tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Flores

 
Flores on Väikeste Sunda saarte hulka kuuluv saar Indoneesias Ida-Nusa-Tenggara provintsis.
Saarest põhja jääb Florese meri ja lõunasse Sawu meri. Suurematest saartest jääb temast läände Sumbawa, lõunasse Sumba ja itta Timor. Väiksematest saartest jäävad läände Florese ja Sumbawa vahele Sangeang ja Komodo, itta Florese ja Timori vahele Solori saared, Lomblen, Komba, Pantar ja Alor ning põhja poole Palu saar ning Lõuna-Sulawesi provintsi kuuluvad Macani ja Pasitelu saared, millest suurimad on Tanahjampea, Kalao, Bonerate, Kalaotoa ja Kakabia. Sumbast eraldab teda Sumba väin, Komodo ja Sumbawa vahele jääb Sape väin. 
Florese pindala on 14 250 km². Saar on pikk ja kitsas, ida–läänesuunaline . Suuri jõgesid saarel ei ole . Saar on mägine, selle kõrgeimad tipud on Ranakah (2382) m saare lääneosas ja Egon (1703 m) idaosas , mõlemad tegevvulkaanid .
Saarel elab ligikaudu 1,6 miljonit inimest. Suurimad linnad, kus kõigis on 10 000 – 50 000 elanikku, on lääne poolt ida poole minnes Labuhanbaio, Ruteng, Bajawa, Ende, Maumere ja Larantuka. Kõiki neid asulaid läbib selles järjekorras maantee, mis lääneosas kulgeb saare lõunarannikul, idaosas kohati lõuna- ja kohati põhjarannikul. 
Septembris 2003 avastasid paleontoloogid Floresel asuvast Liang Bua koopast senitundmatu hominiidi luustikud. "Homo floresiensis"'e täiskasvanud isendi kõrgus oli umbes 1 meeter. Nad surid välja mitte varem kui 12 000 aastat tagasi.
Floresel elab looduses komodo varaan ja endeemne florese hiidrott.
Esimesed eurooplased – Portugali kaupmehed ja misjonärid – jõudsid saarele 16. sajandil. Nad panid sellele tänapäevalgi kasutatava nime. Portugali keeles tähendab "flores" lilli, mis on viide saare rikkalikule taimestikule.
Xingu

Xingu jõgi on jõgi Lõuna-Ameerikas. 
Algab Brasiilia mägismaalt, voolab põhja, läbib suurel hulgal kärestikke. Alamjooksul voolab rahulikult ja laieneb 12 kilomeetrini, veetaset mõjutavad looded. Suubub paremalt Amazonasesse.
Jõele plaanitakse 2015. aastaks rajada pais (Belo Monte pais) ja 11 233 MW võimsusega hüdroelektrijaam.
Laptevite meri

Laptevite meri (vene keeles "море Лаптевых", jakuudi keeles "Лаптевтар муоралара"; tarvitatud ka nime Nordenskiöldi meri) on meri Põhja-Jäämeres. 
Piirneb läänes Taimõri poolsaare ja Severnaja Zemljaga, idas Uus-Siberi saartega. Laptevite merre suubub Leena, seetõttu on rannikualadel riimvesi. Looded on nõrgad. Jääd leidub meres suvelgi.
Laptevite meri on nime saanud Dmitri ja Hariton Laptevi järgi.
Levandi meri

Levandi meri [lev'andi] on Vahemere idapoolseim osa (Levandi) ranniku lähedal.
Nimi inglise "Levantine Sea" ja saksa keeles "Levantisches Meer".
Lõuna-Hiina meri

Lõuna-Hiina meri on Vaikse ookeani osa. 
Põhjas ja läänes piirneb Indohiina poolsaarega, edelas Malaka poolsaare ja Sumatraga, kagus Kalimantaniga, idas Filipiinidega ja kirdes Taiwaniga. Edelas ühenduses Andamani merega Malaka väina kaudu, lõunas Karimata väina kaudu ühenduses Jaava merega, kirdes Taiwani väina kaudu ühenduses Ida-Hiina merega. 
Sügavus kuni meetrit.
Nimi.
Lõuna-Hiina mere nimi rannikul elavate rahvaste keeltes.
Territoriaalvaidlused.
Hiina ja teised Kagu-Aasia riigid vaidlevad Lõuna-Hiina meres sisalduvate saarte, atollide, riffide, kaljude ja madalike üle. Nende kuuluvus on oluline, arvestades, et ÜRO 1982. aasta mereõiguse konventsiooni artikli 121 kohaselt saab saarte ümber määrata kõiki konventsioonis ette nähtud meretsoone (territoriaalmeri, külgvöönd, majandusvöönd) ning kaljude ümber on võimalik määrata territoriaalmeri ja külgvöönd. Seega on riigil, kellele meres olev saar või kalju kuulub, rohkem mõju merepinna üle ning konventsiooni kohaselt ka õigus meretsooni vetes ja merepõhjas olevatele elavatele ja mitteelavatele ressurssidele.
Konflikti keskmes on Hiina üheksakriipsujoon, mis ümbritseb umbes 90% Lõuna-Hiina mere pindalast ja mis Pekingi väitel näitab Hiina alla kuuluvat ala kogu Lõuna-Hiina merest. Pekingi sõnul tuleneb õigus maale, moodustistele ja ressurssidele üheksakriipsujoone sees „ajaloolistest õigustest“. Joon tõstatus konventsiooni kontekstis esmakordselt aastal 2009, kui Hiina saatis ÜRO peasekretärile kaardi, mis sisaldas üheksakriipsujoont. Koos joone esitamisega väitis Hiina, et tal on „vaieldamatu suveräänsus [Lõuna-Hiina mere saarte ja külgnevate vete] üle ning et tal on suveräänsed õigused ja jurisdiktsioon üle asjaomaste vete ning merepõhja ja aluspinnase osas“. Hiina ei ole andnud täpsemaid selgitusi selles osas, mida üheksakriipsujoon endast kujutab või milliseid konventsioonist tulenevaid õigusi täpselt Hiina selle ala sees endale väidab kuuluvat. 
Konflikti on tekitanud ka Hiina ulatuslik, kokku seitsmele korallirahule, üle 250 km2 suurust pindala kattev, tehissaarte ehitamine Lõuna-Hiina meres. Ehitustegevus algas aastal 2013 hoolimata sellest, et Spratly saarte erinevaid osi (kuhu Hiina samuti tehissaare ehitas) olid nii Vietnam, Malaisia kui ka Filipiinid enda omaks kuulutanud. Tehissaared on relvastatud ja sisaldavad muu hulgas maandumisradu lennukite jaoks. Hiina Välisministeeriumi sõnul on tegemist "vajalike kaitseasutustega", mille peamine eesmärk on tagada merenduse turvalisus ja abi andmine looduskatastroofide korral.
Viljui

Viljui (vene "Вилюй", jakuudi "Бүлүү" (Bülüü)) on jõgi Aasias Siberis. Pikkus 2650 km.
Lähtub Kesk-Siberi kiltmaalt. Ülemjooksul voolab rahulikult soisel tasandikul. Keskjooksul itta voolates läbib kuristikke ja kärestikke. Alamjooksul laskub Kesk-Jakuutia tasandikule, voolab rahulikult laias orus itta. Suubub vasakult Leenasse.
La Plata laht

La Plata (või ka La Plata laht) on Atlandi ookeani laht Lõuna-Ameerika rannikul.
Laht on madal, alla 20 meetri. Tegemist pole mitte tavalise merelahe vaid estuaariga mille on moodustanud lahte suubuvad Paraná ja Uruguay jõgi. Madala vee ja jõesetete tõttu on lahe vesi sogane. Looded on nõrgad, küll aga avaldavad tuuled veetasemele tugevat mõju. Lahe ääres asuvad nii Buenos Aires kui ka Montevideo.
Ajalugu.
Esimese eurooplasena jõudis La Plata lahte 1516 hispaanlane Juan Díaz de Solís, kes oma meeskonnaga otsis mereteed Atlandi ookeanist Vaiksesse ookeani. Nad randusid tänapäeva Uruguay maa-alal, kus neid ründasid indiaanlased ja tapsid nad kõik peale 14-aastase junga Francisco del Puerto, sest nende usk ei lubanud tappa naisi, lapsi ega vanureid. 1526 saabus järgmine euroopa laev Sebastian Caboti juhtimisel, kes leidis rannikul karglemas ja neile midagi hüüdmas kohaliku sõdalase. See oli del Puerto, kes ühines Caboti meeskonnaga, ent naasis hiljem Uruguaysse.
Esimene asula La Plata rannikul oli Buenos Aires, mille 2. veebruaril 1536 rajas Pedro de Mendoza. Asula jäeti maha ja 11. juunil 1580 rajas selle uuesti Juan de Garay.
Levant

