tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Muusikaproduktsioon

Muusikaproduktsioon on fonogrammi ehk helisalvestise ehk heliülesvõtte tootmine. Fonogramm asub helikandjal (näiteks heliplaat, helilint, helikassett, CD, SACD, DVD, VHS, arvuti kõvaketas) ja võib olla toodetud dokumenteerimiseks või levitamiseks näiteks raadios, televisioonis või müügivõrgus.
Muusikaproduktsiooni algatab ja selle eest vastutab fonogrammitootja.
Muusikaproduktsiooni juhib muusikaprodutsent, kes vastutab heliülesvõtte kunstilise kontseptsiooni teostamise eest. Tihti vastutab muusikaprodutsent muusikaproduktsiooni eest ka majanduslikult.
Muusikaproduktsiooni etapid.
Muusikaproduktsiooni põhilisteks etappideks on helisalvestus, järelproduktsioon ja tiražeerimine. Keerulisema ja kallima muusikaproduktsiooni korral võib helisalvestusele eelneda ka eelproduktsioon. 
Muusikaproduktsiooni kõik etapid võivad toimuda ühes helistuudios, kuid on ka võimalik, et eelproduktsioon ja demo teostatakse näiteks kodustuudios, helisalvestus näiteks kontserdisaalis või kirikus ning järelproduktsioon veel kolmandas spetsiaalses stuudios.
Eelproduktsioon.
Eelproduktsiooni (inglise "pre-production") käigus luuakse saatepartiid, valmistatakse ette noodimaterjal vms.
Demo valmistamine.
Eelproduktsiooni üheks eesmärgiks võib olla ka demo valmistamine. Demo ehk tutvustav fonogramm valmistatakse tavaliselt eesmärgiga veenda rahastajaid, leida sponsoreid, pääseda salvestama kõrgetasemelisse helistuudiosse vms. Demo sisaldab tavaliselt üks kuni kolm träkki kavandatavast helikandja materjalist.
Helisalvestus.
Helisalvestus (inglise "sound recording") võib toimuda spetsiaalses helistuudios või ka kontserdisaalis, kirikus või mujal. Heli salvestamiseks kasutatakse mikrofone. Heli salvestatakse tavaliselt mitmerajalise helisalvesti abil arvuti kõvakettale või muule helikandjale.
Järelproduktsioon.
Järelproduktsioon (inglise "post-production") hõlmab muusikaproduktsiooni etapid, mis järgnevad salvestusele ja mille tulemuseks on tiražeerimisvalmis toode. Järelproduktsioonist räägitakse ka filmi, fotograafia ja digitaalse kujutava kunsti puhul. 
Miksimine.
Miksimine (inglise "audio mixing") toimub mikserpuldi abil. Mikserpult võib olla riistvaraline (analoogne või digitaalne) või tarkvaraline. 
Masterdamine.
Masterdamine (inglise "audio mastering") on üks muusika järelproduktsiooni etappe, mille lõpptulemusena miksitud materjal salvestatakse andmekandjale (masterile). Masterdamisel on kolm etappi: 
Miksitud materjali järeltöötlemine.
Miksitud materjali järeltöötlemise käigus
Eelmasterdamine.
Eelmasterdamine (i.k "premastering") on masterdamise etapp, mille käigus sisestatakse ja kontrollitakse träkkide nimetusi ja indekseid, määratletakse träkkidevaheliste pauside kestused ja sisestatakse nõutavad toote informatsioonikoodid ISRC ja EAN. Eelmasterdamise tulemuseks on premaster-CD, mis vastab audio CD punase raamatu standardile ("Red-Book-Standard") (vt Vikerkaareraamatud).
Matriitsi valmistamine.
Vinüülplaatidel valmistati matriitsina n-ö negatiivne vorm. CD-de tiražeerimisel on matriitsiks klaasmaster.
Geta Burlacu

Geta Burlacu (õieti Georgeta Povorozniuc; sündinud 22. juulil 1974) on Moldova džässlaulja. 
Ta esindas lauluga "A Century Of Love" Moldovat 2008. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Belgradis. Oma poolfinaalis sai ta 36 punktiga 12. koha ega pääsenud finaali.
Muusikaprodutsent

Muusikaprodutsent on muusikaproduktsiooni juht.
Muusikaprodutsent vastutab heliülesvõtte kunstilise kontseptsiooni teostamise eest. Tihti vastutab muusikaprodutsent muusikaproduktsiooni eest ka majanduslikult.
Muusikaprodutsendi ülesannete hulgas võivad olla näiteks muusikaprojekti jaoks ideede kogumine, muusikateoste ja esitajate väljavalimine, esitajate juhendamine, salvestusprotsessi juhtimine, miksimise ja masterdamise jälgimine. Tihti korraldab produtsent ka eelarvet, ajakava ja suhtlust.
Vercors

Jean Bruller (pseudonüüm Vercors; 26. veebruar 1902 – 10. juuni 1991) oli prantsuse kirjanik ja illustraator.
Serbia keel

Serbia keel ("srpski jezik", "српски језик") on üks lõunaslaavi keeltest. Seda räägib emakeelena umbes 12 miljonit inimest peamiselt Serbias, Montenegros, Bosnias ja Hertsegoviinas ning Põhja-Makedoonias.
Serbia keeles kirjutamiseks kasutatakse nii kirillitsat kui ka ladina kirja. Serbia keel on väga lähedane bosnia ning horvaadi keelele. Neid kolme keelt on peetud ka serbia-horvaadi keele variantideks.
Tähestik.
Serbia kirillitsa tähed ladinakirjaliste vastetega.
А Б В Г Д Ђ Е Ж З И Ј К Л Љ М Н Њ О П Р С Т Ћ У Ф Х Ц Ч Џ Ш&lt;br&gt;A B V G D Đ E Ž Z I J K L LJ M N NJ O P R S T Ć U F H C Č DŽ Š 
Tähtede järjekord on kummaski tähestikus erinev:
Paul Ricœur

Paul Ricœur (27. veebruar 1913 – 20. mai 2005) oli prantsuse filosoof, kes on tuntud tänu oma fenomenoloogilist kirjeldust ja hermeneutilist kirjeldust siduvatele töödele. Tema looming on tihedalt seotud Martin Heideggeri ja Hans-Georg Gadameri omaga.
Ricœur sündis 1913. aastal Valence'is prantsuse protestandi perekonnas. Religioon suunas oluliselt tema karjäärivalikut: ta tegeles nooruses ka teoloogiaga ning kaitses 1934. aastal väitekirja Jumala probleemist Jules Lachelier' ja Jules Lagneau loomingus. 1930. aastatel õppis ta filosoofiat, kuid tema karjääri katkestas teine maailmasõda. 1939. aastal värvati ta Prantsusmaa armeesse ning järgmisel aastal langes ta sõjavangi, kuhu jäi viieks aastaks. Sealgi jätkas ta filosoofiaga tutvumist ning suhtles ka vangilangenud prantsuse filosoofidega.
Aastatel 1948–1956 õpetas Ricœur Strasbourgi ülikoolis ning sai sealt 1950. aastal doktorikraadi. 1956–1965 jätkus ta karjäär Sorbonne'i ülikoolis. Seejärel oli ta kuni 1970. aastani Nanterre'i ülikooli haldusjuht. 1968. aastal solvasid teda aga mässavad üliõpilased, misjärel ta otsustas Prantsusmaalt lahkuda. 
1970–1985 õpetas ta Chicago ülikoolis; sel ajal ilmusid ka tema kõige olulisemad tööd, mis tagasid talle laia tunnustuse nii Ameerika Ühendriikides kui ka Euroopas. 1985. aastal naasis ta Prantsusmaale ja jätkas seal uurimistööd. 
Ta suri 2005. aastal loomulikku surma.
Tunnustus.
Ta on valitud Humanitaaruuringute Akadeemia (Moskva) liikmeks
Universaalne gaasikonstant

