tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Sylke Otto

Sylke Otto (sündinud 7. juulil 1969 Chemnitzis) on Saksamaa (nais)kelgutaja. Ta on olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja kuuekordne maailmameister.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Salt Lake City 2002
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Igls 1997
Königssee 1999
Sankt Moritz 2000
Calgary 2001
Sigulda 2003
Nagano 2004
Park City 2005
Isiklikku.
Sylke Otto on 170 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Kelgutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel

Kelgutamine 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is La Plagne'is peeti 10.–14. veebruaril.
Meeste ühekelk.
10. veebruar.&lt;br&gt;
34 võistlejat
Meeste kahekelk.
14. veebruar&lt;br&gt;
20 paari
Naiste ühekelk.
12. veebruar&lt;br&gt;
24 võistlejat
Tootsi valla lipp

Tootsi valla lipp on Pärnu maakonnas asuva endise Eesti haldusüksuse Tootsi valla lipp.
Lipp on kinnitati 21. septembril 1999.
Lipu autor on Priit Herodes.
Lipu kirjeldus.
Tootsi valla lipp on vapilipp, mis on jagatud laineliselt kaheks horisontaalseks väljaks. Ülemisel kollasel väljal on must haamer, aga alumisel mustal väljal kaks kitsast valget triipu.
Kandelipu suurus on 105×105 cm.
Põhjendus.
Kollane ja must on Pärnumaa värvid. Laineline jaotusjoon vihjab Sauga jõele, mille kaldal asunud Tootsi talu järgi said nime raudteejaam, alev ja vald. Haamer tähistab Tootsi valla tööstuslikku tausta. Must värvus osutab turbatootmisele. Kaks valget laidu sümboliseerivad ajaloolist kitsarööpmelist raudteed.
Florence Baverel-Robert

Florence Baverel-Robert (sündinud 24. mail 1974 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Anterselva-Antholz 1995
Ruhpolding 1996
Kontiolahti 1999
Oslo/Lahti 2000
Pokljuka 2006
Anterselva 2007
Isiklikku.
Florence Baverel-Robert on 167 cm pikk ja kaalub 64 kg.
Türi valla lipp

Türi valla lipp on Eesti haldusüksuse Türi valla lipp.
2005. aasta oktoobris ühinesid Türi linn ja vald ning Oisu ja Kabala vald ühtseks omavalitsusüksuseks – Türi vallaks. 4. jaanuaril 2006 langetati endiste omavalitsuste lipud ja heisati uus Türi valla lipp.
Lipu autor on Priit Herodes.
Praegune lipp.
Rohelisel kangal valge rist, mille keskel punases ruudus kuldkollane õun. 
Türi valla lipul on kasutatud ühinenud omavalitsusüksuste värve ja sümboleid. Roheline tähistab maamajandust, lootust ja tasakaalustatud ellusuhtumist. Roheline on ka kõigi ühinenud omavalitsuste sümbolite üks põhivärve. Rist märgib Türi valla paiknemist Eesti keskosas ühendusteede ristumiskoha ümber. Rist jagab lipukanga neljaks väljaks, mis siis sümboliseerivad ühinenud omavalitsusüksusi. Punane ruut kollase õunaga eristab ühendvalla lippu varasema Türi valla lipust ja Türi linna lipust. Ruudu punane ja kollane värvus ning õunakujund pärinevad endiselt Türi vapilt. 
Lipu normaalmõõdud on 105×135 cm ning laiuse ja pikkuse suhe 7:9.
Vana lipp.
2005. aastani kasutusel olnud lipp kinnitati 9. veebruaril 1995. aastal.
Endine lipp on ruudukujuline ja selle normaalsuurus on 105×105 cm.
Lipu kasutamise kord.
Türi valla lipp heisatakse alaliselt Türi valla ametiasutuse ja selle teeninduspunktide hoonetel. 
Valla lipu võib heisata ka:
Koos teiste lippudega heisates paigutatakse Türi valla lipp lipurivi tagant vaadatuna järgmiselt:
Kasutamiskõlbmatuks muutunud lipp hävitatakse sündsal viisil. 
Türi valla sümboolika konkurss.
Ühinenud valla uute sümbolite saamiseks korraldati 2005. aasta augustis konkurss, millele laekus kaks tööd. Lõuna-Järvamaa Arendusühingu moodustatud komisjon hindas 26. augustil uue Türi valla sümboolikakonkursile esitatud kavandeid ja pidas paremaks praegust vappi.
Ruudukujuline vapilipp, mis ei osutunud valituks, on normaalsuurusega on 105×105 cm. Valgel kangal on roheline kroon, mille all rohelisel lainelõikes tüvimikul on kolm valget õit. Rohelistest tärkavatest taimedest ja neljaharulistest ristikulehtedest koosnev kroon sümboliseerib Türi valda kui põllumajandus- ja aianduspiirkonda ning tema uut identiteeti kevadpealinnana. Lainelõikeline lipuosa tähistab piirkonda läbivaid jõgesid – Pärnu, Saarjõe ja Retla jõge. Kolm õit sümboliseerivad ajaloolisi Kabala, Oisu ja Türi valda. Viietine õiekuju tähistab heraldikas õnne ja lootust.
Kantrimuusika

Kantrimuusika (ka kantri, "country", "country"-muusika) on Ameerika Ühendriikide lõunaosariikide päritolu muusikastiil, mis kujunes välja 20. sajandi alguses folkloorist, bluusist ja gospelist. Tänapäeval hõlmab kantrimuusika ka uuemaid alažanre ja subkultuure. Muusikastiil on laialt tuntud kindla sõnumiga lugude ja lihtsate, kuid haaravate meloodiate poolest.
Mõjukaimad kantrilauljad on Jimmie Rodgers ja Hank Williams.
Ajalugu.
Kantrimuusika juured ulatuvad Ameerika Ühendriikide lõunaosariikide 19. sajandi rahvalauludesse, mis kajastasid tööliste, farmerite ja rändurite igapäevaelu ja raskusi. Esimesed kantrimuusika helisalvestised tehti 1920. aastatel, mil populaarseks said sellised artistid nagu Jimmie Rodgers ja The Carter Family. 1940. ja 1950. aastatel kujunes Tennessees Nashville'is välja Nashville'i kõla, mille esindajatest kerkisid esile Hank Williams ja Patsy Cline ning mis muutis kantrimuusika populaarseks kogu Ameerika Ühendriikides.
Stiil.
Kantrimuusikale on iseloomulikud lihtsad meloodiad, akustilised instrumendid, näiteks kitarr, viiul ja bandžo, ning siirad ja südantsoojendavad laulusõnad, mis kajastavad tihti elu maapiirkondades. Alažanrid, nagu "bluegrass", "honky-tonk", folk ja popkantri, mitmekesistavad kantrimuusikat ning toovad esile erinevaid muusikatraditsioone ja kultuurilisi mõjutusi.
Mõju ja levik.
Kantrimuusika on mõjutanud muusikastiile ja -žanre ning leidnud kuulajaid üle kogu maailma. Selle mõju ulatub ka pop- ja rokkmuusikani ning isegi räpini. Populaarsed kantrimuusikud Johnny Cash, Dolly Parton, Willie Nelson ja Taylor Swift on saavutanud rahvusvahelise kuulsuse ning nende muusika on inspireerinud mitmeid põlvkondi.
Kantrimuusika Eestis.
Kantrimuusika pole Eestis nii laialt levinud kui mõnes teises riigis. Siiski korraldatakse Eestis regulaarselt kantrimuusikaüritusi ja -festivale ning leidub kantrimuusikat viljelevaid kohalikke ansambleid ja artiste.
Hiidmanner