Levant (romaani keeltes '(päikese)tõus') on Levandi merega külgnev piirkond Edela-Aasias, mis suures osas kattus Suur-Süüriaga.
Piirkond hõlmab Vahemerest itta jäävad alad kuni Mesopotaamiani. Põhja-lõuna suunal jääb Levant Tauruse mägede ja Araabia poolsaare vahele.
Kitsamas mõttes hõlmab Levant Vahemere ranniku lähedast ala, millesse jäävad Iisrael, Liibanon ja Süüria lääneosa. On aga ka allikaid, mis rääkides Levandist, arvavad sinna hulka ka Kreeka, Türgi ja Egiptuse.
Sorūd-e Mellī

"Sorūd-e Mellī" on endine Afganistani riigihümn.
Hümn võeti kasutusele 1987. aastal. Talibani valitsusajal oli hümn koos kogu muu muusikaga keelatud. Pärast Talibani langemist võeti hümn 2002. aastal jälle kasutusele. Aastal 2006 võeti kasutusele uus hümn "De waţan Afghānistān day".
Originaaltekst.
گرم شاه لا گرم شاه
تا اى مقدس لامارا
اى دا ازادي لامارا
اى دا نكمارغي لامارا
موژ پاتوفانونوكى
پري كرا دا بار لارا
هم دا تورو شپو لارا
هم دا راناي لارا
سرا دا سرباز لارا
پاكا دا رور لارا
Transliteratsioon ladina tähestikku.
Garam shah la garam shah&lt;br&gt;
Ta e muquadas lemara&lt;br&gt;
E da-azadi lemara&lt;br&gt;
E da-nekmarghÌ lemara
Muzh pa tufanunoke&lt;br&gt;
Pri kra da-bari laara&lt;br&gt;
Ham da-toro shpo laara&lt;br&gt;
Ham da-ranaei laara&lt;br&gt;
Sra da-sarbazi laara&lt;br&gt;
Paka da-rori laara
Umbkaudne tõlge.
Sa püha Päike, kõrveta, kõrveta kuumemalt. Oo vabaduse Päike, Oo õnne Päike.
Oleme tulnud läbi tormi ja jõudnud tee lõppu.&lt;br&gt;
Oleme käinud pimeduse radu, ja mööda valguse teed.
Võidu punane tee, vendluse puhas rada.
Kassaman

"Kassaman" või "Qassaman" (vanne) on Alžeeria riigihümn. Hümn võeti kasutusele 1963. aastal, peagi pärast Prantsusmaast iseseisvumist. Sõnad on kirjutanud Mufdi Zakariah 1956. aastal, olles Prantsuse koloniaalvägede vangistuses. Muusika on kirjutanud egiptuse helilooja Mohamed Fawzi.
El gran Carlemany

"El Gran Carlemany" ("Võimas Karl Suur") on Andorra riigihümn. Sõnad on kirjutanud Joan Benlloch i Vivo (1864–1926) ja muusika on loonud Enric Marfany Bons (1871–1942), hümnina võeti laul kasutusele 1914.
Hümni muusika:
Katalaanikeelsed sõnad.
El gran Carlemany, mon Pare dels àrabs em deslliurà, &lt;br&gt;
I del cel vida em donà de Meritxell, la gran Mare,&lt;br&gt;
Princesa nasquí i Pubilla entre dues nacions neutral&lt;br&gt;
Sols resto lúnica filla de l'imperi Carlemany.&lt;br&gt;
Creient i lluire onze segles, creient i lliure vull ser.&lt;br&gt;
¡Siguin els furs mos tutors i mos Prínceps defensors!
I mos Princeps defensors!
Tõlge.
Mu isa, võimas Karl Suur, vabastas mind saratseenide käest,&lt;br&gt;
Ja ta andis mulle suure ema Meritxelli elu.&lt;br&gt;
Ma olen sünnilt vürstitar, erapooletu neitsi kahe rahva vahel.&lt;br&gt;
Ma olen Karolingide impeeriumi ainus tütar&lt;br&gt;
Usklik ja vaba üksteist sajandit, usklikuks ja vabaks ma jään.&lt;br&gt;
Seadused olgu mu õpetajateks ja vürstid mu kaitsjateks!
Ja vürstid mu kaitsjateks!
Angola Avante

"Angola Avante!" (Edasi, Angola!) on Angola riigihümn. Ta võeti kasutusele 1975 pärast iseseisvumist Portugalist.
Hümni muusika:
Portugali keeles.
Ó Pátria, nunca mais esqueceremos &lt;br&gt;
Os heróis do quatro de Fevereiro.&lt;br&gt;
Ó Pátria, nós saudamos os teus filhos&lt;br&gt;
Tombados pela nossa Independência.&lt;br&gt;
Honramos o passado e a nossa História,&lt;br&gt;
Construindo no Trabalho o Homem novo.&lt;br&gt;
("kaks viimast rida korduvad") 
"Refrään"&lt;br&gt;
Angola, avante!&lt;br&gt;
Revolução, pelo Poder Popular!&lt;br&gt;
Pátria Unida, Liberdade,&lt;br&gt;
Um só povo, uma só Nação!&lt;br&gt;
Levantemos nossas vozes libertadas&lt;br&gt;
Para glória dos povos africanos.&lt;br&gt;
Marchemos, combatentes angolanos,&lt;br&gt;
Solidários com os povos oprimidos.&lt;br&gt;
Orgulhosos lutaremos Pela Paz&lt;br&gt;
Com as forças progressistas do mundo.&lt;br&gt;
("kaks viimast rida korduvad") 
"Refrään"
Tõlge.
Oo Isamaa, me ei unusta iial&lt;br&gt;
Neljanda Veebruari kangelasi. &lt;br&gt;
Oo Isamaa, me ülistame su poegi, &lt;br&gt;
kes langesid meie iseseisvuse eest. &lt;br&gt;
Me austame minevikku ja oma ajalugu, &lt;br&gt;
luues tööga Uut Inimest.&lt;br&gt;
("kaks viimast rida korduvad") 
"Refrään"&lt;br&gt;
Edasi, Angola!&lt;br&gt;
Revolutsioon rahva võimu nimel!&lt;br&gt;
Ühinenud Isamaa, Vabadus, &lt;br&gt;
üksainus rahvas, üksainus Rahvus!&lt;br&gt;
Tõstkem oma vabastatud hääled&lt;br&gt;
Aafrika rahvaste auks.&lt;br&gt;
Marssigem, Angola võitlejad, &lt;br&gt;
solidaarsetena rõhutud rahvastega.&lt;br&gt;
Uhketena hakame võitlema Rahu eest &lt;br&gt;
Koos maailma progressiivsete jõududega.&lt;br&gt;
("kaks viimast rida korduvad") 
"Refrään"
Välislingid.
MP-3 file
Fair Antigua, We Salute Thee

"Fair Antigua, We Salute Thee" ('Me tervitame sind, kaunis Antigua') on Antigua ja Barbuda riigihümn. Teksti on kirjutanud Novelle Hamilton Richards ja muusika on loonud Walter Garnet Picart Chambers. Hümn võeti kasutusele pärast riigi iseseisvumist aastal 1967. Kuninglikuks hümniks on endiselt Suurbritannia hümn "God Save the Queen".
Hümni muusika:
Ingliskeelne tekst.
Fair Antigua, we salute thee! &lt;br&gt;
Proudly we this anthem raise&lt;br&gt;
To thy glory and thy beauty,&lt;br&gt;
Joyfully we sing the praise&lt;br&gt;
Of the virtues, all bestowed&lt;br&gt;
On thy sons and daughters free;&lt;br&gt;
Ever striving, ever seeking, &lt;br&gt;
Dwell in love and unity.
Raise the standard! Raise it boldly!&lt;br&gt;
Answer now to duty's call&lt;br&gt;
To the service of thy country,&lt;br&gt;
Sparing nothing, giving all;&lt;br&gt;
Gird your loins and join the battle&lt;br&gt;
'Gainst fear, hate and poverty,&lt;br&gt;
Each endeavouring, all achieving,&lt;br&gt;
Live in peace where man is free.
God of nations, let Thy blessings&lt;br&gt;
Fall upon this land of ours;&lt;br&gt;
Rain and sunshine ever sending,&lt;br&gt;
Fill her fields with crops and flowers;&lt;br&gt;
We her children do implore Thee,&lt;br&gt;
Give us strength, faith, loyalty,&lt;br&gt;
Never failing, all enduring&lt;br&gt;
To defend her liberty.
Mindanao meri