Universaalne gaasikonstant ehk gaasikonstant (tähis formula_1) on füüsikaline konstant, mis väljendab ühe mooli ideaalse gaasi tehtavat paisumistööd tema temperatuuri tõstmisel ühe kelvini võrra muutumatu rõhu juures.
Gaasikonstandi saab avaldada Avogadro arvu formula_2 ja Boltzmanni konstandi formula_3 korrutisena:
formula_4
Et CODATA annab mõlemad konstandid täpse väärtusega (sest nad on aluseks SI põhiühikute defineerimisel), siis on ka gaasikonstandi väärtus täpne:
formula_5.
Gaasikonstandi ühik formula_6 tähistab ühe mooli gaasi energiat ühe kraadi kohta.
Boltzmanni konstant

Boltzmanni konstant (tähis formula_1 või formula_2) on füüsikakonstant, mis seob omavahel ühe aineosakese kineetilise energia ja aine temperatuuri. 
Boltzmanni konstant saadakse universaalse gaasikonstandi formula_3 jagamisel Avogadro arvuga formula_4:
formula_5
See on täpne (piirhälveteta) väärtus, mille Vihtide ja Mõõtude Peakonverents kinnitas 2018. aastal seoses kelvini uue määratlusega.
Boltzmanni konstant on nimetatud Austria füüsiku Ludwig Boltzmanni järgi.
Lõugtundlased

Lõugtundlased ("Chelicerata") on suur lülijalgsete takson, mida käsitletakse alamhõimkonnana. Lõugtundlaste hulka arvatakse ämblikulaadsed ("Arachnida"), odasabalised ("Xiphosura") jt. Lõugtundlastega on fülogeneetiliselt lähedalt seotud väljasurnud trilobiidid ("Trilobita"). 
Tänapäevaks on ka enamik mereelulisi lõugtundlasi, kaasa arvatud kogu eurüpteriidide ("Eurypterida") selts, välja surnud. 
Alamhõimkonnad ja klassid.
1. lõugtundlased ("Chelicerata")
Iseloomustus.
Lõugtundlaste keha koosneb pearindmikust ja tagakehast (abdoomenist). Enamikul rühmadel moodustub pearindmik 6–8 lülist. Lõugtundlastel puuduvad tundlad. Neil on kaks paari suiseid: esimesi kutsutakse lõugtundlateks (millest ka nende nimi) ehk helitseerideks ja teist paari lõugkobijateks ehk pedipalpideks.
Enamik lõugtundlasi on röövloomad. 
Lõugtundlased on lahksoolised.
Clancy Wiggum

Clancy Wiggum on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on Springfieldi politseiülem. 
Wiggumi teksti esitab näitleja Hank Azaria.
Wiggum on perekonnanime saanud Matt Groeningi ema Margareti neiupõlvenime Wiggumi järgi.
Wiggumil on naine Sarah ja poeg Ralph.
Apu Nahasapeemapetilon

Apu Nahasapeemapetilon on joonissarja "Simpsonid" tegelane. Ta on toidukaupluse Kwik-E-Mart omanik ja Homeri hea sõber.
Apu on pärit Indiast Ramatpurist. Ta õppis Kolkata Tehnikumis ning tuli Springfieldi doktorikraadi tegema. Et oma õppelaenu tagasi maksta, hakkas ta tööle Kwik-E-Martis, kus ta hiljem sai ülemuseks. Talle meeldis töötada Kwik-E-Martis ning oli leidnud uued sõbrad, mispeale ta jäi Springfieldi. Algul oli ta illegaalne immigrant, kui tema õpilasviisa aegus, kuid kui linnapea Quimby plaanis kõik illegaalsed immigrandid välja saata, sooritas ta Homeri ja Lisa abiga kodakondsustesti.
Ta oli koos Homeri, Barney ja direktor Skinneriga "barbershop"-kvarteti Be Sharps liige, kus ta kasutas lavanime Apu de Beaumarchais.
Apu nautis algul poissmehepõlve, kuni sai telegrammi tema peatsest korraldatud abielust Manjulaga. Algul ta üritas selle eest põgeneda, kuid hiljem nad abiellusid ja said kaheksa last: Anoop, Uma, Nabendu, Poonam, Priya, Sandeep, Sashi ja Gheet. Kui Springfieldi tabas patriotismipaanika, võttis Apu ajutiselt endale perekonnanimeks McGillicuddy ning vahetas laste nimed ümber - Superman, Condoleezza, Coke, Apple Pie, Manifest Destiny, Lincoln, Pepsi ja Freedom.
Vaida tee

Vaida tee (teeregistri number 11155) on kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkus on 1,6 km.
Tee saab alguse Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee kahekümne esimesel kilomeetril Vaida viadukti juures. Tee läbib Vaida alevikku ja Vaidasoo küla. Tee lõpeb Vaida–Urge tee kolmandal kilomeetril Vaidasoo külas. Tee ületab kolm truupi. Teele jääb Vaida bussipeatus.
Tee on mustkattega ja klassita. Liiklussagedus teel on 500–1000 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Innu–Saare tee

Innu–Saare tee (teeregistri number 11156) oli kõrvalmaantee Rae vallas. Tee pikkus oli 2,0 km. Varasem Innu–Saare tee on osa Vaida–Urge teest.
Tee sai alguse Vaida tee esimesel kilomeetril Vaida alevikus. Tee läbis Vaida alevikku. Tee lõppes Vaida–Urge tee esimesel kilomeetril Vaidasoo küla piiril. Tee ei ületanud ühtegi silda ega truupi. Teele ei jäänud ühtegi bussipeatust.
Tee oli asfaltkattega. Tee oli klassita. Liiklussagedus teel oli 200–500 autot ööpäevas.
Sausti–Kiili tee

Sausti–Kiili tee (riiklik registreerimisnumber 11157) on kõrvalmaantee Saku ja Kiili vallas (Tallinna–Rapla–Türi maantee ja Tallinna ringtee liiklussõlmes). Tee pikkus on 5,1 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee kümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme, Luige, Sausti ja Vaela küla ning Kiili aleviku. Tee lõpeb Kurna–Tuhala tee seitsmendal kilomeetril Sausti küla ja Kiili aleviku piiril. Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga kolm truupi. Teele jääb 2 bussipeatust (Kuu ja Saustimõisa), mida läbib bussiliin nr 164.
Tee on pinnatud kruusatee. Tee on klassita. Esimesel poolel kilomeetril on liiklussagedus 500–1000 autot ööpäevas, edasi 200–500 autot ööpäevas. Tee alguses on kiiruspiirang 40 km/h, tee lõpus on kiiruspiirang 50 km/h. Teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Lähtse–Paekna tee

Lähtse–Paekna tee (riiklik registreerimisnumber 11158) on kõrvalmaantee Kiili vallas. Tee pikkus on 4,1 km.
Tee saab alguse Kurna–Tuhala tee üheksandal kilomeetril Lähtse külas. Tee läbib Lähtse ja Paekna küla. Tee lõpeb Tõdva–Nabala tee kuuendal kilomeetril Paekna külas. Tee ületab ühe silla (Aasu sild üle Vääna jõe tee teisel kilomeetril) ja 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Kuni Aasu sillani on pinnatud kruusatee, edasi on kruusatee. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiiranguid teel pole. Valgustatud on lõik tee lõpuosas.
Kivi tee