Hiidmanner on geoloogilises minevikus eksisteerinud mitmest tänapäevasest mandrist koosnenud manner.
Hiidmandrid olid näiteks Gondwana, Rodinia, Pangaea ja Lauraasia.
Viimaste hiidmandrite Pangaea ja Lauraasia lagunemise järel on tekkinud kõik tänapäeva ookeanid peale Vaikse ookeani, mis on jäänuk Pangaead ümbritsenud hiidookeanist Panthalassast.
Mandrid lagunevad nii, et algul tekib mandrile riftivöönd, geoloogiliselt aktiivne ala, kus toimub palju maavärinaid ja võib olla vulkaane. Riftivööndi kohalt hakatakse mandrit lahku käristama: kumbki pool liigub eri suunas. Riftivööndi kohale tekivad algul suured, sügavad ja kitsad järved, hiljem pikad ja kitsad lahed.
See protsess toimub tänapäeval Aafrikas, kus Ida-Aafrika hakkab ülejäänud Aafrikast eralduma (Ida-Aafrika riftivöönd). Sellesse kohta on juba tekkinud hulk järvi (neist suurimad on Tanganjika järv ja Njassa järv) ning Punane meri on juba Araabia poolsaare Aafrikast eraldanud.
Tänapäeval saab hiidmandrina käsitleda Euraasiat, mis koosneb hulgast eri päritolu laamadest. Nende vahel kunagi eksisteerinud veekogud, näiteks Tethyse ookean, on kadunud, maismaa osad on üksteisega kokku põrganud ja põrkekohta on tekkinud kõrged mäestikud: Püreneed, Alpid, Kaukasus ja Himaalaja. Ka Austraalia liigub põhja poole, Euraasia suunas.
Arvatakse, et umbes 250 miljoni aasta pärast liituvad mandrite triivi tulemusel taas kõik praegused Maa mandrid üheks hiidmandriks Pangaea Ultima ehk Pangaea Proxima.
Kärde rahu

Kärde rahu sõlmiti 1. juulil (vkj 21. juunil) 1661 Kärde mõisas (praegu Jõgeva maakonnas) Rootsi ja Moskva tsaaririigi vahel ning see lõpetas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja. 
Lepingu järgi sai Rootsi tagasi Ida-Eesti (sealhulgas Tartu) ja Ida-Läti (sh Alūksne, Koknese ja Vastseliina), mille Moskoovia oli Vallisaare vaherahuga 1658 endale saanud. Kärde rahulepinguga taastati sõjaeelne Stolbovo rahuga määratud piir.
Traditsiooni järgi on Kärde rahu sõlmitud niinimetatud Kärde rahumajakeses.
Vallisaare vaherahu

Vallisaare vaherahu oli Rootsi ja Moskva tsaaririigi (Venemaa) vahel 20. detsembril 1658 Vallisaare mõisas ("Usnowa") Vaivara kihelkonnas Virumaal sõlmitud kokkulepe, millega katkestati osapoolte sõjategevus kolmeks aastaks. 
Vallisaare rahu peatas 1656.–1658. aasta Vene-Rootsi sõja, mille Moskva tsaaririik oli alustanud. Vallisaare vaherahuga jäid Venemaale Liivimaal vallutatud alad, sealhulgas Tartu. 
Vaherahu sõlmimise Rootsi-poolne komissar oli Rootsi Riiginõukogu liige, Tartu õuekohtu president vabahärra Gustaf Bielke ning delegatsiooni kuulusid veel Bengt Horn, Johan Silfverstierna ja Filip von Krusenstierna, Moskva tsaaririiki esindas Afanassi Lavrentjevitš Ordin-Naroškin.
Sõlmitud vaherahu tulemusena jäid Moskva tsaaririigi valdusse juba hõivatud Eesti- ja Liivimaa linnad, Rootsi valdusse aga Rootsi poolt tagasi vallutatud Ingerimaa koos Nöteborgi ja Nyeniga.
Rootsi ja Venemaa vahel taastati kaubandussuhted, mõlemad osapooled vabastasid vangid, kaasa arvatud need, kes olid ära viidud kaugetesse piirkondadesse. Rootsi võttis ka kohustuse mitte toetada Poolat sõjas Venemaa vastu.
1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tühistas Vallisaare rahu ning taastas selle eelse Stolbovo rahuga määratletud piiri Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel.
Vasakliit

Vasakliit (soome keeles "Vasemmistoliitto", lühend "Vas.") on Soome uusvasakpoolne partei, teine vasakpoolne erakond Soome Sotsiaaldemokraatliku Partei kõrval. Vasakliit on Põhjala Vasak-Rohelise Alliansi ja Uue Euroopa Vasakfoorumi asutajaliige. Partei toetus Soome parlamendivalimistel on tavaliselt olnud 10% ringis. Parteil on Eduskunnas 16 kohta.
Ajalugu.
Partei asutati 1990. aasta 28. ja 29. aprillil Helsingis Soome Rahva Demokraatliku Liidu (SRDL), Soome Naiste Demokraatliku Liidu (SNDL) ja pankrotistunud Soome Kommunistliku Partei (SKP) baasil. Esimesed kaks neist olid sisuliselt SKP katusorganisatsioonid.
Vasakliit kuulus aastatel 1995–2003 kahte sotsiaaldemokraat Paavo Lippose juhitud valitsusse, kus neil oli 3 ministriportfelli, ja 2011–2014 Jyrki Kataise valitsusse. Alates 2019. aasta juunist on vasakliit kuulunud Vasakliit sotsiaaldemokraatide Antti Rinne ja Sanna Marini juhitud valitsustesse.
Vasakliit kohtade arv Eduskunnas alates 1991. aastast.
Aasta&lt;br&gt;
1991. 19&lt;br&gt;
1995. 22&lt;br&gt;
1999. 20&lt;br&gt;
2003. 19&lt;br&gt;
2007. 17&lt;br&gt;
2011. 14&lt;br&gt;
2015. 12&lt;br&gt;
2019. 16&lt;br&gt;
2023. 11&lt;br&gt;
&lt;/pre&gt;
Soome parlamendis on 200 kohta.
Agaue