Mindanao meri ehk Boholi meri on meri Vaikses ookeanis. 
Piirneb lõunas Mindanao saarega ja põhjas Visayani saartega.
Mēmele jõgi

Mēmele jõgi (leedu keeles "Nemunėlis", poola keeles "Niemenek") on jõgi Euroopas. 
Algab Aukštaitija kõrgustiku põhjaosast. Voolab loodesse. Bauskas ühineb Mūsa jõega, moodustades Lielupe.
Mehhiko laht

Mehhiko laht on laht (ookeanibassein) Atlandi ookeani lääneosas Mehhiko, Ameerika Ühendriikide ja Kuuba ranniku vahel. 
Selle lahe ääres on Mehhiko Tamaulipase osariik, Veracruzi osariik, Tabasco osariik, Campeche osariik ja Yucatáni osariik, Ameerika Ühendriikide Florida, Alabama, Mississippi, Louisiana ja Texase osariik ning Kuuba Pinar del Río provints ja Artemisa provints. 
Lahe idaosa juures, kus ta avaneb Florida väina kaudu Atlandi ookeani on idas Florida poolsaar ja kagus Kuuba saar. Lahe idaosa ääres (lõunas) on ka Yucatáni poolsaar, mis eraldab Mehhiko lahte Kariibi merest. Mehhiko laht ja Kariibi 
meri koos moodustavad Ameerika Vahemere.
Lahe pindala on 1 550 000 km². Suurim sügavus on 5203 meetrit. 
Mere kaguosa läbib hoovus, mis siseneb Yucatáni väina kaudu ja väljub Florida väinast. Lahest väljudes kannab see Golfi hoovuse ehk lahehoovuse nime. 
Looded on nõrgad, seejuures valdavalt ööpäevased. Lahel esineb orkaane, eriti idaosas.
Nimi.
Lahe nimi tuleb sõnast "Mexica", millega nahuatid nimetasid asteeke.
Nimetus Mehhiko laht maailmakaardile 1550. aastal ja tekstidesse 1552. aastal. See on piirkonna levinuim nimetus alates 17. sajandi keskpaigast. Enne seda on laht kandnud erinevaid nimesid sõltuvalt kartograafist, meresõitjast ja valitsejatest; asteegid ja maiad lahte ookeanist ei eristanud. 
Kasutusel on muu hulgas olnud nimed Florida laht, Cortési laht, Püha Miikaeli laht, Yucatáni laht, Yucatáni meri, Suur Antillide laht, Uus-Hispaania laht.
Kuni Texase Vabariigi tekkeni 1836. aastal ulatus Mehhiko rannajoon tänapäevase Louisiana osariigini.
Puudub kokkulepitud kord rahvusvaheliste vete nimetamiseks. Nimi Mehhiko laht on ametlikult tunnustatud Rahvusvahelise Hüdrograafia Organisatsiooni poolt, mille eesmärk on standardiseerida rahvusvahelised merendusega seotud nähtused. Kõik kolm laheäärset riiki on selle organisatsiooni liikmed.
Nimetüli 2025. aastal.
Vahetult pärast oma teist ametisseastumist 20. jaanuaril 2025 allkirjastas Ameerika Ühendriikide president Donald Trump täitevmääruse 14170, mis käskis USA föderaalasutustel algatada protsess eesmärgiga nimetada lahe ala USA rannikult "kuni merepoolse piirini Mehhiko ja Kuubaga" ümber Ameerika laheks.
Et uudisteagentuur Associated Press keeldus uut nime kasutamast, piirati selle ajakirjanikel ligipääsu Valgele Majale. Hiljem kohustas föderaalkohtunik lõpetada agentuuri ajakirjanike boikoteerimine.
Mehhiko president Claudia Sheinbaum teatas sama aasta kevadel, et riik andis kohtusse Google'i, sest vaatamata korduvatele nõudmistele nimetab ettevõtte kaardirakendus Google Maps lahte Ameerika laheks.
Halmahera

Halmahera saar on üks Maluku saartest.
Saare pindala on 17 800 km². Saar koosneb neljast väljaulatuvast poolsaarest, on mägine ja vulkaaniline, kõrgus kuni 1635 meetrit.
Kuulub Indoneesiale.
Norra meri

Norra meri on Atlandi ookeani osa. 
Piirneb põhjas Teravmägedega, läänes Jan Mayeni saare, edelas Islandi, Fääri saarte ja Shetlandi saartega, kagus Skandinaavia poolsaarega. Norra mere ja Põhjamere piir kulgeb tinglikult mööda 61. laiuskraadi.
Sügavus on kuni 3960 meetrit. Mere pindala on 1 380 000 km² ning soolsus 35‰. Merel valitseb jahe kliima, ent merd läbiva Põhja-Atlandi hoovuse tõttu ta ei külmu.
Norra meres on palju naftapuurauke.
Mūsa jõgi

Mūsa jõgi (läti; leedu keeles Mūša) on jõgi Euroopas Leedus ja Lätis. 
Lähtub Žemaitija kõrgustiku kirdejalamilt. Voolab ülemjooksul Mūša-Nemunėlise madalikul itta, Pasvalysi lähedal pöördub loodesse Zemgale tasandikule. Bauskas ühineb Mēmele jõega, moodustades Lielupe.
Uus-Siberi saared

Uus-Siberi saared on saared Põhja-Jäämeres. Koosnevad kolmest rühmast: Ljahhovi, Anjou ja De Longi saared. Saared eraldavad Laptevite merd Ida-Siberi merest.
Uus-Siberi saared kuuluvad Venemaale Sahhale. Nende kogupindala on ligikaudu 38 000 km².
Esimesed teadaanded Uus-Siberi saartest pärinevad Jakov Permjakovilt, kes seilas Leena suudmest Kolõma poole. 1712 maabus ta koos kasakasalgaga, mida juhtis Merkuri Vagin, Suur-Ljahhovi saarele. 19. sajandil uuris saarestikku Jakov Sannikov 1809–1811, hiljem parun Eduard Gustav von Toll 1886–1892.
Saarestiku kõrgeim mägi on 374 m kõrgune Malakatõn-Tass Kotelnõi saarel. Palju on järvi, soid ja väikesi jõgesid.
Kliima on arktiline. Saarestikus on arktiline tundra ja külmakõrb. Kõikjal sarestikus on igikeltsa ja maa-alust jääd. Põhjapoolsed saared on kaetud lumega 9-10 kuud aastas. Sademeid on aastas 132 mm. Jaanuari keskmine temperatuur on -28...-31 °C. Juuli keskmine temperatuur on kaldal keskmiselt +1...+3 °C, soojal päeval +8...+11 °C. Sisemaal on mõne kraadi võrra soojem: keskmiselt 3...6 °C, soojal päeval isegi 16...19 °C.
Alaline elanikkond saarestikus puudub. Kotelnõi saarel tegutseb alates 1933 polaarjaam.
Hilispleistotseenis moodustasid Uus-Siberi saared Suure Arktika Tasandiku ehk Beringia kõrgeima osa. Sel ajal oli merepind tänapäevasest 100–120 m madalamal ja maismaa ulatus mandrilava piirini, 700–1000 km kaugemale põhja kui tänapäeval. Kuid isegi jääajal polnud see ala laialt igijääga kaetud, ehkki De Longi saartel moodustusid 17 000 – 24 000 aastat tagasi väikesed passiivsed jääkatted. Väikeste liustike jälgi on leitud ka teistelt Uus-Siberi saartelt. Pärast meretõusu, mil Beringia üle ujutati, jäi selle alale madalasse merre siiski hulk fossiiljääst moodustunud saari, mis tänapäevaks on kõik sulanud, viimane 20. sajandi keskel.
Uus-Siberi saared.
Uus-Siberi saarte hulka kuulub ka müütiline Sannikovi maa, mida tänapäeval ei eksisteeri.
Ohhoota meri