Kivi tee (varem "Jäätmehoidla tee", teeregistri number 11159) on kõrvalmaantee Saku vallas. Tee pikkus on 0,8 km.
Tee saab alguse Tallinna–Rapla–Türi maantee üheteistkümnendal kilomeetril Saustinõmme külas. Tee läbib Saustinõmme ja Männiku küla. Tee lõpeb Männiku külas. Tee ületab kaht truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on asfaltkattega. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Riisipere–Nurme tee

Riisipere–Nurme tee (registrinumbriga 11162) on 6,6 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Märjamaa vallas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee üheksateistkümnendal kilomeetril Jaanika külas. Tee kulgeb läbi Jaanika, Ürjaste, Madila, Nurme ja Pajaka küla ning Riisipere aleviku. Tee lõpeb Lehetu–Nurme tee ja Vaimõisa–Nurme tee ristumisel Pajaka külas. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 1 truubi. Teele jääb 1 bussipeatus: Nissi koolimaja.
Teega ristub esimesel kilomeetril Riisipere jaama tee, teisel kilomeetril Riisipere–Kernu tee, kolmandal kilomeetril Nissi tee ja Viruküla–Riisipere tee, seitsmendal kilomeetril Vardi–Nurme tee.
Tee on mustkattega. Tee klass on määramata. Liiklussageduse kohta andmed puuduvad. Riisipere alevikus on kiiruspiirang 50 km/h. Kiiruspiirangud on ka Nurme küla tiheasustusega alal (50 ja 70 km/h). Riisipere alevikus on tee valgustatud.
Beat (ansambel)

Beat oli Soome ansambel.
Ansambel esindas Soomet 1990. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel lauluga "Fri?" ('Vaba?'). Laul jagas 21. (viimast) kohta.
Game (räppar)

Game (õieti Jayceon Terrell Taylor; sündinud 29. novembril 1979 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide räppar.
Game kasvas enese sõnul üles probleemses perekonnas. Tema isa olevat üht tema õde pilastanud. Kui poiss oli seitsmeaastane, anti ta kasuperre, kus teda kasvatati kaheksa aastat.
Jayceon kasvas vägivaldses piirkonnas. Relvade ja uimastite kasutamine oli seal levinud. Kui ta oli umbes 6 aastat vana, tappis üks teismeline tema sõbra selle jalanõude ja muude riiete pärast. Kui ta oli 13-aastane, tulistati tema 17-aastast venda Jevonit, kes oli just saanud plaadistuslepingu, ja Jevon suri päev pärast seda, kui Jayceon oli teda haiglas vaatamas käinud.
Keskkoolis selgus, et Taylor spordis võimekas. Kõige paremini läks tal kergejõustikus ja korvpallis. Mitu kõrgkooli pakkus talle spordistipendiumi ning Taylor kasutaski seda: läks Washingtoni osariigi ülikooli ja hakkas korvpalli mängima. Kuid juba esimesel kursusel jäi ta uimastite omamisega vahele ja stipendium võeti talt ära.
Taylor hakkas seejärel koos oma poolvenna George Tayloriga uimasteid müüma ning lühikeseks ajaks said nad oma linnaosas kätte uimastikaubanduse monopoli. Kuid see ei kestnud kaua. 1. oktoobril 2001, kui Jayceon Taylor oli oma korteris üksi, koputati hilisõhtul tema uksele. Taylor, kes uskus, et see on järjekordne kunde, avas ukse, aga seal olid kolm meest, kellest üks tulistas teda 5 korda. Imekombel Taylor ei surnud, vaid suutis pärast ründajate lahkumist mobiiltelefoniga abi kutsuda, enne kui 3 päevaks koomasse langes.
Haiglas toibudes otsustas Taylor end parandada ning hakata muusikaga tegelema.
Suurema tuntuse saavutas The Game 2005. aastal, kui ilmus tema debüütalbum "The Documentary".
2004 asutas The Game koos oma vennaga (räpparina kasutab too nime Big Fase 100) stuudio The Black Wall Street Records. Lisaks oma muusikale on nad selle kaudu avaldanud teistegi hiphopparite loomingut.
Game'il on kolm last: kaks poega ja tütar (vanim laps sündis 2003). Ta oli mõnda aega kihlatud USA kongresmeni George Kenneth Butterfieldi tütre, modelli ja näitleja Valeishaga, aga kihlus katkestati.
Game on korduvalt seadusega pahuksis olnud. 2005. aastal vahistati ta ühiskondliku korra rikkumise eest kaubamajas. 2008. aastal mõisteti talle teise isiku relvaga ähvardamise eest 60 päeva reaalset ja 3 aastat tingimisi vanglakaristust ning 150 tundi ühiskondlikult kasulikku tööd. Kanada ei ole teda üle piiri lubanud tema sidemete pärast Los Angelese kuritegelike rühmitustega.
Saavutused.
Game'i läbilöök toimus 2005. aastal. Siis nimetati ta Billboardi muusikaauhinna kandidaadiks kolmes kategoorias: aasta uustulnuk, aasta räppartist ja aasta räpplaul ("How We Do"). MTV videomuusika auhinnale kandideeris ta kahes kategoorias: videoga "Dreams" uustulnuka kategoorias ja videoga "Hate It or Love It" räpplaulu kategoorias. 2006 aastal nimetati ta lauluga "Hate It or Love It" Grammy kandidaadiks parima räpplaulu ja parima räppduo või -rühma kategoorias (koos 50 Centiga). Ühtegi nimetatud auhinda ta ei võitnud.
Katri Helena

Katri Helena Kalaoja (varasemad perekonnanimed Turunen ja Kalaoja-Rajala, neiupõlvenimi Koistinen, sündinud 17. augustil 1945 Tohmajärvi vallas) on Soome poplaulja ja üks menukamaid Soome naislauljaid paljude aastakümnete jooksul. Teda tuntakse enamasti tema esinejanime Katri Helena järgi.
Katri Helena oli 2011. aastaks plaadistanud rohkem kui 440 laulu, andnud välja 45 albumit ja kogumikku ning tema plaate oli ostetud 1,5 miljonit. Ta on saanud 17 kuldplaati, neli plaatinaplaati ja ühe topeltplaatinaplaadi. Katri Helena hittideks on muuhulgas ”Puhelinlangat laulaa”, ”Syysunelma”, ”Kuudenikäinen”, ”Anna mulle tähtitaivas”, ”Katson sineen taivaan”, ”Mun sydämeni tänne jää”, ”Lintu ja lapsi”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Ei kauniimpaa” ja ”Me teimme sen”.
Tema lauljakarjäär sai alguse 1963. aastal lauluga "Poikien kuvat". Aasta hiljem avaldatud loost ”Puhelinlangat laulaa” sai Katri Helena üks tuntumaid hitte. Talle on laule kirjutanud näiteks Junnu Vainio ja Jukka Kuoppamäki. 1970. aastatel sündis arvukalt hitte, muuhulgas ”Paloma blanca”, ”Vasten auringon siltaa”, ”Katson sineen taivaan”, ”Katson autiota hiekkarantaa”, ”Syysunelma”, ”Nuoruus on seikkailu” ning ”Lintu ja lapsi”.
1992. aastal välja antud plaati "Anna mulle tähtitaivas" saatis samuti suur menu, Katri Helena sai selle eest Erikois-Emma auhinna.
Tema albumeid on Soomes müüdud kokku üle miljoni eksemplari ning ta on valitud saja suure soomlase hulka.
Katri Helena on kaks korda esindanud Soomet Eurovisiooni lauluvõistlusel: 1979. aastal lauluga "Katson sineen taivaan" ja 1993. aastal lauluga "Tule luo". 1979. aastal sai ta 14. koha ja 1993. aastal 20. koha.
2023. avaldas Soome kirjanik Elina Hirvonen elulooraamatu "Katri Helena – Laulaja".
Isiklikku.
Ta on olnud abielus kolm korda. Esimene abikaasa oli Matti Turunen. See abielu lõppes, kuna Katri tundis huvi ühe tuuri ajal kohaliku tuntuse Danny suhtes ja Turunen ähvardas Katrit püstoliga. Teine abikaasa (aastast 1973) oli muusik ja helilooja Timo Kalaoja. Neil sündisid 1974 tütar Hanna, 1976 poeg Juha ja 1977 tütar Maija. Timo suri 1988. aasta juulis infarkti.
2013. aastast on ta suhtes Soome muusikamänedžeri Tommi Liimataineniga. Nad kohtusid esmakordselt 2008. aasta lõpus.
Puente romano sobre el río Guadiana