Agaue oli vanakreeka mütoloogias Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar. Tema abikaasa oli üks spardidest, Echion. Ta oli Pentheuse ema.
Agaue oli Dionysose järgija, menaad. (Dionysos oli Agaue õe Semele poeg.) Pentheus seevastu ei tunnistanud Dionysost jumalaks ega isegi oma sugulaseks mitte ning laskis ta vangi panna. Karistuseks saatis Dionysos Agauele hulluse, mille käigus Agaue koos teiste menaadidega tappis purjuspäi Pentheuse, rebis ta tükkideks ja tõi ta pea koju. Alles siis, kui ta oli end kaineks maganud, taipas ta, mida oli teinud, ja tappis end häbist.
Agaue järgi on nimetatud agaav.
Stolbovo rahu

Stolbovo rahu sõlmiti 9. märtsil (vkj 27. veebruaril) 1617 Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaaririigi vahel Stolbovo külas Tihvini lähedal Moskva tsaaririigis. 
Stolbovo rahu lõpetas Rootsi riigi osaluse aastatel 1613–1617 toimunud Rzeczpospolita ja Rootsi vägede osaluse Venemaa pärilussõjas. 
Rahuläbirääkimisi vahendasid Rootsi kuningriigi ja Moskva tsaari vahel Inglismaa kuninga James I esindaja John Merrick ja Hollandi Vabariigi esindajad Reynout van Brederode, Diderich Bass ja Albert Joachimi.
Läbirääkimisprotsessis tegid Rootsi väed ka sõjakäigu Pihkva aladele ning piirasid Pihkvat Gustav II Adolfi juhtimisel edutult, 15 000 mehega juulis-oktoobris 1615.
Läbirääkimisete esimene etapp vahendajatega, Jakob De la Gardie juhtimisel toimus jaanuaris-veebruaris 1616 Dederinos, mille järel sõlmiti vaherahu 3. märtsist 31. märtsini.
Vaherahutähtaja lõppemisel tegid Rootsi väed 2. sõjakäigu Pihkva aladele ning piirasid Pihkvat juulis 1616.
Läbirääkimisete teine etapp toimus Inglismaa esindaja John Merricki vahendusel, juunis-detsembris 1616.
Lõplik rahuleping sõlmiti 9. märtsil (vkj 27. veebruaril) 1617 Stolbovo külas Tihvini lähedal.
Tulemused.
Soome lahe idaosa valdamise pärast toimunud Ingerimaa sõja lõpetanud rahulepinguga:
1615. aastal saatkonnaga Venemaale suundunud Reinhold von Brederode Madalmaade saatkonna reisipäevikut pidas Anthonis Goeteeris, kes üsna üksikasjaliselt selle teekond kirjeldas.
Rahuläbirääkimistes 1615 ja 1617 Hollandi saadikuna osalenud Reinoud van Brederodele (1567–1633), tegi Rootsi kuningas Gustav II Adolf 1616 Rakvere vabahärraks ning läänistas 1618. aastal Rakvere linnuse ala 20 adramaa ja Toolse linnusega. 
Stolbovo rahuga määratud piir kehtis Vene-Rootsi sõjani aastatel 1656–1658. 1658. aastal sõlmitud Vallisaare vaherahuga piiri muudeti, kuid taastati Kärde rahuga 1661. aastal ja see kehtis sel kujul kuni Põhjasõjani.
Verssok

Verssok (vene keeles "вершо́к") on vana Vene pikkusühik, mille ametlik pikkus kehtestati 18. sajandil Peeter I ajal.
Algselt oli verssok võrdne nimetissõrme pikima lüli pikkusega.
Pärast mõõtühikute ühtlustamist Peeter I valitsusajal võrdsustati üks arssin 28 Inglise tolliga. Seega on üks verssok võrdne 28/16 ehk 13/4 Inglise tolliga.
1 verssok = 1/16 arssinat = 1/4 setverti = 13/4 tolli = 4,445 cm.
Verssoki võrdlus tänapäeva mõõtudega.
Verssok on täpselt võrdne püstikuühikuga, mida kasutatakse seadmepüstikutesse paigaldatavate elektroonikaseadmete kõrguse arvestamiseks, sest ka püstikuühiku aluseks on olnud Inglise toll.
Samuti langevad verssokiga täpselt kokku levinud diskettide mõõdud. 3,5- ja 5,25-tolliseid diskette võib nimetada vastavalt 2- ja 3-verssokilisteks.
Setvert

Setvert (vene keeles четверть) on endine vene mõõtühik.
Kuivainete mahuühikuna oli 1 setvert = 8 setverikku = 64 karnitsat = 209,91 liitrit.
Vedelike mahuühikuna 1 setvert = 1/4 pang (mõõt)e = 3,0748 liitrit.
Pikkusühikuna 1 setvert = 4 verssokit = 1/4 arssinat = 17,78 cm.
Pindalaühikuna maa-ala, kuhu külvati 1 setvert rukist (pool tiinu).
Pentheus

Pentheus oli vanakreeka mütoloogias Echioni ja Agaue poeg, Teeba riigitegelane, Kadmose ja Harmonia tütrepoeg, Menoikeus vanema isa.
Pentheuse ema õde oli Semele, Dionysose ema. Semele suri Zeusi nägemise tõttu enne Dionysose sündi, ent Zeus peitis sündimata poja oma reie sisse, kust see mõne kuu pärast uuesti sündis. Pojast sai veinijumal.
Kui Dionysos oli suureks kasvanud, tuli ta Teebasse oma vanavanemaid ja suguvõsa vaatama. Teda saatsid menaadid: rodu naisi, kes tantsisid ja laulsid, ülistasid Dionysost ja jõid veini. Nad käskisid kõigil Dionysost kummardada, sest tema olevat uus jumal.
Pentheus pidas seda avaliku korra rikkumiseks ja ilma loata meeleavalduse korraldamiseks ning käskis uue jumala vangi panna, nimetades teda petisest nõiaks Lüüdiamaalt.
Pime prohvet Teiresias keelas Pentheust ja ütles, et Dionysos on Semele poeg, kuid Pentheus nägi, et Teiresias on riides samamoodi kui menaadid, eefeuvöödid valgeis juustes, puhkes naerma ega uskunud.
Dionysos mõistis, et Pentheus ei usu tema jumalikkust. Ta ei puigelnud ja tuli vabatahtlikult Pentheuse ette; menaadid põgenesid mägedesse. Pentheus käskis Dionysose türmi heita, kuid kütked ja ahelad ei pidanud teda, lukud kukkusid eest ja uksed avanesid iseenesest.
Seepeale taipas suur osa linnaelanikest, et Dionysosel on üleloomulikud võimed. Paljud naised, sealhulgas Pentheuse ema Agaue ja tädi Autonoe ühinesid menaadidega. Kuid Pentheus jäi endale kindlaks ning sõimas ja ähvardas Dionysost. Dionysos jalutas vanglast minema. Ka Pentheus tormas mägedesse linna naisi otsima, ent siis nuhtles Dionysos neid hullusega, nii et nad purjuspäi pidasid Pentheust lõviks, tapsid ta ja kiskusid tükkideks.
Kas Pentheus oli Teeba kuningas.
Enamik allikaid nimetab Pentheust Teeba kuningaks. Siiski on argumente selle väite vastu.
Mõne allika järgi loobus Kadmos Teeba troonist Pentheuse kasuks, mõne järgi oma poja Polydorose kasuks. On vähetõenäoline, et Kadmos oleks jätnud trooni tütrepojale, kui tal endal oli kaks poega. Osa allikaid väidab, et Pentheuse surm ajendaski Kadmost troonist loobuma.
Kui Pentheus oleks olnud Teeba kuningas, oleks tema surma järel pärinud trooni tema poeg Menoikeus, aga sellenimelist Teeba valitsejat mütoloogias ei ole; Teebat valitsesid Polydorose järeltulijad, mitte Pentheuse järeltulijad.
Pentheus kunstis.
Pentheuse surma käsitleb Euripidese tragöödia "Bakhandid". Seda on ka korduvalt kujutatud antiiksetel vaasimaalidel. Pärast vanaaega on Pentheust kunstis vähe kujutatud.
Michael Gruber