Ohhoota meri on ääremeri Vaikse ookeani loodeosas. 
Piirneb idas Kamtšatka poolsaarega, kagus Kuriilidega, lõunas Hokkaidōga ja edelas Sahhaliniga. Edelas on Ohhoota meri La Pérouse’i väina ja Nevelskoi väina kaudu ühenduses Jaapani merega.
Mere kogu ülejäänud rannik peale Hokkaidō kuulub Venemaale, nimelt Habarovski kraisse, Kamtšatka kraisse, Magadani oblastisse ja Sahhalini oblastisse.
Mere pindala on 1 580 000 km². Meres on tugevad looded kõrgusega kohati üle 13 meetri. Kliima on jahe. Talvel merevesi suuremalt osalt külmub, suvel on meri jäävaba.
Ohhoota meri asub üldiselt mandrilaval ja sellepärast on tema sügavus valdavalt alla kilomeetri. Piki Kuriile asub Kuriili nõgu, mis ei asu mandrilaval. Seal on ka mere kõige sügavam koht, 3521 meetrit.
Meres asuvad Šantari saared. Kui mitte arvestada Sahhalini ja Kuriile, mis ei asu täielikult Ohhoota meres, siis Šantari saared ongi Ohhoota mere ainsad suured saared.
Ohhoota ja Jaapani mere piirile suubub Amuur, aga kui see maha arvata, siis ei suubu Ohhoota merre suuri jõgesid. Kõige suurematena võib mainida kirdesoppi suubuvat Penžina jõge, läänesoppi suubuvat Uda jõge, Kamtšatkal olevat Bolšaja jõge, Korjakkias olevat Pustaja jõge ja merele nime andnud Ohhoota jõge mere põhjakaldal.
Ohhoota mere kaldal, kui Sahhalin kõrvale jätta, on vähe suuri asulaid: ainus üle 10 000 elanikuga asula on Magadan. Sahhalinil on selliseid veel 6, neist suurim on Južno-Sahhalinsk.
Perämeri

Perämeri on Läänemere põhjaosas asuva Põhjalahe põhjaosa.
Perämeri on Merenkurkku väina kaudu ühenduses Selkämerega. 
Perämere pindala on 37 000 km², suurim sügavus 145 meetrit. 
Merevee soolsus on 2–4 promilli.
Punane meri

Punane meri on meri India ookeani loodeosas. 
Meri on Bab el Mandebi väina kaudu ühenduses Adeni lahega, Suessi kanali kaudu Vahemerega. 
Meri on pikliku kujuga, loode-kagusuunaline. 
Mere pindala on 450 000 km², suurim sügavus 3040 meetrit. Punase mere pikkus ulatub 2250 kilomeetrini, keskmine laius on 300 km.
Merevesi on soolasem kui ookeanis, umbes 41‰, ja põhjani soe, mitte alla 22 °C. Selle erandliku nähtuse põhjuseks on asjaolu, et Bab el Mandebi väina madaluse tõttu ei pääse ookeani külm põhjavesi merre, aga merel endal pole kunagi ega kuskil piisavalt külma ilma. Hüdrotermaalsed lõhed avanevad kohati merepõhja ja seal on veel kuumema ja soolasema, metalle sisaldava vee kogumeid. 
Mere keskosas on looded nõrgad, põhja- ja lõunaosas aga tugevamad, kuni 1,8 meetrit. 
Merel valitseb kuum ja kuiv kliima. 
Punane meri on sooja vee ja suure soolsuse tõttu hea kasvukoht korallidele.
Punase mere nimi tuleneb arvatavasti punakat tooni mägede peegeldumisest mereveel või punast värvi tsüanobakterite ("Trichodesmium erythraeum") nn õitsemisest.
Liardi jõgi

Liard on jõgi Põhja-Ameerikas. 
Lähtub Yukoni mägismaalt. Ülemjooksul voolab kagu suunas. Seejärel pöördub kirdesse ja murrab läbi Kaljumäestiku. Alamjooksul voolab tasandikul, suubub vasakult Mackenzie jõkke.
Põhjalaht

Põhjalaht ehk Botnia laht (soome keeles "Pohjanlahti", rootsi keeles "Bottniska viken") on laht Läänemere põhjaosas. Piirneb läänes Rootsiga ja idas Soomega.
Koosneb Perämerest ja Selkämerest ning neid Vaasa ja Umeå vahel eraldavast Merenkurkku väinast.
Põhjalaht on 725 km pikk ja 80–240 km lai. Keskmine sügavus on 60 m ja maksimaalne sügavus 295 m. Põhjalahe pindala on 117000 km².
Abdelaziz Bouteflika

Abdelaziz Bouteflika (araabia keeles: عبد العزيز بوتفليقة, Abd al-'Aziz Bu Tafliqa) (2. märts 1937 – 17. september 2021) oli Alžeeria poliitik. Ta oli Alžeeria president 27. aprillist 1999 kuni 2. aprillini 2019
Pärast seda, kui Alžeeria parlament veebruaris 2009 kaotas piirangu, mis lubas presidendiametis olla vaid kaks ametiaega järjest, teatas Bouteflika, et kavatseb aprillis 2009 peetavatel presidendivalimistel kandideerida ka kolmandaks ametiajaks. Ta valiti tagasi, saades 90,24% valijate häältest.
17. aprillil 2014 toimunud presidendivalimistel valiti ta presidendiks tagasi ka neljandaks ametiajaks. Valimistel sai ta 81,5% hääletanute toetuse.
Sulejman Tihić

Sulejman Tihić (26. november 1951 Bosanski Šamac – 25. september 2014) oli Bosnia ja Hertsegoviina poliitik. 
Aastatel 2002–2006 oli ta Bosnia ja Hertsegoviina presidentuuri liige, esindades seal Bosnia muslimite kogukonda. 28. veebruarist oktoobrini 2004 ja 28. veebruarist 6. novembrini 2006 oli ta selle kolmeliikmelise presidentuuri esimees.
1. oktoobril 2006 toimunud presidendivalimistel kogus ta 28,1% muslimitest valijate toetuse ja kaotas selle tulemusega oma koha Haris Silajdžićile.
Sulejman Tihić oli abielus ja tal on kolm last.
Blaise Compaoré

Blaise Compaoré (sündinud 3. veebruaril 1951 Ouagadougous) on Burkina Faso sõjaväelane ja poliitik, kes oli 15. oktoobrist 1987 kuni 31. oktoobrini 2014 Burkina Faso president.
Ta tuli võimule pärast 1987. aasta riigipööret ning valiti presidendiks 1991. aastal. 1998., 2005. ja 2010. aastal valiti ta ametisse tagasi.
Oktoobris 2014 püüdis Burkina Faso valitsus muuta seadust, mis ei oleks lubanud Compaorél enam 2015. aastal presidendiks kandideerida. Valitsuse kava kindlustada talle veel üks ametiaeg vallandas pealinnas Ouagadougous massilised rahvarahutused. Kuigi president saatis 30. oktoobril 2014 valitsuse laiali ja kehtestas erakorralise seisukorra, ei suutnud see rahutusi peatada ning järgmisel päeval astus Compaoré ametist tagasi.
Piibliatlas

Piibliatlas on eraldi raamatuna välja antud või mingi raamatu (näiteks Piibli-väljaande) osana esitatud Piibli tegevuspaiku kujutavate kaartide kogumik. 
Eesti keeles andsid Eesti Piibliselts ja kirjastus Logos 1994. aastal välja 34-leheküljelise John Strange'i piibliatlase, mille on saksa keelest tõlkinud Elmi-Johanna Pata. (ISBN 9985-9027-0-X)
Sumeri kuningate nimistu

Sumeri kuningatenimistu (originaalis: 𒉆𒈗) on Isini dünastia ajal koostatud loetelu Sumeris valitsenud kuningatest ja dünastiatest koos nende valitsusaegadega. "Sumeri kuningatenimistus" kujutletakse kuningainstutsiooni olevat saabunud taevast ning liikunud mööda üha edasi mööda linnriike. Kuivõrd on nimetatud kuningad väljamõeldud või baseeruvad ajaloos eksisteerinud isikutel ei ole selge. Tekst on säilinud mitmes versioonis.
Kuningad.
Müütilist laadi ajaloomõistmine muistses Lähis-Idas jagab ajaloo perioodiks enne suurt veeuputust ning veeuputuse järgseks. Veeuputuse eelseid kuningaid kujutletakse erakordselt pikaealistena.
Kosmogoonia (humanitaarteadused)