Puente romano sobre el río Guadiana (vahel ka Puente Romano del Guadiana või lihtsalt Puente Romano) on Vana-Rooma aegne kivist kaarsild Hispaanias, üle Guadiana jõe Mérida lähedal. Oli üks Via Augusta tee sildadest.
Silla pikkus on 792 m. Sillakaari oli algselt 60. Aegade jooksul on suurem osa neist silla paranduste käigus kaotanud oma esialgse disaini. 
Sild kuulub koos Mérida vanalinnaga UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Praegu on sild avatud vaid jalakäijatele. Kuni 1993. aastani oli sillal ka autoliiklus.
Suurtiivalised

Suurtiivalised ("Megaloptera") on selts täismoondega putukaid. Suurtiivalisi on teada umbes 300 liiki. 
Varem käsitleti neid võrktiivaliste seltsis. Et suurtiivalised on fülogeneetiliselt väga lähedalt seotud võrktiivalistega, siis mõnikord paigutatakse nad ka koos taksonissse "Neuropterida". 
Suurtiivalisi on kaks sugukonda:
A. Tõnisson &amp; Ko

AS A. Tõnisson &amp; Ko oli Eesti esimesel iseseisvusajal Tallinnas tegutsenud sanitaartehnikaettevõte, mille tegevusvaldkonnad oli malmivalu, sh kanalisatsioonikaevuluukide ja -torude ning keskkütteseadmestiku valmistamine ning sanitaartehnika müük. Ettevõtte rajaja ja omanik oli Aleksander Tõnisson.
Firma asutasid 15. veebruaril 1914 Aleksander Tõnisson ja Paul Uusmann, võttes üle varem A. Mathiesenile ja veel varem Andreesenile kuulunud ettevõtte.
Ettevõtte kontor asus Tallinnas Rüütli 28-30. 
1934. aastal võeti vahi alla ja paigutati vangimajja ettevõtte vapsist laekur Johannes Potter, kes oli omastanud ja raisanud umbes 5000 krooni ettevõtte raha.
Ettevõtte kontor ja tehnilise büroo ruumid hävisid tulekahjus 5. mail 1940, kannatada said ka kauplus ja materjalide ladu.
Atlantic City

Atlantic City on linn Ameerika Ühendriikides New Jersey osariigis Atlanticu maakonnas Abseconi saarel Atlandi ookeani rannikul.
Atlantic City sai linnaks 1854. aastal. Linna pindala on 44,59 km² ja elanike arv 2006. aastal oli 39 958.
Atlantic City on tuntud kui liivarandadega kuurort- ja kasiinolinn.
Sydney Pollack

Sydney Irwin Pollack (1. juuli 1934 Lafayette Indiana – 26. mai 2008 Los Angeles) oli juudi päritolu Ameerika Ühendriikide filmirežissöör, näitleja ja telesaadete produtsent.
Tema tuntumad filmid on "Tootsie", "Minu Aafrika" ("Out of Africa"), "Silmad pärani kinni" ja "Äraaetud hobused lastakse ju maha".
Filmi "Minu Aafrika" eest sai ta 1986. aastal Oscari.
Kaitseliidu Tartu Maleva Sisevete divisjon

Kaitseliidu Tartu maleva Sisevete divisjon, hiljem Sisevete üksikrühm on Kaitseliidu Tartu maleva Tamme malevkonna sisevee-laevanduslik allüksus.
Ajalugu.
Spetsiaalne mereüksus asutati Tartus II malevkonna juurde Sisevete Emajõe divisjonina 1934. aastal. Divisjon paisus kiirelt ja peagi moodustati eraldi malevkond. Kohe algusest toimus tihe koostöö kohaliku mereväe Peipsi Laevastiku Divisjoniga, kus saadi abi teoreetilisel ja praktilisel väljaõppel. 1937. aastal õnnestus malevkonnal hankida ka oma õppe-mootorpaat Kotkas.
Divisjon taasmoodustati okupatsioonieelse vastava üksuse järeltulijana 29. märtsil 1995. Taasmoodustajad olid Johannes Kert, Aivo Kapten, Vello Kolk ja esimesed liikmed. 
Tartu linnavalitsus andis divisjonile 1995. aastaö üle Kostromitš-tüüpi töölaeva Ahti ja puksiiri Baikal, mis said hiljem nimedeks Tarbatu ja Vaike. Ilmselt saadi mujalt juurde veel paar veesõidukit. 1997. aastal oli divisjoni nimekirjas 37 liiget. Tarbatu seati sõidukorda ja seda kasutati-renditi ühtlasi 1997. aastal Kärevere silla ehitustöödeks. Samas jäi mingil põhjusel küsimata ja saamata kasutustasu. Uue aastatuhande alguseks ei jagunud laevade hoolduseks ega remondiks enam vahendeid ja tegelikult puudus ka ülesanne. Kõik divisjoni laevad kanti seejärel maha ja lõigati vanametalliks. 
2010. aastatel muudeti Sisevete divisjon Tamme malevkonnas Sisevete üksikrühmaks. Üksikrühma käsutusse anti mõneks ajaks veel mitu väiksemat dessantpaati. Erialane tegevus on siiski seejärel soikunud.
Sisevete divisjoni ülemad:
İlber Ortaylı

İlber Ortaylı (sündinud 1947) on Türgi ajaloolane, ajalooprofessor İstanbulis Galatasaray Ülikoolis ja Ankaras Bilkenti Ülikoolis. 2005. aastast 2012. aastani oli ta Topkapı muuseumi eesotsas İstanbulis.
Vietmuongi keeled

Vietmuongi keeled on austroaasia keelkonna moni-khmeeri keelte alamrühm (teistel andmetel eraldi keelkond), mille keeli räägitakse peamiselt Vietnamis.
Nende hulka kuulub vietnami keel.
Kiiruimsed

Kiiruimsed ehk aktinopterüügid ("Actinopterygii") on luukalade klass keelikloomade hõimkonnast. Kiiruimsete nimetus johtub sellest, et nende uimedes on luustunud kiired, mis kinnituvad kehas asuvatele tugiluudele ehk basaalidele. Kiiruimsetele vastandatakse lihasuimsed ("Sarcopterygii"), kelle uimed on teistsuguse ehitusega. 
Kiiruimsed on selgroogsete liigirikkaim klass, kuhu kuulub peaaegu 30 000 liiki. Kiiruimsed on ubikvistid ehk levinud kõikjal maailmas, asustades väga erinevaid veekogusid. 
Kiiruimsete kehamõõtmed ulatuvad 8 mm-st ("Paedocypris") kuni 11 m-ni (harilik heeringakuningas ("Regalecus glesne"). Guinnessi rekordite raamatus on rekordiks 17 m isend. Kehakaalult on üks suuremaid kuukala ("Mola mola"), kelle keskmine kaal on umbes 1 tonn, kuid on leitud ka 2,3 tonniseid isendeid. 
Enamiku kiiruimsete skelett on täielikult luustunud. Üheks diagnostiliseks tunnuseks on ka kiiruimsete ganoidsoomused.
Viru-Jaagupi põllumeeste konvent