Michael Gruber (sündinud 5. detsembril 1979 Schwarzachis) on Austria endine kahevõistleja; olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003).
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Michael Gruber osales 126 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile kahel korral, millest ühe korral oli ta kolmas ja ühe korra teine.
Christoph Bieler

Christoph Bieler (sündinud 28. oktoobril 1977 Hall in Tirolis) on Austria kahevõistleja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2003). 
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Christoph Bieler on osalenud 240 maailma karikasarja etapil () ja jõudnud poodiumile 17 korral, millest 6 korral kõige kõrgemale astmele.
Gran Paradiso rahvuspark

Gran Paradiso rahvuspark (itaalia "Parco Nazionale Gran Paradiso") asub Loode-Itaalias Valle d'Aosta ja Piemonte maakonnas. Gran Paradiso on Itaalia esimene ja tähtsaim rahvuspark. See rajati 1922. aastal endistele Savoia hertsogi jahialadele.
Gran Paradiso hõlmab Graia Alpide kõrgeimat mägederühma; kõrgeim tipp Gran Paradiso on 4061 m, selle lähedal asub 3923 m Piccolo Paradiso tipp. Rahvuspargis laiuvad lehise- ja kuusemetsad ning alpi maastikud.
Vercelli

Vercelli on linn Itaalias Piemonte maakonnas, Vercelli provintsi halduskeskus. 
Vercelli asub keset Po madaliku tohutuid riisipõlde.
Tautoloogia

Tautoloogia on väide loogikas, mis on paratamatult tõene. Näiteks: "Kõik varesed on musta või mingit muud värvi". 
Tavaseletuse järgi on tautoloogiline definitsioon selline, mis defineerib midagi iseenda kaudu, tavaliselt läbi ümbersõnastuse. Klassikaline näide: "tautoloogia on see, mis on tautoloogiline".
Kõige lihtsam vorm tautoloogilisest definitsioonist on lihtne kordus: "Sinine valgus on valgus, mis on sinine", "Eetris on kaheosalise seriaali teine, viimane osa", "Elu mõte on elu" jne. 
Kirjanduses ka tähendusliiasus, samasõnasus, sama v lähedase tähendusega sõnade ja väljendite tarbetu kordamine. Keerulisemas variandis kasutatakse võõrsõnu või ümbersõnastamist: "viisakad inimesed on need, kes ei käitu ebaviisakalt".
Tautoloogia on kasutusel retoorikavõttena. 
Paljud kõnekeelsed väljendid sisaldavad tautoloogiat: "ette ennustama", "juurde lisama", "innovatiivne uuendus" jpm.
Tautoloogilise tõestuse all mõeldakse loogikaveaga tõestust, kus mõiste defineeritakse sellesama mõiste kaudu. See on tautoloogiline viga. 
Tautoloogia eitus on vasturääkivus.
Suur osa matemaatikast tegeleb tautoloogia uurimisega.
Tautoloogia näiteid igapäevaelust.
Tulevane Riigikogu esimees, Lauri Hussar teatas ETV valimisstuudios saatejuhi küsimusele «Mis on lahendus Nursipalu suhtes?», et «Lahendus on väga lihtne. Tuleb leida lahendus.»
Suguküpsus

Suguküpsus on organismi võime suguliseks paljunemiseks. 
Inimese suguküpsus saabub tavaliselt umbes 12. ja 14. eluaasta vahel. 
Bioloogias kasutatakse suguküpse organismi kohta ka termineid matuurne ja adultne (ladina "adultus", lühend "ad".). Enamasti on suguküpsus täiskasvanu peamiseks tunnuseks.
Varese

Varese [] on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas, Varese provintsi halduskeskus. Asub 56 km Milanost põhjas. Vareses asub Milanot teenindav Malpensa lennujaam.
Linn tekkis tänu jalatsitööstusele, mis tänapäevaks on küll hääbunud.
Linna lähedal asub Varese järv.
Eliminativism

Eliminativism mingi mõiste või mõistestiku suhtes on seisukoht, et selle mõistestiku kasutamisest tuleb täielikult loobuda ning asendada see fundamentaalsema mõistestikuga. 
Eliminativism vaimufilosoofias.
Eliminativism vaimufilosoofias ehk eliminatiivne materialism on seisukoht, mille kohaselt tavapärane mentalistlik mõistestik (ehk rahvapsühholoogia ehk intentsionaalne mõistestik) on olemuslikult ebatäiuslik ja kuulub tulevikus asendamisele neuroteadusliku mõtlemisega. Sellised omistused nagu 'usub', 'loodab', 'arvab' jne pole vaimu juures olulised ega efektiivsed. Selle asemel tuleb opereerida niisuguste mõistetega nagu neuronite aktivatsioonimustrid ja -vektorid, sünapsid, impulsid jne.
Eliminatiivse materialismi tuntud esindajad on Paul ja Patricia Churchland.
Air Mauritius

Air Mauritius on Mauritiuse rahvuslik lennufirma. Selle peakorter asub saare pealinnas Port Louis's. Air Mauritius asutati 14. juunil 1967. Esimene lend oli Réunioni.
Sihtkohad.
Air Mauritiuse lennusihtkohad on 2010. aasta jaanuari seisuga järgmised:
Lennukipark.
Air Mauritiuse lennukipark koosneb 2009. aasta 18. novembri seisuga järgmistest lennukitest:
Busto Arsizio

Busto Arsizio on linn Põhja-Itaalias Lombardia maakonnas Varese provintsis. Asub 25 km Milanost loodes Olona jõe ääres.
20. sajandil on Busto Arsizio teinud tööstuslikus arengus suure hüppe ning saanud oluliseks tekstiilitööstuse (eriti puuvillatööstuse) keskuseks.
Viru-Nigula valla lipp