Kosmogoonia (kr "kosmogonia" 'maailma tekkimine') on müüt, jutustus, või õpetus maailma tekkimisest.
Kronoloogia

Kronoloogia on ajaloo abiteadus, mis tegeleb ajaloosündmuste ajalise järjestamisega.
Absoluutne kronoloogia on sündmuste dateerimine praeguse hetke suhtes, suhteline kronoloogia on nende dateerimine üksteise suhtes.
Kronoloogiaks nimetatakse ka loendit, kus ajaloosündmused on dateeritud ajalises järjekorras.
Kosmogoonia (täpsustus)

Kosmogoonia on mitmetähenduslik sõna.
Adonai

Adonai (אֲדֹנָי) on heebreakeelne sõna, mis tähendab 'isand' (sõna-sõnalt 'minu isandad') ning üks Jumala nimesid Vanas Testamendis.
Mitmus väljendab austust kõnetatava vastu. Ainsuse vorm on "Adoni", millega kõnetatakse auväärseid isikuid.
Teise tõlgenduse järgi kasutatakse sõna "Adonai" ja teisi mitmuslikke jumalanimesid mitmuses selleks, et näidata, et see Jumal kehastab kõiki jumalaid, keda austasid iisraellaste esivanemad ja ümberkaudsed rahvad.
Foiniiklased kasutasid seda sõna paganliku jumala Tammuze kohta ning sellest pärineb vanakreeka jumala Adonise nimi.
Et judaismis peetakse Jumala pärisnime Jahve (JHWH) väljaütlemist patuks, kasutatakse Piibli ettelugemisel ja palvetamisel selle asemel tiitlit "Adonai". Kõnekeeles asendatakse see sõnaga "ha-shem" 'nimi'.
Paljud jumalakartlikud juudid ütlevad "Adonai" asemel "Adoshem" (sõnast "shem" 'nimi').
Eesti keeles vastab sõnale "Adonai" sõna "Issand". 
Kui masoreedid 1. sajandil lisasid Tanahi tekstile vokaalimärgid, lisasid nad nimele YHWH "Adonai" vokaalid, et lugejal oleks meeles öelda selle asemel "Adonai". Nime YHWH lugemisest nende vokaalidega on tekkinud nimekuju "Jehoova".
Sentimeeter

Sentimeeter (tähis cm) on SI-süsteemi pikkusühik, mis võrdub sajandiku meetriga ehk 10 millimeetriga:
1 cm = 0,01 m = 10 mm.
Sentimeeter on pikkuse põhiühik CGS-süsteemis.
Sumeri keel

Sumeri keel oli sumerite keel, mida kõneldi Sumeris (Lõuna-Mesopotaamias).
Sumeri keel oli isoleeritud keel: seniajani ei ole leitud selle sugulust mõne muu keelega.
Esimesed mälestised pärinevad ajast umbes 3100 eKr (dateeringud lahknevad, ulatudes 28. sajandist 32. sajandini eKr). Tegemist on savitahvlitele ja kujukestele kirjutatud tekstidega, mis on leitud väljakaevamistel Mesopotaamias.
Pärast 2000. aastat eKr suri sumeri keel kõnekeelena välja, kuid seda kasutati kogu Mesopotaamias õpetlaste keelena kirjakeelena veel umbes 2000 aastat (umbes aastani 100 eKr).
Savitahvlid sisaldavad sõnapaare sumeri ja akadi keeles, mille järgi on saanud sumeri keelt tundma õppida.
Sumeri keele ajaloos eristatakse järgmisi perioode: 
Sumeri keelt peetakse vanimaks teadaolevaks kirjakeeleks. Selle kirjutamiseks kasutati kiilkirja, mida hiljem kasutati ka akadi keele, ugariti keele ja eelami keele ülesmärkimiseks. Algul oli tegemist ideograafilise kirjaga, hiljem tekkis kirjasüsteem, kus ideogrammide kõrval kasutati fomeetilist printsiipi.
Kirja leiutamise ajal elasid sumerid kindlasti juba Sumeri alal.
Sumeri keel oli aglutinatiivne keel. Palju oli liitsõnu.
Sumeri keeles oli kasutusel ergatiivne lausekonstruktsioon.
Erinevalt teistest piirkonna keeltest taasavastati sumeri keel alles 19. sajandil.
Paljude ärilise ja juriidilise sisuga tekstide kõrval on savitahvlitel säilinud ka jutustusi poolmüütilise kangelasi Bilgamesi ehk Gilgameši tegemistest, mille põhjal valmis hiljem akadikeelne eepos. On säilinud ka mitmeid teisi sumerikeelseid kirjandusteoseid.
Läige

Läige on viis, kuidas esemed nähtavat valgust peegeldavad. 
Mineraali läige.
Mineraalidele on omane kindlat tüüpi läige, mis aitab neid identifitseerida. Eristatakse klaasiläiget, metalliläiget, rasvaläiget, siidiläiget jne. 
Ühe mineraali erinevaile näidistele võib mõnikord olla iseloomulik erinev läige. Näiteks kvartsikristalli tahule on omane klaasiläige, murdepinnale aga rasvaläige.
1623

1623. aasta (MDCXXIII) oli 17. sajandi 23. aasta.
Pärsia laht

Pärsia laht (pärsia keeles خلیج فارس ("Khalīj-e Fārs" 'Pärsia laht') või ka آب کبود
"Āb-e Kabūd"), الخليج الفارسي ("al-Khalīj al-Fārsī") või خليج الفارس ("Khalīj al-Fāris") ('Pärsia laht')) on laht India ookeani loodeosas. Pärsia lahe rannikualadel asuvad Iraan, Iraak, Kuveit, Saudi Araabia, Bahrein, Katar, Araabia Ühendemiraadid ja Omaan. 
Lahe pindala on 239 000 km². Laht on madal, asub mandrilaval, suurim sügavus on 102 meetrit, keskmine sügavus alla 50 meetri. Lahe vesi on soolasem kui ookeanis, kuni 40 promilli. Loodete kõrgus on kuni 3,5 meetrit. Valitseb kuum ja kuiv kliima. Pärsia laht on ühendatud Omaani lahega Hormuze väina kaudu.
Tuntuim, kuid suuruselt alles kolmas saar Pärsia lahes on Bahrein. Sellest suuremad on Iraanile kuuluv Qeshmi saar ja Kuveidile kuuluv Būbiyāni saar. 
Pärsia lahe piirkonnas asuvad maailma suurimad naftavarud.
Pärsia lahte suubub Shaţţ al-‘Arabi jõgi, mis moodustub Tigrise ja Eufrati ühinemisel.
Pärsia laht on nime andnud Lahesõjale.
Kõik lahte ümbritsevad riigid peale Iraani on araabia maad, mistõttu on soovitud laht ümber nimetada Araabia laheks. Seda nime ei ole aktsepteerinud aga ükski rahvusvaheline organisatsioon. Aastal 2006 kinnitas ÜRO, et nõuab lahe nimetamist Pärsia laheks, sest ajalooliselt on Araabia laheks nimetatud ka muid veekogusid, näiteks Punast merd.
Herman Wrangel