Viru-Jaagupi põllumeeste konvent oli põllumeeste konvent Viru-Jaagupi alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Rägavere, Küti ja Roela vald.
Konvendi juhatusse kuulusid Hugo Nõlve (esimees), Daniel Mälton ja Voldemar Ale.
Konvendi liikmed olid Eduard Keinaste, Jaan Vaher, Ruudi Maalmets, Jüri-Rudolf Erilt, August Dönne, Richard Siil, Eduard Põiklik, Jüri Veskimägi, Mihkel Soone, Leo Piirsalu, Jaan Kallaste, Jaan Metsik (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Jakob Ment (ühistegeliste asutiste poolt), Mari Palmiste (maanaiste poolt).
1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1623 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 114 367 puhaskasurubla, maad 31 996 hektarit.
Konvendi valitud liige Põllutöökojas oli Aleksander Pall.
Simuna põllumeeste konvent

Simuna põllumeeste konvent asus Simuna alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Paasvere, Salla ja Avanduse vald.
Konvendi juhatus: esimees Hugo Mänd, Johan Saar, Johannes Joll.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Leo Allak.
Konvendi liikmed: Johannes Jõemets, Eduard Reiman, Karl Raie, Karl Arak, Jaan Bärenson, Karl Kulvere, Johannes Viirmaa, Ernst Leevald, Heinrich Mumme, Heinrich Böckler, Johannes Kuntor, Gustav Tomberg (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Ernst Peterson (ühistegeliste asutiste poolt), Amanda Ruuben (maanaiste poolt).
1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1927 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 121 654 puhaskasurubla, maad 40 774 hektarit.
Väike-Maarja põllumeeste konvent

Väike-Maarja põllumeeste konvent asus Väike-Maarja alevikus.
Konvendi tegevus- ja valimispiirkonda kuulusid Vao ja Assamalla vald.
Konvendi juhatus: esimees August Malla, Johannes Sakk, Johan Kaarma.
Konvendi poolt valitud Põllutöökoja liige: Eduard Tammaru.
Konvendi liikmed: Lembit Reitel, Gustav Komp, Roland Kaber, Aleksander Voolmaa, Heinrich Lutsik, Evald Mäesalu, Voldemar Kiisk, Oskar Siipan, Jaan Roosaar, Karl Laanemets, Jakob Kübarsepp, Jakob Rebane (seltskondlikkude organisatsioonide poolt), Aleksander Vatsel (ühistegeliste asutiste poolt), Amanda Koonukõrb (maanaiste poolt).
1936. aastal oli konvendi piirkonnas 1547 valimisõiguslikku majapidajat, nendel kokku 2845,56 puhaskasurubla, maad 33 343 hektarit.
BT-7

BT-7 on Nõukogude Liidus, aastatel 1935–1940 tootmises olnud kergetank.
BT-7 (vene БТ – быстроходный танк – kiirtank) oli tankide BT-2 ja BT-5 edasiarendus, mis olid ehitatud ameerika inseneri John Walter Christie ratas-roomik tanki "M. 1931" baasil. Masin oli võimeline nagu ta eellasedki liikuma nii roomikutel kui ka ratastel (roomikute eemaldamisel). Ratastel sõitmisel olid vedavateks ratasteks tagumised ja pööravateks esimesed suured kanderattad.
BT-7 oli ette nähtud süvaoperatsioonide läbiviimiseks, masin pidi olema võimeline vaenlase kaitseliinist läbi murdma ning ilma jalaväe toetuseta liikuma kaugele vaenlase tagalasse.
Tankid BT-7 olid Nõukogude Liidus kasutusel kõikidel rinnetel Teises maailmasõjas kuni Jaapani armee purustamiseni Mandžuurias 1945. aasta augustis.
Sörnäinen

Sörnäinen on linnaosa Helsingis. See asetseb Keskilinnas.
Silmlased

Silmlased ("Petromyzontidae") on silmuliste seltsi kuuluv ainus sugukond. 
Silmlaste sugukonda arvatakse kolm alamsugukonda: "Geotriinae", "Mordaciinae" ja "Petromyzontinae". 
Iseloomustus.
Silmlaste keha on soomusteta ja ussikujuline. Silmude kehas puuduvad luustunud moodustised, toes moodustub nii kõhrest kui ka sidekoest. Silmlastel puuduvad lõuad, suu on kujunenud imilehtriks, kus asuvad sarvhambad. Erinevalt päriskaladest puuduvad silmlastel ka paarisuimed. Sisekõrvas on 1–2 poolringkanalit.
Oulunkylä

Oulunkylä (Helsingi slängis "Ogeli", "Oglu", rootsi keeles "Åggelby") on Helsingi linnaosa. See paikneb Põhja-Helsingis, umbes 6 km Helsingi südalinnast.
Liideti Helsingiga 1946.
Linnaosal on head transpordiühendused, sinna sõidavad paljud bussiliinid. Oulunkyläs on ka raudteejaam, rongisõit Helsingi südalinna kestab 9-10 min. Lähim trammipeatus asub umbes 700 meetri kaugusel Käpylä linnaosas.
Norra hoovus

Norra hoovus on hoovus Norra meres, osa Golfi hoovusest. Hoovab kirdesse Suurbritanniast Skandinaavia poolsaareni ja edasi mööda Skandinaavia looderannikut.
Korso

Korso (60°21'3"N 25°4'40"E) on Vantaa linnaosa. Asub Keravast 6 km lõuna pool ja Helsingist 25 km kaugusel.
Lähiümbrus.
Korso piirdub idas raudtee, põhjas Vallinoja ja loodes Vierumäkiga.
Tikkurila

Tikkurila on Vantaa linnaosa. 
Tikkurila populaarseim vaatamisväärsus on Heureka teaduskeskus.
Lõpused

Lõpused (ladina "branchia") on paljude vee-eluliste loomade hingamiselundid. Lõpuste peamine ülesanne on organismi varustada vees leiduva lahustunud hapnikuga ning süsihappegaasi ekskretsiooniga. 
Lõpuste mikrostruktuuride suur eripind tagab laia vee kokkupuute, tehes hapniku omastamise võimalikult efektiivseks. Näiteks loomade kopsudega võrreldes on lõpused hapniku omastamise mõttes tunduvalt efektiivsemad. 
Paljud mikroskoopilised veeorganismid, samuti mõned suuremad inaktiivsed veeloomad, ei vaja vees elamiseks lõpuseid. Enamasti toimub nende hingamine kogu kehapinnaga.
Enamasti koosnevad lõpused õhukestest filamentsetest koeplaatidest ja nende pikenenud osadest. Kui mõningad veeputukad välja arvata, siis on lõpustes veri või selletaoline ollus, mis tagab gaasivahetuse läbi õhukeste membraanide. Lõpustesse tulev venoosne veri rikastatakse hapnikuga ja see voolab üle kogu keha laiali. 
Lõpuseid või selletaolisi elundeid, mis võivad asuda keha eri piirkondades, võib leida näiteks limustelt, vähilaadsetelt, putukatelt, kaladelt ja kahepaiksetelt.
Peter Hunt