Viru-Nigula valla lipp on Lääne-Viru maakonnas asuva Eesti haldusüksuse Viru-Nigula valla lipp.
Lipp on kinnitatud 3. oktoobril 1995.
Lipu kirjeldus.
Viru-Nigula valla lipp on vapilipp, mille ruudukjuline kangas on jaotatud vertikaalselt kolmeks võrdseks väljaks, sini-valge-sinine. Valgel väljal on vaheldumisi üksteise all kolm musta s-kujulist lahtist varrast ja kolm musta ratasristi. Kandelipu suurus on 105x105 cm. 
Põhjendus.
Lipukujundid ning neist moodustuv ornament tähistavad Viru-Nigula harukordset muististerohkust ja tugevat muinsuskaitseliikumist. Samuti viitavad kujundid visuaalselt õ-tähele, mille O. W. Masing Viru-Nigulas töötades tarvitusele võttis.
Lipu heiskamine.
Valla lipp heisatakse:
Valla lipu valmistamine toimub üksnes vallavalitsuse loal.
Kehra lipp

Kehra lipp oli Eesti omavalitsusüksuse Kehra linna lipp.
Lipp oli kasutusel 8. oktoobrist 1993 kuni 2002. aastani. Eesti Vabariigi Valitsuse 11. juuli 2002. aasta määrusega on Kehra Anija valla vallasisene linn.
Lipu kirjeldus.
Kehra linna lipp koosnes kolmeteistkümnest võrdsest horisontaalsest laiust – seitsmest sinisest ja kuuest valgest.
Bobisõit 1992. aasta taliolümpiamängudel

Bobisõit 1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is
Kahebobi.
16. veebruar&lt;br&gt;
37 meeskonda.
Neljabobi.
22. veebruar&lt;br&gt;
31 meeskonda
Altmargi vaherahu

Altmargi vaherahu (harva "Altmarki vaherahu") oli Rzeczpospolita ja Rootsi vahel 26. septembril (16. septembril) 1629 sõlmitud vaherahu, mis lõpetas 1600 alanud Poola-Rootsi sõja. 
Vaherahu sõlmiti Prantsusmaa ja Inglismaa vahendusel Altmark'i külas Ida-Preisimaal (praegune Stary Targ Malborki ja Sztumi lähedal Poolas) lageda taeva all kuueks aastaks.
Vaherahu tulemused.
Rootsi säilitas Liivimaa hertsogkonna selle osa, mis jäi põhja poole Daugava jõge, (sealhulgas Lõuna-Eesti mandriosa) ning vaherahu kehtivuse ajaks ka vallutatud Preisi linnad Elbingi (praegu Elbląg), Braunsbergi (praegu Braniewo), Pillau (praegu Baltiisk) ja Memeli (praegu Klaipėda) koos nende ümbrusega. Viimastest sai hiljem Preisi kindralkubermang, mille eesotsas oli Axel Oxenstierna. 
Vaherahu pikendati 1635 Stumsdorfis 26 aastaks.
Oliwa rahu

Oliwa rahu sõlmiti Rootsi, Rzeczpospolita, Austria ja Brandenburg margi vahel 3. mail 1660 Oliwa kloostris Gdański lähedal Poolas.
Oliwa rahu lõpetas 1655. aastal alanud Teise Põhjasõja ja 1657. aastal alanud Rootsi sõja Austria ertshertsogkonna ja Brandenburg-Preisimaaga. Rahulepingu järgi loobus Poola kuningas Jan II Kazimierz taotlemast Rootsi kuningatrooni ja Liivimaad, mis oli Rootsi valduses 1620. aastast.
Rahuläbirääkimised.
Läbirääkimised algasid 1659. aasta sügisel Toruńis. Hiljem kolis Rzeczpospolita delegatsioon Danzigisse ja Rootsi delegatsioon Sopotisse (Zoppot). Peamine rahuvahendaja oli Prantsusmaa saadik De l'Hombres.
Läbirääkimised olid väga rasked. Paljud sõjaõhutajad ärgitasid Rzeczpospolitat sõda jätkama ja lubasid talle oma abi. Nende hulka kuulusid Taani ja Hollandi saadikud, samuti Saksa Rahva Püha Rooma Keisririik ja Brandenburg – viimase markkrahv Friedrich Wilhelm lootis endale saada Rootsile kuuluva Rootsi Pommerit. Austria ertshertsogkonna Habsburgide dünastia lubas samuti Rzeczpospolitale sõjalist abi. Isegi Rzeczpospolita delegatsiooni juht, Gniezno peapiiskop, ei tahtnud rahu sõlmida, sest uskus, et Liivimaal olevad Rootsi väed on kurnatud ja et Liivimaa on võimalik tagasi vallutada.
Rahu tahtis sõlmida Poola kuninganna Maria Louisa Gonzaga, kellel oli suur mõju nii kuningale kui Poola Seimile. Kuningapaaril – Maria Louisa Gonzal ja Jan II Kazimierz Wazal – ei olnud pärijat ja kuninganna tahtis, et järgmiseks Poola kuningaks valitaks tema lähedane sugulane, Condé prints Louis II de Bourbon. See oli aga võimalik üksnes Rootsi nõusolekul, sest Rootsi oli Prantsusmaa lähedane liitlane. Rahu tahtis ka Prantsusmaa, kes kartis oma põlisvaenlase Austria ertshertsogkonna mõju suurenemist sõdadest kurnatud Saksamaal ja Rzeczpospolitas.
Prantsusmaa kuningriigi sisuline valitseja sel ajal oli kardinal Jules Mazarin. Tema meelest tasakaalustas Rootsi sõjaline juuresolek Saksamaal Austria ertshertsogkonna mõju. Rootsi valduste ründamine tähendanuks Westfaali rahu rikkumist ja sellepärast ähvardas Mazarin tungida Saksamaale umbes 30 000-mehelise sõjaväega juhul, kui rahu ei sõlmita enne veebruari. 
13. veebruaril 1660 suri Rootsi kuningas Karl X, jättes trooni alaealisele Karl XI-le. Seetõttu hakkasid Rzeczpospolita, Austria ertshertsogkond ja Brandenburg Rootsile täiendavaid nõudmisi esitama, aga pärast Prantsusmaa järgmist ähvardust andis Rzeczpospolita delegatsioon alla ja sõlmis rahu.
Rahulepingu tulemused.
Rahulepinguga tunnustati Preisimaa hertsogiriigi iseseisvust. Brandenburgis valitsenud Hohenzollernite dünastia oli varem valitsenud Preisimaad kui Poola kuninga feoodi, nüüd kaotas Rzeczpospolita Preisimaa üle võimu. Kuid leping sätestas, et kui Hohenzollernite dünastia peaks välja surema, läheb Preisimaa Poola krooni alla tagasi. Lepingu see osa oli Brandenburgi diplomaadi Christoph Caspar von Blumenthali saavutus tema karjääri esimesel diplomaatilisel lähetusel.
Oliwa rahu, samal aastal sõlmitud Kopenhaageni rahu ja 1661. aastal sõlmitud Kärde rahu tähistasid Rootsi impeeriumi kõrgpunkti.
Menaadid