Herman Hansson Wrangel (ka Hermann von Wrangell noorem; 29. juuni 1587 Liivimaa – 11. detsember 1643 Riia) oli baltisaksa päritoluga Rootsi väejuht ja riigitegelane. Lärjeholmi, Svinsundi, Skoklosteri, Põltsamaa ja Boglösa härra.
Elulugu.
Hermann Wrangel sündis Elistvere ("Ellistfer"), Patsu ("Patz"), Valkla ("Wallküll"), Rannamõisa ("Strandhof") ja Alu ("Allo") mõisniku Hans von Wrangeli (surn. 1593) ja Ingliste mõisast pärit Barbara von Anrepi (surnud 1628) pojana.
Osales Rootsi sõjaväe koosseisus Rootsi-Poola (1600–1611) sõja Koknese lahingus 1607. aastal, kus ohvitserina langes vene vägedele vangi, pärast vabanemist osales Rootsi vägede koosseisus 1612. aastal Jaanilinna linnuse piiramisel ja vallutamisel, Ingeri sõjas ning temast sai Jaanilinna komandant. Pärast sõjategevust Liivimaal osales ta Karl XI juhitavas Rootsi vägede sõjategevuses Taani vägede vastu Kalmari sõjas, kus sattus samuti vangi. 9. märtsil 1616 määrati ta Kalmari lossiülemaks ja 28. novembril ka lossilääni asehalduriks ja 24. jaanuaril 1619 Älvsborgi lääni asehalduriks. 12. juulil 1621 ülendati ta feldmarssaliks, määrati 16. aprillil 1623 teist korda Kalmari asehalduriks, sai samas ka kõigi Smålandi väeüksuste ülemaks ja määrati 1625 Jönköpingi lossi asehalduriks. Seejärel sõdis Rzeczpospolita vägede vastu Liivimaal ja Preisimaal, määrati 1627 kuberneriametisse Rootsi Pommeri Elblągi ja pärast edukat sõjategevust sundis ta Rzeczpospolitat 1629. aastal paluma vaherahu. 
Herman Wrangel osales ka kuningas Gustav II Adolfi Kolmekümneaastase sõja sõjaretkes Saksamaale, temast sai 1630. aastal riiginõunik ja 1632 Preisimaa kuberner. Ta oli komissariks 1635. aastal Rzeczpospolitaga rahulepingu sõlmimisel Sztumska Wieśis (saksa Stuhmsdorf) ja tegutses edukalt austerlaste vägede vastu Pommerimaal. 22. augustist 1643 kuni surmani oli Wrangel Liivimaa kubermangu kindralkuberner. 
Poola-Rootsi sõja ajal läänistati talle 1611. aastal Mälareni järve ääres Stockholmi ja Uppsala vahel asuv Skokloster, 1623. aastal sai temast Põltsamaa lossi ja mõisa omanik ja 1641 ka Prangli (""Alt"-Wrangelshof") ja Otepää (""Alt"-Odenpäh") omanik. 
Herman Wrangel on maetud Skoklosteri kirikusse Uppsala lähedal.
Perekond.
Esmalt abiellus Wrangel 1612. aastal Lerjeholmi vabapreili Margareta Gripiga (1586–1624), kes oli Haapsalu asehalduri vabahärra Mauritz Birgersson Gripi (1547–1591) ja krahvinna Edla Stensdotter Lewenkopfi (1552–1586) tütar. Abielust sündisid:
Teist korda abiellus ta Katharina Gyllenstjernaga, kes oli Nynäse ja Åråse pärishärra, Svea õuekohtu assessori Karl Eriksson Gyllenstierna (1575–1621) ja Limmaredist pärit Anna Ribbingi (1576–1628) tütar, Erik Karlsson Gyllenstierna õde. Abielust sündis:
Kolmandat korda abiellus Herman Wrangel 1636. aastal krahvinna Nassau-Siegeni krahvinna Amalia Magdalenaga (1613–1669), kes oli Nassau-Siegeni krahvi Johann VII tütar. Abielust sündisid Wrangel af Lindebergi liini liikmed:
Saalomoni meri

Saalomoni meri on Vaikse ookeani mereala, mis piirneb edelas Uus-Guineaga, loodes Bismarcki saarestikuga ja kirdes Saalomoni saartega. Poliitiliselt kuulub mere lääne- ja keskosa Paapua Uus-Guineale, idaosa Saalomoni Saartele.
Saalomoni mere suurim sügavus on 9140 meetrit.
Piirid.
Loodes piirneb Saalomoni meri Bismarcki merega. Nende piir algab Uus-Guineal olevalt Teliata neemelt, kulgeb üle Vitjazi väina Umboi saare põhjatippu, sealt Uus-Britannia saare läänetippu, selle põhjarannikut mööda kuni kirderannikul asuva Kokopo linnani ja sealt mööda 4°50' lõunalaiust itta Uus-Iirimaa saare lõunatippu.
Kirdes piirneb Saalomoni meri Vaikse ookeani alaga, mida eraldi mereks ei arvata. See piir kulgeb Uus-Iirimaa saare lõunatipust Buka saare põhjatippu, läbi selle saare ja Bougainville'i saare lõunarannikut pidi viimase kagutippu, edasi mööda Choiseuli, Santa Isabeli ja Malaita saari igaühe loodetipust kagutippu kuni Makira loodetipuni.
Lõunas piirneb Saalomoni meri Korallimerega. Piir kulgeb Makita loodetipust Uus-Guinea kagutippu, nii et Lousiade'i saarestik koos nende juurde kuuluvate riffidega jääb Saalomoni merre.
Amalie Magdalena von Nassau-Siegen

Amalie Magdalena von Nassau-Siegen (2. september 1613 Siegen – 24. august 1669 Sulzbach) oli Nassau-Siegeni krahvitar.
Tema isa oli Nassau-Siegeni krahv Johann VII ja ema Margaretha von Holstein-Sonderburg-Plön. 
Amalie Magdalena abiellus 23. aprillil 1636 Alt-Stettinis Kolmekümneaastases sõjas silma paistnud Rootsi väejuhi Hermann von Wrangeliga. 
27. märtsil 1649 abiellus ta Stockholmis Pfalz-Sulzbachi hertsogi Christian Augustiga.
Suur Karujõgi

Suur Karujõgi (inglise "Great Bear River") on jõgi Põhja-Ameerikas. 
Jõgi saab alguse Suurest Karujärvest, läbib Saint Charlesi kärestikke ja suubub paremalt Mackenzie jõkke.
Saaristomeri

Saaristomeri on skääriderohke mereala Läänemeres, mis asub Edela-Soome ja Ahvenamaa vahel. See hõlmab Turu saarestiku ning ka Ahvenamaa idaosa.
Ikaría

Ikaría (kreeka keeles Ικαρία) on Kreekale kuuluv saar Egeuse mere kaguosas Sámose saarest 19 km edelas. 
Saare pindala on 257 km². Saar on mägine, kõrgus kuni 1041 meetrit. Piirneb lõunas Ikaría merega. 
Elanike arv on 2011. aasta Kreeka rahvaloenduse andmetel 8423. Aastal 2001 oli elanike arv 8312.
Saare keskasula on Ágios Kírykos.
Sawu meri

Sawu meri on saartevaheline meri Vaikses ookeanis, mis jääb Euraasiast kagusse ja piirneb Väikeste Sunda saartega.
Merd ümbritsevad Florese saar loodes, Timori saar kagus ja Sumba saar edelas. Temast loodes asub Florese meri, millega teda ühendab Sape väin. Kirdes asub Banda meri, millega teda ühendavad Alori väin, Ombai väin ja teised väinad. Lõunas asub India ookean, millega teda ühendavad Roti väin, Sumba väin ja teised väinad. 
Sawu mere põhjapiiriks loetakse joon, mis algab Sumbawa kirdetipust ning kulgeb mööda Komodo, Florese, Lombleni, Pantari ja Alori põhjarannikut. Mere idapiiriks loetakse meridiaan 125°O. Mere lõunapiir kulgeb mööda Timori põhjarannikut, läbi Roti saare, sealt Sawu saarte lõunapoolseima saare Danani (10°49'S 121°17'O), sealt Sumba lõunapoolseima tipu Ngunju neemeni ja läbi Sumba saare selle läänetipu Karosso neemeni. Mere läänepiir kulgeb Karosso neemelt Sumbawa kagutipule Toro Doro neemele (8°53'S 118°30'O) ja sealt mööda Sumbawa rannikut saare kirdetippu. 
Mere mõõtmed on idast läände 600 km ja põhjast lõunasse 200 km. Pindala on umbes 35 000 km².
Mere sügavus on keskmiselt 1683 ja maksimaalselt 3475 meetrit. Suure sügavuse tõttu pole seal saari, ainult mere lõunaosas on Sawu saared: Sawu, Raijua ja Dana saar. Vee temperatuur on pinnal augustis +26 °C ja veebruaris +28 °C, põhjas +3 °C. Soolsus on 34‰.
Mere kaldad on mägised, kui välja arvata Sawu saared ja Roti saar. Timoril asuv mägi Mutis on 2427 m kõrge ja see pole Timori kõrgeim tipp, aga kõrgeim tipp ei asu Sawu mere rannikul. Sumba kõrgeim mägi Wanggameti on 1225 m kõrge. Mägised on ka kõik mere põhjaranniku saared. Florese kõrgeimad tipud Ranakah (2382 m) ja Egon (1703 m) on koguni tegevvulkaanid. 
Mere kaldad kuuluvad üldiselt Indoneesiale Ida-Nusa-Tenggara provintsi. Üksnes Sumbawa kuulub Lääne-Nusa-Tenggara provintsi ja Timori saare kaldast kuulub osa Ida-Timorile. 
Sawu mere kaldad ja saared on üldiselt asustatud, aga suuri linnu on mere kaldal vähe. Tähtsaim linn on Ida-Nusa-Tenggara provintsi pealinn Kupang. 
Sawu merre ei suubu suuri jõgesid.
Beni jõgi