Peter Hunt (sündinud 30. juulil 1952 Rootsis – 22. juuli 2024) oli eesti ettevõtja, AS Wendre nõukogu esimees.
Ta lõpetas Norrköpingi Tehnikakooli diplomeeritud ehitusinsenerina ja õppis majandust Linköpingi Ülikoolis.
Ta oli alates 2002. aastast Wendre ainuomanik.
Children of Bodom

Children of Bodom on Soome "metal"-ansambel. 
Bänd asutati 1993. aastal ning sai nime 1960. aastal Bodomi järve ääres toimunud kolmikmõrva järgi.
Koosseis.
Praegused bändi liikmed:
Diskograafia.
Albumid
Muusikaprojekt

Muusikaprojekt on muusika valdkonna projekt. 
Muusikaprojekti tulemuseks võib olla näiteks heliteos, kontsert, muusikateatrietendus, muusikafestival, muusikapublikatsioon.
Muusikaprojekt võib saada toetust riigilt, kohalikult omavalitsuselt, sihtasutustelt (Eestis näiteks Eesti Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitalilt ja Eesti Kultuurkapitali maakondlikelt ekspertgruppidelt, Eesti Rahvuskultuuri Fondilt, Hasartmängumaksu Nõukogult) ning eraõiguslikelt sponsoritelt ja toetajatelt.
Mõrd

Mõrd on kase-, paju- või sarapuuvitstest punutud kalapüünis.
Valmistamine.
Mõrd valmistatakse sirgetest jämedatest vitstest, mis ühendatakse peenematest vitstest ringpunutisega. See on pika koonilise tagaosaga ja võib olla tihe nagu korv. Mõrra suuosas on all sirge ja ülal loogakujuline varb ehk suulook. Suulooga külge kinnitatakse lehterjas vitstest pujus ehk neel, mille lõpus on kitsas läbipääsuava. 20. sajandil oli Eestis kasutusel mõrd, mis koosnes suuloogast, mõnest võrust, raami moodustavatest hõredalt paigutatud pikivitstest ja raamile tõmmatud võrgulinast; ka pujus tehti võrgulinast. Meremõrral on kaks või rohkem pujust ning võrgulinast mõrratiivad ehk vesiaed, mis suunab kalad mõrrasuu juurde. Mõrrad jagunevad suuruse ja kasutusviisi järgi jõe-, ääre- ja avaveemõrdadeks.
Mõrra osad.
Mõrd kinnitatakse veekogu põhja pikkade teivastega, enamasti kalatõkke silmadesse või kalade liikumisteedele. Mõrra osad on järgmised:
Tänapäev.
Vastavalt kalapüügieeskirjadele defineeritakse mõrd kui lõkspüünis, mis koosneb juhtaiast, vajaduse korral tiivast või tiibadest, mis moodustavad kariaia, ja ühe või mitme pujusega varustatud kuni kahest pealt kinnisest mõrrakerest. 
Praegu on rohkem levinud mõrratüübid kastmõrd ehk seisevnoot, ääremõrd, rivimõrd, juhtaiata mõrd, jõemõrd ja mõrrajada. Liigist sõltuvalt ka tindi-, vähi- ja silmumõrrad ning angerja valguspüünismõrd.
Kalapüügivahendid

Kalapüügivahendid on tööriistad või seaded kalade kättesaamiseks. Need võivad olla kas aktiivsed (traal, lant, noot) või passiivsed (mõrd, õng).
Kalavõrk

Kalavõrk on eriline hõre kangas, millest valmistatakse kalapüüniseid. Vanasti kooti võrku käsitsi linasest või puuvillasest niidist ui abil, tänapäeval toodetakse vabrikus sünteetilistest kiududest. Kalavõrgu sordid erinevad kasutatud niidi jämeduse ja võrgusilma suuruse poolest. Kalavõrk kas piirab kalad ümber või siis (nakkevõrk) peab kala võrgusilma kinni jääma.
Tarvo Sõmer

Tarvo Sõmer (sündinud 5. mail 1973 Tallinnas) on eesti näitleja. 
Ta on lõpetanud 1996. aastal Eesti Muusikaakadeemia Kõrgema Lavakunstikooli (XVII lennus).
Samast aastast on ta Rakvere teatri näitleja. 
Ta on tuntud eeskätt selle järgi, et on sadades telesarjaosades kehastanud seadusesilma: alates 1995. aastast on ta mänginud telesarjas "Õnne 13" politseinik Priit Torimit ja alates 2011. aastast telesarjas "Kättemaksukontor" uurija Tiit Marvelit.
Silmulised

Silmulised ("Petromyzontiformes") on maokujulised keelikloomad, keda traditsiooniliselt on käsitletud sõõrsuude ("Cyclostomata") klassis. Nüüdisajal vaadeldakse neid sageli klassis "Cephalaspidomorphi", kuid ka sinna kuulumine pole teadlaste seas üksmeelset kinnitust leidnud. 
Silmuliste seltsi kuulub üks sugukond silmlased ("Petromyzontidae") ja kolm alamsugukonda: "Geotriinae", "Mordaciinae" ja "Petromyzontinae". Seltsis on kokku 40 liiki.
Voldemar Telling

Voldemar Johannes Telling (12. august 1903 Tuhalaane vald, Viljandimaa – 27. veebruar 1969 Tallinn) oli pedagoogiharidusega Eesti NSV riigitegelane ja looduskaitsja.
Tema juhtimisel rajati Eesti NSVs looduskaitsealade võrk, võeti kaitse alla erinevaid üksikobjekte, hakati tähistama looduskaitsepäeva mai teisel pühapäeval ja võeti kasutusele tammelehe sümbol. Ta oli ka ühingu Teadus asutaja.
Elulugu.
Lõpetas 1922 Tartu õpetajate seminari ja töötas pärast seda Petseri ühisgümnaasiumis. 1922–1924 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas.
Arreteeriti 1924. aasta sügisel, kui tuli ilmsiks tema kuulumine Hans Heidemanni juhitud põrandaalusesse võrgustikku, mis pidi Lõuna-Eestis ette valmistama riigipööret, ja mõisteti 1925. aasta juulis nn 78 protsessil eluaegsele sunnitööle, kust vabanes 1938. aasta 7. mai amnestia põhjal. Oli 1938–1940 Abja algkoolis õpetaja ja samal ajal ka tõlkija.
Pärast 1940. aasta juunipööret määrati ta tööle EKP Keskkomitee häälekandja ajalehe Kommunist toimetusse.
Alates 25. august 1940 (teist korda alates 25. märts 1946) oli Telling Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidiumi sekretär kuni 1953. 1953–1957 Eesti NSV haridusministri asetäitja.
Seoses 1957 aastal looduskaitse seaduse väljakuulutamisega kutsuti ellu Ministrite Nõukogu juures asuv Looduskaitse Valitsus eesotsas Voldemar Tellinguga, kus ta oli 1962 aastani.
1958–1963 Teaduste Akadeemia Looduskaitse Komisjoni liige..
Poogenkeelpillide loend