Menaadid ehk bakhandid olid veinijumala Dionysose (lisanimega Backhose) saatjad, kelle hulgas oli nii nümfe kui harilikke naisi.
Nad kandsid tõrvikuid ja türsoseid ning eefeudest põimitud loore. Vahel olid eefeud põimitud nende juustesse. Nad riietusid metsloomanahkadesse. Menaadid laulsid Dionysost ja veini ülistavaid laule, tantsisid ja jõid veini. Koos Dionysosega rändasid nad üle mägede ja läbi metsade. Nad kasutasid ka muusikariistu: tamburiine ja teisi kergeid löökpille, samuti flööte. Sageli sattusid nad alkoholi kuritarvitamise tõttu ekstaasi ega andnud siis oma käitumisest endale aru. Purjuspäi ei kartnud nad ühtki metslooma ja ründasid hulgakesi isegi lõvisid, teistest rääkimata. Nad sõid tapetud loomade toorest liha.
Dionysosel ei olnud templeid. Tema kummardamise rituaalid toimusid vabas looduses. Need muutusid sageli orgiateks, mille juurde kuulus enda mürgitamine ja vigastamine ning seksuaalsuhted Dionysose meessaatjate saatürite, sileenide ja Paaniga.
Menaadid rebisid tükkideks Pentheuse ja Orpheuse. Sealjuures oli Pentheuse tapmise ajal menaadide seas tema ema Agaue.
Menaadid kunstis.
Euripides kirjutas tragöödia "Bakhandid".
Kunstis kujutatakse menaade harilikult viinamarjaväätide ja isegi viinamarjakobaratega juustes. Antiiksetel krateeridel, mida kasutati veini ja vee segamiseks, olid menaadid üks kõige levinumaid teemasid. Menaade on ka Pompeji seinamaalingutel.
Menaade on kujutanud William-Adolphe Bouguereau, Annibale Carracci, Albrecht Dürer, Tizian ja William Etty.
Tsitaadid.
Oh, magus on meil mägedes&lt;br&gt;
tantsida ja laulda,&lt;br&gt;
hullupööra tormata.&lt;br&gt;
On magus maha viskuda,&lt;br&gt;
kui loom on metsast püütud, tapetud.&lt;br&gt;
Oh, magus veri, maitsev toores liha!
Euripidese "Bakhandid"
Lukáš Bauer

Lukáš Bauer (sündinud 18. augustil 1977 Ostravas) on Tšehhi murdmaasuusataja.
1997. aastal sai Bauer juunioride MM-il 30 km distantsil vabatehnikas hõbemedali.
2006. aasta taliolümpiamängudel Torinos sai Bauer 15 km klassikas hõbemedali ja kaotas olümpiavõitjaks tulnud Andrus Veerpalule 14,5 sekundiga. Sama kohaga pidi ta leppima ka 2009. aasta MM-il Liberecis, kui oli jälle teine Veerpalu järel. 2010. aasta taliolümpiamängudel võitis 15 km vabatehnikasõidus pronksmedali. 2015. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta 50 km klassikas hõbemedali ja oli 15 km vabatehnikas seitsmes. 2017. aastal teatas ta karjääri lõpetamisest. 
Bauer võitis 2007–2008 hooajal nii Tour de Ski kui ka maailma karikasarja üldkarika.
Bauer osales maailma karikasarjas esimest korda 13. detsembril 1997 Val di Fiemmes 10 km klassikas, kus ta sai 115 osaleja seas 54. koha. Esimese poodiumikoha sai ta 2002. aasta novembris Kuusamos 15 km klassikasõidus, kus ta oli teine. Etapivõiduni jõudis ta kaks kuud hiljem 2003. aasta jaanuaris kodusel MK-etapil Nové Městos 15 km vabasõidus.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikas.
Lukáš Bauer on individuaalarvestuses osalenud 224 MK-etapil () ja jõudnud poodiumile 35 korral, millest 16 korral kõige kõrgemal astmel. 
Isiklikku.
Lukáš Bauer on 181 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 70 kg.
Ta on abielus, peres kasvab kaks last.
TAS-diagramm

TAS-diagramm on Rahvusvahelise Geoloogiaühingu tardkivimite klassifikatsiooni üks põhidiagramme, mida kasutatakse vulkaaniliste kivimite klassifitseerimiseks.
Diagrammi y-teljel on summeeritud kivimi leelisoksiidide (K2O+Na2O) sisaldus (massiprotsent), x-teljel on aga ränioksiidi (SiO2) sisaldus.
TAS-diagrammi kasutatakse siis, kui tardkivimit ei ole võimalik või on väga keerukas klassifitseerida tema mineraloogilise koostise alusel. Sellised on väga peeneteralised kivimid ning samuti kivimid, mis sisaldavad vulkaanilist klaasi ehk kristallstruktuurita amorfset ainet. Niisugustele tingimustele vastavad eelkõige vulkaanilised kivimid. Faneriitseid süvakivimeid klassifitseeritakse QAPF-diagrammi abil.
TAS on akronüüm sõnadest: "Total Alkali vs Silica".
Till Lindemann

Till Lindemann (sündinud 4. jaanuaril 1963 Leipzigis) on saksa muusik, "industrial metal"'i ansambli Rammstein laulja ja sõnadekirjutaja.
Lindemann oli nooruses hea ujuja, mistõttu määrati ta koguni olümpiakoondislaste nimekirja, kuid vigastus ei võimaldanud tal 1988. aasta suveolümpiamängudel osaleda.
Muusikukarjääri alguses oli Lindemann tegev bändis First Arsch ning teenis elatist korvipunumisega.
Ta oli 1994. aastal asutatud ansambli Rammstein asutajaliige ning on siiani selle laulja. Ta tunneb suurt huvi pürotehnika vastu. Seda on ära kasutatud nii Rammsteini kontsertidel kui ka videotes.
Till Lindemann on lahutatud, kasvatab tütart.
Kronofiilia

Kronofiilia on eksklusiivne või valdav seksuaalne eelistus (oluliselt) nooremate või vanemate armastuspartnerite vastu.
Hollandi linnade loend

"Siin on loetletud Hollandi linnu.
A.
Alkmaar - Almelo - Almere - Amersfoort - Amstelveen - Amsterdam - Apeldoorn - Arnhem - Assen
B.
Barendrecht - Breda
C.
Culemborg
D.
Delft - Deventer - Doetinchem - Dokkum - Dordrecht
E.
Edam - Ede - Eindhoven - Emmen - Enschede
G.
Gouda - 's-Gravendeel - Groningen
H.
Haag - Haarlem - Haarlemmermeer - Heerlen - Hengelo - 's-Hertogenbosch - Hilversum - Hoogeveen - Hoom - Hoorn
L.
Leeuwarden - Leiden - Lelystad
M.
Maastricht - Middelburg
N.
Nijkerk - Nijmegen
O.
Oss
P.
Purmerend
R.
Rotterdam
S.
Sneek
T.
Tilburg
U.
Urk
- Utrecht
V.
Venlo - Vlissingen
W.
Woerden
Z.
Zaandam - Zoetermeer - Zutphen - Zwijndrecht - Zwolle
Erika Salumäe