Beni jõgi on Lõuna-Ameerikas Boliivias voolav jõgi.
Jõgi on 1600 km pikk. Tema valgla suurus on 133 000 km².
Beni jõgi lähtub Andidest pealinna La Pazi kandis La Pazi departemangus. Ülemjooksul on ta mägijõgi. Ta teeb vastupäeva poolringi ümber 6462 meetri kõrguse Illimani mäe, mis on Boliivia kõrguselt teine mägi.
Keskjooks algab sealt, kus jõgi jõuab tasandikule. Samas kohas asuvad jõe vastaskallastel San Buena Ventura ja Rurrenabaque linnad ning Beni jõgi saab La Pazi ja enese järgi nimetatud El Beni departemangu piirijõeks. Keskjooksul voolab Beni jõgi rahulikult.
Alamjooksul voolab ta El Beni ja Pando departemangu piirijõena. Ta moodustab kärestikke ja on sellepärast laevatatav üksnes 30 km ulatuses suudmest: siis saabub 8 m kõrgune kärestik. Ta suubub Riberalta linna juures paremalt Madre de Diosesse, mis omakorda suubub Madeira jõkke ja see Amazonasesse.
Ehkki El Beni departemang on Beni jõe järgi nimetatud, ei kuulu jõe vasak kallas kusagil El Beni departemangu, vaid see jõgi on üksnes departemangu piirijõgi.
Beni jõel on suuri lisajõgesid suhteliselt vähe. Suurim lisajõgi on vasakult suubuv Madidi.
Scotia meri

Scotia meri on meri Atlandi ookeani lõunaosas. 
Piirneb läänes Drake'i väinaga, loodes Tulemaaga, põhjas Lõuna-Georgiaga, idas Lõuna-Sandwichi saartega, lõunas Lõuna-Orkney saartega ja edelas Antarktika poolsaarega. 
Scotia meri asub kriiskavatel viiekümnendatel. Kliima on jahe, valitsevad läänetuuled, palju on torme. Talviti esineb ajujääd, mis suveks sulab. On ka jäämägesid. Scotia merd läbib Läänetuulte hoovus.
Shikoku

Shikoku (jaapani 四国 'neli maad') on üks Jaapani neljast suuremast saarest. See moodustab ühe piirkonna.
Piirneb põhjas ja loodes Seto ehk Jaapani Sisemerega, kagus Vaikse ookeaniga. 
Saare pindala on 18 800 km². Saar on mägine, kõrgusega kuni 1982 meetrit (Ishizuchi). 
Kuulub Jaapanile ja on halduslikult jaotatud neljaks prefektuuriks: Ehime, Kagawa, Kōchi ja Tokushima.
INTERCAL

INTERCAL on programmeerimiskeel, mille disainisid 26. mai hommikul 1972 Donald R. Woods ja James M. Lyon Pincertoni Ülikoolis. Akronüüm INTERCAL tuleneb sõnadest "Compiler Language With No Pronounceable Acronym". Woodsi ja Lyoni eesmärgiks oli luua keel, millel ei ole ülejäänud levinumate programmeerimiskeeltega midagi ühist. Suures osas on INTERCAL oma loojate eesmärgile truuks jäänud, jagades ülejäänud programmeerimiskeeltega vaid väga põhilisi elemente, nagu näiteks muutujad, vektorid ning sisendi ja väljundiga tegelemine.
INTERCAL-i peamiseks eripäraks on selle ülim lihtsus. Sellel on vähe võimalusi ja seega ka vähe piiranguid, mida meeles pidada. Sellest hoolimata on INTERCAL-ist kujunenud pigem väljakutse programmeerijatele kui programmeerimise õpetamise abivahend algajaile.
Lihtne Hello, world! tüüpi programm näeb INTERCAL-is välja nii:
PLEASE NOTE THAT THIS MAY ONLY RUN ON C-INTERCAL
 PLEASE DO ,1 &lt;- #13
 DO ,1 SUB #1 &lt;- #584
 DO ,1 SUB #2 &lt;- #837
 DO ,1 SUB #3 &lt;- #1100
 DO ,1 SUB #4 &lt;- #1356
 DO ,1 SUB #5 &lt;- #1615
 DO ,1 SUB #6 &lt;- #1824
 DO ,1 SUB #7 &lt;- #2135
 DO ,1 SUB #8 &lt;- #2383
 DO ,1 SUB #9 &lt;- #2642
 DO ,1 SUB #10 &lt;- #2892
 DO ,1 SUB #11 &lt;- #3140
 DO ,1 SUB #12 &lt;- #3361
 DO ,1 SUB #13 &lt;- #266
 PLEASE DO ,2 &lt;- #1
 PLEASE DO .5 &lt;- #0
 PLEASE DO .4 &lt;- #1
 PLEASE COME FROM (1)
 DO .6 &lt;- ",1 SUB .4"~#255
 DO .6 &lt;- !6~#15'$!6~#240'
 DO .6 &lt;- !6~#15'$!6~#240'
 DO .6 &lt;- !6~#15'$!6~#240'
 DO .1 &lt;- .5
 DO .2 &lt;- .6
 PLEASE DO (1010) NEXT
 DO .3 &lt;- .3~#255
 DO .5 &lt;- .6
 DO ,2 SUB #1 &lt;- .3
 PLEASE READ OUT ,2
(1) PLEASE DO .4 &lt;- ",1 SUB .4"~#3840
 PLEASE GIVE UP
Malbolge

Malbolge on Ben Olmsteadi loodud programmeerimiskeel. 
Keele loomise eesmärk oli täita esoteeriliste programmeerimiskeelte hulgas valitsenud tühja kohta: enne Malbolge'i ei olnud keelt, mille väljatöötamisel oleks olnud eesmärgiks luua võimalikult raskesti kasutatav ja mittemõistetav keel. Keele nimi on tuletatud Dante "Põrgu" kaheksanda ringi (Malebolge) nimest.
Olmsteadi enda väitel ei ole seni Malbolge'is ühtegi programmi kirjutatud, siiski on jõutud tänapäeval niikaugele, et meil on olemas lihtne Malbolge'is kirjutatud Hello, world! tüüpi rakendus. Selle kirjutamisel oli abiks Lispis kirjutatud evolutsioonisimulaator. Vastav koodijupp näeb välja nii:
 (=&lt;`$9]7&lt;5YXz7wT.3,+O/o'K%$H"'~D|#z@b=`{^Lx8%$Xmrkpohm-kNi;gsedcba`_^]\[ZYXWVUTSRQPONMLKJIHGFEDCBA@?&gt;=&lt;;:9876543s+O&lt;oLm
Geb

