esineb see sagedamini kui poistel.
5. RF-negatiivne polüartriit.
RF-negatiivse polüartriidi korral kujuneb liigesejäikus ja tekivad kontraktuurid.
6. Entesiiidega artriit.
Entesiitidega artriit esineb sagedamini poisslastel ning saab alguse teismeeas. Tüüpilisteks nähtudeks on entesiit, perifeerne artriit. Hiljem kujuneb entesiitidega artriidihaigetel välja spondüliit.
7. Psoriaatiline artriit.
Psoriaatilise artriidi eelduseks on psoriaasi olemasolu. Tüüpilteks nähuks on artriit sõrmeliigeste ja varvaste piirkonnas.
Ratsutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Ratsutamine 2004. aasta suveolümpiamängudel oli ratsutamisvõistlus 2004. aasta suveolümpiamängudel 15.–27. augustil.
Medalialad.
Individuaalselt ja võistkondlikult võisteldi nii koolisõidus, takistussõidus kui ka kolmevõistluses.
Võistluspaik.
Ratsutamises selgitati medalivõitjad Markopoulo Olympic Equestrian Centre'i areenidel. Takistussõitu sai jälgida 10 000, koolisõitu 8100 ja kolmevõistluse maastikusõitu 15 000 pealtvaatajat.
Tõstmine 2004. aasta suveolümpiamängudel

Tõstmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–25. augustil.
Medalialad.
Ateena mängudel võistlesid mehed kaheksas kaalukategoorias: kuni 56 kg, kuni 62 kg, kuni 69 kg, kuni 77 kg, kuni 85 kg, kuni 94 kg, kuni 105 kg, üle 105 kg. Naistel oli kaalukategooriaid seitse: kuni 48 kg, kuni 53 kg, kuni 58 kg, kuni 63 kg, kuni 69 kg, kuni 75 kg, üle 75 kg. Medalivõitjad selgusid kahe tehnika – rebimine ja tõukamine – kogusummade liitmise järel.
Võistluspaik.
Tõstjad selgitasid olümpiavõitjad Nikaia Olympic Weightlifting Hallis, kus võistlusi sai jälgida 5100 pealtvaatajat.
Tulemused, mehed.
Mehed 56 kg.
Finaal: 15. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 17
Mehed 62 kg.
Finaal: 16. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 20
Mehed 69 kg.
Finaal: 18. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 17
Mehed 77 kg.
Finaal: 19. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 25
Mehed 85 kg.
Finaal: 21. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 21
Mehed 94 kg.
Finaal: 23. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 25
Mehed kuni 105 kg.
Finaal: 24. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 22
Mehed üle 105 kg.
Finaal: 25. august
&lt;br&gt;Maailmarekord:
&lt;br&gt;Olümpiarekord:
&lt;br&gt;Võistlejaid: 17