Erika Salumäe (sündinud 11. juunil 1962 Pärnus) on Eesti endine jalgrattur ja poliitik. Ta on kahekordne maailmameister ja kahekordne olümpiavõitja trekisõidus. 2010. aastast elab ta Hispaanias.
Erika Salumäe on Eesti Olümpiakomitee auliige.
Erika Salumäe on Eesti Koolispordi Liidu, Eesti Olümpiakomitee juures tegutseva MTÜ Olümpiavõitjate Kogu ja Eesti Petanque'i Klubide Liidu president (aastani 2008). 
Eesti Koolispordi Liidu presidendina tõi Eestisse koolinoorte võistluse Jean Humbert Cup, mis toimus 25.–30. juunini 2009 Tallinnas ja millest võttis osa üle 500 noore sportlase 26 riigist. 
Sportlikud saavutused.
Erika Salumäe on püstitanud 15 maailmarekordit. Ta on valitud Eesti parimaks naissportlaseks 1983., 1984., 1987., 1988., 1989., 1990., 1992., 1995. ja 1996. aastal. Ei naistest ega meestest ole kedagi teist 9 korda Eesti aasta parimaks sportlaseks valitud.
Maailmameistrivõistlused.
1984:
1986:
1987:
1989:
1995:
Olümpiamängud.
1988. aasta suveolümpiamängud Soulis
1992. aasta suveolümpiamängud Barcelonas
1996. aasta suveolümpiamängud Atlantas
Poliitikukarjäär.
Aastatel 1996–1999 oli ta Tallinna Linnavolikogu liige, 1999. aastal valiti ta Riigikokku (Keskerakond). 2003. aastal lahkus ta Keskerakonnast ja oli Tallinna Linnavolikogus Rahvaliidu saadikurühma liige ja lastekaitsekomisjoni esimees. 2004 moodustas ta Tallinna Linnavolikogus Rahvaliidu saadikurühma. Hiljem oli ta volikogu Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsiooni esimees. 
Ta valiti XI Riigikogu liikmeks, kuid loobus sellest kohast, et töötada Tallinna Linnavolikogus. 5. aprillil 2007 võttis SDE fraktsioon ta uuesti liikmeks. Selle eest sai ta kirja, kus teda ähvardati füüsilise vägivallaga, nii et Salumäe pöördus kaitseks politsei poole.
Erika on valitud Eesti Vabariigi Riigikokku kolmel korral.
Erika Salumäed poliitikuna on korduvalt segi aetud Erik Salumäega. Tegelikult pole nad üldse sugulased ja nad ei kuulu ka samasse erakonda (Erik on reformierakondlane).
Isiklikku.
Erika Salumäel on tütar Sirli.
Salumäe on elanud üle infarkti ja käinud seljaoperatsioonil.
Erika Salumäe sai kingituseks 1988. aasta Souli olümpiavõidu eest maja tookordse Eesti NSV ministrite nõukogu otsuse järgi. 2000. aastal müüs ta selle Nikita Hrushtshovi nimelisele isikule. Alghind oli 3,9 miljonit krooni, kuid lõpphinda ei soovinud Eesti edukaim trekirattur täpsustada. Pirital aadressil Metsavahi tee 24 asunud majas oli üldpinda 330 ruutmeetrit, krunt oli aga 1272 ruutmeetrit suur. Majas oli viis tuba, basseiniga saun, kamin, talveaed, täiskelder ja abiruumid. 
2013. aasta oktoobris müüs ta oma medalid ja spordidressid oksjonil maha.
Loomingus.
2024. aasta märtsis ilmus teade, et režissöör German Golub valmistab ette Erika Salumäe elust kõnelev spordidraamat "Meie Erika".
Yeu

Yeu on saar Biskaia lahes. 
Pindala 23 km², kõrgus kuni 35 meetrit. Saarel asub kaks sadamat: Port-Joinville ja La Meule, mis on tuntust saavutanud tuunikala ja langustide püüdmisega.
Yeu saar kuulub Prantsusmaale.
Sanxia kuristik

Sanxia (hiina keeles 三峡 "Sānxiá") on kolmest osast koosnev kanjon Hiinas. Kulgeb ida-lääne sihis läbi valdavalt lubjakivist koosnevate mägede. Jaguneb kolmeks osastiskanjoniks, mida lahutavad laugemanõlvalised orulõigud. Kanjonit läbib läänest itta voolates Jangtse. Laevasõitu segab kanjonites kiire vool ning kohati ohtlikud karid ja kärestikud.
Viinamarjasordid

Viinamarjasordid on hariliku viinapuu ja selle hübriidide aretatud sordid ehk kultivarid. Sageli samastatakse viinamarjasordid veinisortidega, sest eri veinide valmistamisel kasutatakse eri sorti viinamarju ning viimastel aastakümnetel on aina suuremat populaarsust kogunud sordiveinid.
Erinevatest viinamarjasortidest toodetakse väga erinevate omadustega veine. Ainult ühest viinamarjasordist tehtud veine nimetatakse sordiveinideks. Sordiveinid on näiteks Chardonnay, Cabernet Sauvignon, Merlot, Pinot Noir, Riesling ja Sauvignon Blanc.
Seguveinideks nimetatakse kahe või enama sordi segamisel saadud veine. Neist mõned levinumad on "Vignoble du Languedoci" viinamarjasordid, mida edukalt kasutatakse seguveinides: Bourboulenc, Carignan, Cinsault, Clairette, Grenache, Macabeu, Marsanne, Mourvèdre, Piquepoul, Rolle, Roussanne, Syrah, Ugni, Vermentino.
Varem olid Vana Maailma veinid enamasti seguveinid ja Uue Maailma veinid sordiveinid, kuid tänapäeval sellist vahet enam ei ole.
Chardonnay

"Chardonnay" [šardonn'ee] on Burgundiast pärinev viinamarjasort, mida kasutatakse tuntud valgete sordiveinide valmistamiseks. "Chardonnay'd" kasutatakse ka šampanja koostises; on olemas ka sajaprotsendiliselt "Chardonnay" marjadest valmistatud "blanc de blancs" šampanjad. Prantsusmaal tehakse "Chardonnay" sordist Chablis' veini ning rikkalikke valgeid burgundereid.
Kasvatamispiirkonnad.
"Chardonnay" on maailma levinuim viinamarjasort. "Chardonnay'le" sobivad nii jaheda kliimaga alad kui ka soojad, kuivad alad. Tema peamised kasvualad jäävad Ameerika Ühendriikidesse (California), Austraaliasse, Prantsusmaale (Burgundia, Langudoc-Roussilion, Champagne), Itaaliasse, Tšiilisse, Lõuna-Aafrikasse ja Argentinasse. 
"Chardonnay'st" valmistatud veinide omadused.
Chardonnay-vein on tavaliselt täidlane, suhteliselt suure alkoholisisaldusega ja tundub seetõttu mitte päris kuiv olevat. Sellest marjast valmistatud vein võib olla kerge, värske, elav, nooruslik, samas mõnes teises kliimas võine, kreemjas, kompleksne ja korraliku arengupotentsiaaliga.
Cabernet Sauvignon