Geb oli vanaegiptuse mütoloogias maajumal.
Geb kuulus Heliopolise enneaadi. Enneaad oli 9 tähtsaima jumala ühine nimetus, aga see, missugused jumalad enneaadi arvati, sõltus võimulolevast kuningast, kellest mõni arvas enneaadi koosseisu enesegi. Heliopolise enneaad oli neist kõige mõjukam ja ühtlasi üks vanimaid teadaolevaid. Heliopolis oli Vana-Egiptuse tähtis religioosne keskus.
Kõik Heliopolise enneaadi jumalad olid üksteisega lähedalt sugulased. Maailma looja Atum ehk Ra sai kaks last, kelleks olid algelemendid Šu (niiskus) ja Tefnut (tühjus). Viimased said omavahel poja, kelleks oli maajumal Geb, ja tütre, kelleks oli taevajumal Nut.
Geb ja Nut olid omavahel lakkamatus sugulises vahekorras. Nende suhtest sündisid Heliopolise enneaadi neli väiksemat jumalat Osiris, Seth, Isis ja Nephthys. Lõpuks lahutas õhujumal Šu Gebi ja Nuti, tulles nende vahele, ning rohkem nad lapsi ei saanud. Gebi kujutati taevast kehastava Nuti all maapinnal lamamas, mõnikord endiselt Nuti suunas tõusva suguelundiga.
Gebi vanim kujutis pärineb 3. dünastia kuninga Džoseri aja fragmentaarsest reljeefist. Geb on sellel kujutatud inimkujulise habemiku mehena ja tema juurde on kirjutatud tema nimi. Hiljem on teda kujutatud jäära, pulli ja krokodillina ning maopäisena.
Aegamööda hakati Gebi seostama rohkem Egiptuse haritava maaga, samuti hakati teda pidama Egiptuse esimeseks valitsejaks. Veel hiljem teisenes Geb allmaailma- ja taimekasvujumalaks, näiteks oder väideti välja kasvavat tema roietest ja tema keha kujutati roheliste laikudega. Just tema oli jumal, kes olevat lubanud teraviljal kasvada. Maavärinad olevat põhjustatud Gebi naerust.
Klibu

Klibu on lapik ümardunud kivi. 
Klibu tekib plaatjate või kihiliste settekivimite tükkide ümardumisel. Täpset suurusvahemikku ei ole, kuid tavaliselt peetakse klibuks lapikuid ümardunud kive läbimõõduga 20...200 mm. Eesti rannikute klibu on enamasti lubjakivist.
Mõned linnud, näiteks pingviinid, ehitavad oma pesa klibust.
Selkämeri

Selkämeri (rootsi keeles Bottenhavet) on Põhjalahe lõunapoolsem merepiirkond, mille rannikul esineb skääre ja fjärde (soome keeles "selkä").
Merenkurkku väina kaudu ühendub see kirdes Perämerega ja edelas Ahvenanrauma kaudu Ahvenamerega. Mereala pindala on 67 000 km² ja suurim sügavus 294 m. Vee soolsus on umbes 5 promilli.
2011. aastal asutati Soome ranniku 160-kilomeetrisel merealal Selkämere rahvuspark.
Jumalateenistus

Jumalateenistus (liturgia) on religioosne kombetalitus (rituaal), mille käigus suheldakse kõrgema(te) vaimse(te) jõu(dude)ga.
Luterlikus kirikus on jumalateenistuse lahutamatuks osa jutlus.
Jumalateenistus on üldjuhul igal pühapäeval ja kirikupühal, vähemalt kord nädalas.
Piiblitekstide lugemisele (epistlile ja evangeeliumile) järgneb päeva teemaga seotud jutlus.
Eesti käibekeeles kasutavad protestandid sõna "jumalateenistus" nii armulauaga kui ka ilma armulauata jumalateenistuse kohta (armulauata jumalateenistus on ühispalve). 
Katoliku kiriku jumalateenistuse kohta vaata artiklit Missa.
Protsessioon

Protsessioon on pidulik rongkäik, milles osalevad vaimulikud, koguduserahvas, leerilapsed või matuselised, sõltuvalt talituse eesmärgist. Selles võib osaleda ka koor.
Kõige ees kantakse risti kui Kristuse sümbolit; kasutatakse küünlaid, kantakse Piiblit; järgnevad rahvas, diakonid, protsessiooni lõpus sammub kõrgeim vaimulik (pastor ehk preester või piiskop). Protestantlikes maades ei peeta järjekorda alati oluliseks.
Püha

Püha ehk sakraalne (ld. "sacer, sanctus") on nähtus, olend, paik, aeg, ese, tekst vm., mis on oluline, puutumatu, õige, tõene. Seda sõna kasutatakse tänapäeval peamiselt religioonide kontekstis. Pühaduse negatiivne vastandpoolus on rüve. Profaansest ehk ebapühast on püha ja rüve isoleeritud tabudega. Sakraalse vastandina võib näha ka sekulaarset, ilmalikku.
Kasutatakse järgmistes tähendustes:
Mingi nähtuse pühaks tunnistamisega eraldatakse kõige tähtsam vähem tähtsast (nt kristlastele kõige tähtsam päev on pühapäev, mis on eraldatud argipäevast). Igaühele on midagi püha või eriti tähtis ning seda tahetakse kaitsta. Püha võib olla nii jumal, perekond, kui ka kodumaa. Püha võib olla mõni põhimõte, mille najal tahetakse oma elu elada. selline põhimõte võib sisalduda usutunnistuses, sõdurivandes, arsti- või abieluvandes.
Rudolf Otto (1869-1937 Saksa teoloog) - kogemus pühast on usundile üldomane. pühadusega seondub ühteaegu mii kartus seninägematu kogemuse ees ja soov seda vältida kui ka midagi eriliselt võluvat ja ligitõmbavat.
On kaks arusaama:
Jumala puhul tähendab pühadus kõikväelisust ja majesteetlikust, pühakirja puhul seda, et teksti ei tohi muuta. Usutunnistuse puhul tähendab pühadus selle olulisist usu alusena. Pühakute puhul ei austata inimesi, vaid tunnustatakse neid kui nähtamatule Jumalale pühendunuid.
Kaheksaosaline tee

Kaheksaosaline tee (paali keeles "ariya" "aṭṭhaṅgika magga"; sanskriti keeles "aṣṭāṅgikamārga"; tiibeti keeles "lam yan lag brgyad"; hiina keeles ⼋正道 "bazhengdao"; jaapani keeles "hashōdō") ehk arija kaheksaosaline tee või õilsate kaheksaosaline tee on kannatuse lakkamiseni viiva tee (paali keeles "nirodhagāminī paṭipadā arija sacca") sisu ehk meetod, mida Buddha õpetas Dhammaratta käimapanemisel suttas. See on neljas tõde budismi aluseks olevast neljast õilsast tõest ehk neljast arija tõest. 
Buddha on korduvalt ütelnud, et ta õpetab ainult üht asja: "mis on dukkha ja dukkha lõppemine".
Kaheksaosaline tee on õpetus õilsatele ehk vaimselt väärikatele. See on meetod, mis viib kannatuste (paali k. "dukkha") lakkamisele, tulvade lakkamisele ("anāsava"), teadvuse vabanemisele ("ceto-vimutti"), tarkuse vabanemisele ("paññā-vimutti"), ülimate teadmiste ("abhiññā") ja tõe realiseerumise/nägemise saavutamisele ("sacchikatvā") - seda nimetataksegi virgumiseks ("bodhi").
Dhammaratta käimapanemine oli esimene jutlus peale ajaloolise Siddhattha Gotama virgumist. Pärimuse põhjal andis Buddha selle õpetuse hirvedele ja oma viiele kaaslasele Isipatanas asuvas Hirvepargis, praeguses Sārnāthis, mis on tänapäeva Vārānasī ehk Benaresi eeslinn.
Õilis kaheksaosaline tee.
Kaheksaosalise tee kaheksa osa on järgmised:
Kaheksaosaline tee on kohaldatud budistliku tee kolmele põhimõistele:
Seadmuseratas ehk dharmaratas (sanskriti keeles "dharmacakra"; paali keeles "dhammacakka"; tiibeti keeles "chos kyi ’khor lo"; hiina keeles 法輪 "falun"; jaapani keeles "hōrin") on Buddha õpetuse sümbol, mida kujutatakse kaheksaosalist teed sümboliseeriva kaheksa kodaraga rattana.
Serami meri

Serami meri on meri Vaikses ookeanis.
Serami meri piirneb lõunas Serami ja Buru saarega, põhjas aga Uus-Guinea ja Halmahera saarega. 
Mere sügavus on kuni 4680 meetrit.
Mamoré jõgi

Mamoré jõgi on jõgi Lõuna-Ameerikas. 
Jõgi saab alguse Andidest, mägedest laskunud, voolab rahulikult tasandikul. Alamjooksul moodustab Brasiilia mägismaad läbides kärestikke ja ühineb Beni jõega, moodustades Madeira jõe.
Jõe pikkus on 1931 km.
Jõe järgi on nime saanud Mamoré provints Boliivia El Beni departemangus.