A.
Ajaeng - Anzad - Arpeggione
B.
Banhu - Baryton - Bazantar
C.
Cizhonghu - Crwth 
D.
Dahu - Đàn gáo - Division viol - Diyingehu
E.
Elektritšello - Elektriviiul - Erhu - Erxian - Esraj 
F.
Fiidel 
G.
Gadulka - Gaohu - Gehu - Ghaychak - Goje - Gudok - Gusle 
H.
Haegeum - Hardangeri viiul - Huluhu - Huqin 
I.
Igil 
J.
Jinghu
K.
Kemenche - Kit viiul - Kokyu - Kolmekeelne vioola - Kontrabass - Kitarr
L.
Laruan - Leiqin - Lirone - Lyra viol 
M.
Maguhu - Masenqo - "Moodswinger" - Morin huur
N.
Nyckelharpa 
O.
Octobass
P.
Poogen psalteerium - Psalmodikon 
R.
Rebab - Rebekk
S.
Sarangi - Sarinda - Saw sam sai - Sihu - Stroh viiul
T.
Tro - Trompet marine või "tromba marina" - Tšello 
V.
Vertikaalne vioola - Vielle - Viiul - Viiuli oktett - Viola bastarda - Viola d'amore - Viola da gamba - Viola pomposa - Violoon - Violotta - Vioola 
Y.
Yaylı tanbur - Yazheng - Yehu
Z.
Zhonghu - Zhuihu
Näppekeelpillide loend

A.
Akustiline basskitarr - Apalatši dultsimer - Arhilauto - Autoharp
B.
"Bağlama" - "Bajo sexto" - Balalaika - Banduura - Bandurria - Bandžo - Barbat - Baritonkitarr - Basskitarr (elektriline) - Begena - Bordonua - Bugarija - Buzuki - "Buzuq"
C.
Cavaquinho - Çeng - Charango - Cigar box guitar - Chitarra battente - Chitarrone - Cittern - Crwth - Cuatro - Cümbüş
D.
Đàn bầu - Đàn nguyệt - Đàn tranh - Đàn tỳ bà - Daruan - Diddley bow - Dombra - Domra- Doshpuluur - Dutar - Duxianqin 
E.
Elektriharf - Elektrikitarr - Ektara
G.
Gayageum - Geomungo - Gottuvadhyam - Gravikord - Guitarrón - Gusli - Guqin - Guzheng
H.
Harf - "Harf guitar" 
I.
Iiri bouzouki
K.
Kacapi - Kannel - Kanuun - Kinnor - Kitarr - Kitarron - Klassikaline kitarr - Klavessiin - Kobza - Konghou - Kontigi - Kora - Koto - Krar - Kromaatiline kannel - Kutiyapi
L.
Langeleik - Laud - Lauto - Liuqin - Lüüra
M.
Mando-banjo - Mandocello - Mandola - Mandoliin - Mohan veena - Moodswinger - Moonlander - Monohord - "Musical bow"
N.
Nyatiti
O.
"Octave mandola"
P.
Pandura - Pipa - Portugali kitarr - Psalteerium
Q.
Quin
R.
Requinto - Resonaator kitarr - Rubab - Rudra veena
S.
Sallaneh - Sanxian - Saraswati veena - Sarod - Saung - Saz - Shamisen - Sitar- Surbahar
T.
Tambura - Tamburica - Tanbur - Tar - Tea chest bass - Teorb - Tenorkitarr - Tiple - Torban - Tres - Tricordia - Tsitter 
U.
Ukulele - Uud
V.
Valiha - Veena - "Vichitra veena" - Vihuela 
Y.
Yatga - Yueqin
Z.
Zhongruan - Zhu
Fonogrammitootja

Fonogrammitootja (kõnekeeles plaadifirma juriidilise isiku kohta) on isik, kes on muusikaproduktsiooni algataja ja selle eest vastutaja. 
Autoriõiguse seaduses mõistetakse fonogrammitootjat nii: "Fonogrammi (helisalvestise) tootja käesoleva seaduse tähenduses on füüsiline või juriidiline isik, kelle algatusel ja vastutusel toimub teose esitamisest lähtuva heli või muu heli esmakordne õiguspärane salvestamine." 
Fonogrammitootja õigused.
Fonogrammitootjal on ainuõigus lubada ja keelata:
Ottokar II

Ottokar II nime all on tuntud mitu valitsejat:
Silmud

Silmud ("Cephalaspidomorphi") on lõuatute rühm, mida enamasti käsitatakse selgroogsete või koljuste alamhõimkonna klassina, mille ainsad tänapäeval elavad esindajad on rühma "Hyperoartia" paigutatavad silmlased, kes on silmuliste ainus sugukond.
Enamik selle rühma esindajatest on välja surnud, teada on hulk fossiile silurist ja devonist. 
Klassifikatsioon.
1920. aastatel arvasid bioloogid Kiaer ja Stensiö esimesena sellesse rühma luukilbilised "Osteostraci" ja kilbitud ning silmlased, sest kõigil neil on üks selgmine "sõõre" (lihtne ninaava), mida nüüd nimetatakse nasohüpofüsiaalavaks (Kiaer (1924), Stensiö (1927)). Nimi on pandud luukilbiliste perekonna "Cephalaspis" ('peakilp') järgi. Selgroogsete süstemaatikas peeti lõuatuid lõugsuustest eraldi klaadiks ning lõuatud jagunesid Stensiö järgi rühmadeks "Pteraspidomorphi" (pihklased ja erikilbilised ("Heterostraci") ja "Cephalaspidomorphi" (ühelt poolt silmulised ja kilbitud, teiselt poolt luukilbilised). 
Enamik paleontolooge nõustus, et "Cephalaspidomorphi" selles koosseisus on monofüleetiline rühm, kuid mitte pihklaste kokkupanekuga erikilbilistega. 1970. aastateni arvati, et erikilbilised on suguluses pigem lõugsuustega, sest neil puuduvad rühmale "Cephalaspidomorphi" omased kohastumused ning neil on paarilised haistmiskapslid nagu lõugsuustel. 
Pärast kladistika tekkimist avaldati rida uusi sugupuid. Kõik nad lähtusid sellest, et silmulised on kaotanud rea tunnuseid, sealhulgas paarilised uimed, välisskelett ja sensoorjoonekanalid. Gagnier (1993) avaldas esimese arvutiga saadud sugupuu, mis selle eelduse hülgas ning asetas kõik ostrakodermid (eksoskeletiga väljasurnud lõuatud) lähedamasse sugulusse lõugsuustega kui silmuliste ja pihklastega. Selle sugupuu järgi tuleb välja, et rühma "Cephalaspidomorphi" eristavaks tunnuseks peetud selgmine nasohüpofüsiaalava kas tekkis mitu korda või on selgroogsete ühine tunnus. 
Enamik uurijaid peab nüüd lõuatuid parafüleetiliseks rühmaks, millest põlvnevad ka lõugsuused. Et lõugsuustel on silmudega ühiseid jooni, näiteks paarilised uimed, siis võivad lõugsuused põlvneda just silmudest ("Cephalaspidomorphi"). 
Mõned bioloogidei kasuta enam nimetust "Cephalaspidomorphi", sest luukilbiliste ja kilbitute vahelised suhted on ebaselged ning ka sugulus silmlastega on vaidlustatud. Teised jälle arvavad sinna peale luukilbiliste veel mõned viimasega ilmses suguluses olevad rühmad, nagu galeaspiidid ("Galeaspida") ja "Pituriaspida", mida 1920. aastatel veel eriti ei tuntud. 
Philippe Janvier' andmetel peetakse rühma "Cephalaspidimorphi" klaadiks, kuhu kuuluvad "Arandaspida", "Astraspida", "Eriptychiida" ja erikilbilised ("Heterostraci"). 
Kõige laiemas mõttes arvatakse sellesse rühma "Cephalaspidomorphi" väljasurnud rühmad luukilbilised, galeaspiidid, "Pituriaspida" ja kilbitud ning "Hyperoartia", kelle hulka kuuluvad ka praegu elavad silmulised.
Little Diomede

Little Diomede ehk Krusensterni saar (injupiaki keeles "Ignaluk") on saar Beringi väinas, üks Diomidi saartest. Saare pindala on umbes 7 ruutkilomeetrit. 
Saar on künklik, kõrgusega kuni 363 meetrit. Saar kuulub Ameerika Ühendriikidele. 
Saare keskus on Diomede. Seal on olemas kauplus ja isegi kool. Varustus ja post tuuakse helikopteriga. 
1990. aastal elas saarel 178 inimest, 2010. aasta rahvaloenduse kohaselt oli seal elanikke 115.
Viruküla–Riisipere tee

Viruküla–Riisipere tee (registrinumbriga 11165) on 3,6 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne kolmandal kilomeetril Kivitammi külas. Tee kulgeb läbi Kivitammi, Vilumäe ja Madila küla ning Riisipere aleviku. Tee lõpeb Riisipere–Nurme tee kolmandal kilomeetril Riisipere alevikus. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Tee on kruusatee, Riisipere alevikus mustkattega tee. Tee klass pole määratud. Liiklussageduse kohta andmed puuduvad. Kiiruspiiranguid teel pole. Riisipere alevikus on tee valgustatud.
Turba–Lehetu tee

Turba–Lehetu tee (registrinumbriga 11166) on 5,1 km pikkune kõrvalmaantee Saue vallas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kahekümne viiendal kilomeetril Virukülas. Tee kulgeb läbi Viruküla, Nurme ja Lehetu küla ning Turba aleviku. Tee lõpeb Lehetu küla südames. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 5 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristub neljandal kilomeetril Lehetu–Nurme tee, viiendal kilomeetril Ellamaa–Lehetu tee.
Turba alevikus on tee mustkattega. Kuni Lehetu–Nurme teeristini on tee põlevkivituhkbetoonkattega. Edasi teekatte kohta info puudub. Tee klassi kohta info puudub. Liiklussageduse kohta teel andmed puuduvad. Kiiruspiirangud on Turba alevikus (40 ja 50 km/h). Samas on ka tee valgustatud.
Kirjakandja

Kirjakandja ehk postiljon on töötaja, kes toimetab eraisikutele ning firmadele kätte neile suunatud posti (kirjad, postkaardid, ajakirjad, ajalehed, arved jne). 
Postiteenuste osutamisega tegelevad posti- ja kullerifirmad, Eestis tegeleb sellega põhiliselt Eesti Post.
Lehetu–Nurme tee

Lehetu–Nurme tee (registrinumbriga 11168) on 6,2 km pikkune kõrvalmaantee Saue ja Märjamaa vallas. 
Tee saab alguse Turba–Lehetu tee neljandal kilomeetril Lehetu külas. Tee kulgeb läbi Lehetu, Nurme ja Pajaka küla. Tee lõpeb Riisipere–Nurme tee ja Vaimõisa–Nurme tee ristumisel Pajaka külas. 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 7 truupi. Teele jääb 2 bussipeatust: Varese ja Nurme.
Tee katte ja klassi kohta andmed puuduvad. Liiklussageduse kohta teel andmed puuduvad. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Ellamaa jaama tee

Ellamaa jaama tee (registrinumbriga 11169) on kõrvalmaantee Saue vallas Ellamaa külas.
Tee pikkus on 0,9 km. Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee 30. kilomeetril ja lõpeb endise Ellamaa raudteejaama juures, kust nüüd kulgeb läbi Läänemaa Tervisetee. Tee ei ületa ühtegi silda ega truupi, teele ei jää bussipeatusi.
Tee on mustkattega, kuid klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Õhusõiduk

Õhusõiduk (ka "lennuaparaat") on seade, mis võimaldab õhus püsida ja lennata. Õhusõiduk püsib õhus liikumisel tekkiva aerodünaamilise tõstejõu, reaktiivjõu või aerostaatilise üleslükkejõu mõjul. 
"Aerodünaamiline tõstejõud": Kuna õhk on voolamisel võlvja profiiliga tiiva esiservast tagaserva poole erinevate teepikkuste tõttu sunnitud tiiva ülapinna kohal liikuma kiiremini kui kandepinna all, siis selliste voolamiskiiruste erinevuse tõttu tekib tiiva ülapinna kohal madalam õhurõhk kui tiiva-alusel pinnal.
Rõhkude erinevuse tõttu tiiva üla- ja alapinna vahel tekib tõstejõud. Bernoulli seadus.
"Aerostaatiline tõstejõud": Õhust väiksema tihedusega gaasiga täidetud ruumile mõjub üleslükkejõud, mis võrdub selle gaasi poolt väljatõrjutud õhu hulgaga.
Ellamaa–Koluvere tee

Ellamaa–Koluvere tee (registrinumbriga 11167) on 20,4 km pikkune kõrvalmaantee Saue, Märjamaa ja Lääne-Nigula vallas. 
Tee saab alguse Ääsmäe–Haapsalu–Rohuküla maantee kolmekümne esimesel kilomeetril Ellamaa külas (Nissi vald). Tee kulgeb läbi Ellamaa, Soosalu, Leevre, Sooniste, Maidla ja Koluvere küla. Tee lõpeb Risti–Virtsu–Kuivastu–Kuressaare maantee kümnendal kilomeetril Koluvere külas (Lääne-Nigula vald). 
Tee ei ületa ühtegi silda, küll aga 8 truupi. Bussipeatusi teele ei jää.
Teega ristub seitsmeteistkümnendal kilomeetril Laukna tee, üheksateistkümnendal kilomeetril Maidla–Ollimäe tee.
Tee on kruusatee. Tee kahekümne esimesel kilomeetril on lühike mustkattega teelõik. Tee on klassita. Liiklussagedus teel on kuni 200 autot ööpäevas. Kiiruspiirangute ja teevalgustuse kohta andmed puuduvad.
Kanalisäga

Kanalisäga ("Ictalurus punctatus") on sägaliste seltsi kuuluv kala. 
Kanalisäga on Põhja-Ameerikas populaarne ja hinnatud püügikala.
Kanalisäga maksimaalne pikkus jääb 90 cm ligi; üks raskemaid kättesaadud isendeid kaalus 26,3 kg.
Eestis on püütud kaks kanalisäga, üks 2001. aastal Toila lähedalt ja teine 15. juunil 2013 Balti elektrijaama juurest.
Need on tõenäoselt pärit mõnest Läänemere-äärsest kalakasvandusest.
Siirdekalad

Siirdekalad ehk diadroomsed kalad on kalad, kes kudemiseks lähevad kas mageveekeskkonnast merre (katadroomne ränne) või vastupidi (anadroomne ränne). Sageli kasutatakse ka mõistet "poolsiirdekalad", viidates kaladele, kes tulevad kudema riimveest magevette. Siirdekaladele vastandtähendusliku sõnana kasutatakse mõnikord terminit "paiguskala".
Enamik siirdekalu on anadroomsed ehk koevad magevees, milleks sageli on jõgede ülemjooksualad. Siia kuuluvad näiteks mitmed lõhelased. Katadroomsed kalad on näiteks angerjad, kes siirduvad kudema Sargasso merre. Tüüpiliseks poolsiirdekalaks on vimb. 
Siirdekalade siirdumine teise keskkonda toimub peamiselt seetõttu, et tagada näiteks jões arenenud vastsetele ja teistele noorjärkudele ohutum ja toidu poolest rikkalikum keskkond.
Siirdekalade rännu pikkused on liigiti väga erinevad. Tõenäoliselt kõige pikema (tuhandetesse kilomeetritesse küündiva) kudemisrände teevad angerjad. Mõned kalaliigid (sh angerjas) hukkuvad pärast kurnavat rännet ja kudemist.