"Cabernet Sauvignon" on Bordeaux' viinamarjasort, mida kasvatatakse kõikides veinimaades. See on kõige tuntum punane viinamari maailmas.
"Cabernet Sauvignon" on suguluses teistegi Cabernet-nimeliste viinamarjasortidega (näiteks "Cabernet Franc"). Et ta on sellenimelistest tuntuim, levinuim ja populaarseim, peetakse Cabernet'dest kõneldes silmas siiski eelkõige "Cabernet Sauvignoni" (või sellest valmistatud veine).
Veinid.
Kõige kuulsamad Cabernet'd on Bordeaux' kõrval pärit Toscanast, Californiast, Tšiilist, Katalooniast, Austraaliast ja Lõuna-Aafrikast. 
Bordeaux's kasutatakse "Cabernet Sauvignoni" eelkõige Médoci piirkonna veinides. Prantsusmaal segatakse veini valmistamisel "Cabernet Sauvignoni" reeglina teiste sortidega, teistes maades aga toodetakse sellest tihti ka sordiveine.
Vincent Defrasne

Vincent Defrasne (sündinud 9. märtsil 1977 Pontarlieris) on Prantsusmaa laskesuusataja. Olümpiavõitja (2006) ja maailmameister (2001).
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Salt Lake Sity 2002
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Pokljuka 2001
Oberhof 2004
Pokljuka 2006
Anterselva 2007
Isiklikku.
Vincent Defrasne on 174 pikk ja kaalub 61 kg.
Kati Wilhelm

Kati Wilhelm (õieti Katarina Wilhelm; sündinud 2. augustil 1976 Schmalkaldenis) on Saksamaa endine laskesuusataja. 
Kati Wilhelm on seisuga 18. veebruar 2009 kolmekordne olümpiavõitja (2002 ja 2006) ja viiekordne maailmameister (2001, 2007, 2008 ja 2009). Individuaaldistantsidel on Kati Wilhelm tulnud kolm korda maailmameistriks (2001 ja 2009).
Märtsis 2010 teatas ta, et lõpetab pärast hooaja lõppu tegevsportlase karjääri.
Isiklikku.
Kati Wilhelm oli tippsportlasena 173 cm pikk ja kaalus 60 kg.
Frode Andresen

Frode Andresen (sündinud 9. septembril 1973 Rotterdamis) on endine Norra laskesuusataja. Olümpiavõitja (2002) ja maailmameister (2000).
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Frode Andresen osales kokku 300 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 43 korda, millest 15 korral kõige kõrgemale astmele.
Isiklikku.
Frode Andresen on 191 cm pikk ja kaalus tippsportlasena 75 kg.
Riia rahu

Riia rahu sõlmiti Vene SFNV (ka Valgevene NSV nimel) ja Ukraina NSV (ühelt poolt) ning Poola (teiselt poolt) vahel 18. märtsil 1921 Läti pealinnas Riias.
Ajalugu.
Riia rahuleping lõpetas Nõukogude-Poola sõja (1919-1921). Lepinguga määrati kindlaks Poola idapiir (Poolale läksid Ukraina ja Valgevene läänealad) ja reguleeriti Poola ja Nõukogude vabariikide vahelised majandus-õiguslikud suhted, mille alusel loodi diplomaatilised suhted. Vene SFNV kohustus vastavalt lepingule tasuma Poola riigile aasta jooksul 30 miljonit kuldrubla Poola panuse eest Venemaa majandusse, tagastama sõjatrofeed, kõik teadus- ja kultuuriväärtused. Poola vabastati kohustustest, mis seotud Venemaa impeeriumi võlgade ja muude kohustustega.
Leping koostati kolmes eksemplaris – vene, ukraina ja poola keeles. Lepingu ratifitseeris 14. aprillil 1921 Ülevenemaaline Kesktäitevkomitee, 15. aprillil Ukraina NSV Kesktäitevkomitee ja 15. aprillil Poola seim, misjärel ta ka jõustus. 
Osa lepingust tulenenud kohustusi jättis Nõukogude pool täitmata, põhjendades seda Poola Nõukogude-vaenuliku tegevusega (toetus Nõukogude-vastastele rühmitustele), sõjavangide vabastamise aeglase tempo ja vangilaagrites valitseva halva olukorraga ning Poolas elavatele venelastele, ukrainlastele ja valgevenelastele lubatud võrdsete õiguste mittevõimaldamisega.
Józef Piłsudski osales Riia rahuläbirääkimistel vaid vaatlejana, pidades rahu argpüksluse märgiks. Talle ei meeldinud Ukraina jätmine Vene SFNV meelevalda, kuna tal oli Ukraina Rahvavabariigi juhi Sõmon Petljuraga kokkulepe kaitsta Ukrainat Nõukogude Venemaa agressiooni eest.
Lepingu tagajärjel tekkisid ukrainlaste seas Poola-vastased meeleolud, kuna neile jäi tunne, et Poola hülgas nad.
Jäähoki 1992. aasta taliolümpiamängudel

Jäähoki 1992. aasta taliolümpiamängudel toimus Albertville'is 8.–23. veebruarini.
Kvalifikatsioon.
Poola alistas Taani 14. aprillil 1991 Kopenhaagenis 6:4 ja 16. aprillil Oswiecimis 9:5 ja pääses olümpiamängudele.
Kohamängud olümpiasüsteemis.
Veerandfinaalid.
Kanada-Saksamaa 4:3&lt;br&gt;
Tšehhoslovakkia-Rootsi 3:1&lt;br&gt;
USA-Prantsusmaa 4:1&lt;br&gt;
SRÜ-Soome 6:1
9.–12. koha mängud.
Norra-Itaalia 5:3&lt;br&gt;
Šveits-Poola 7:2
5.–8. koha mängud.
Rootsi-Soome 3:2&lt;br&gt;
Saksamaa-Prantsusmaa 5:4
Poolfinaalid.
Kanada-Tšehhoslovakkia 4:2&lt;br&gt;
SRÜ-USA 5:2
Kohamängud.
11. kohale: Poola-Itaalia 4:1&lt;br&gt;
9. kohale: Norra-Šveits 5:2&lt;br&gt;
7. kohale: Soome-Prantsusmaa 4:1&lt;br&gt;
5. kohale: Rootsi-Saksamaa 4:3&lt;br&gt;
Pronksimäng: Tšehhoslovakkia-USA 6:1&lt;br&gt;
Finaal: SRÜ-Kanada 4:2
Uusikaupunki rahu

Uusikaupunki rahu (rootsipäraselt "Nystadi rahu", vene keeles "Ништадтский мирный договор") sõlmiti Rootsi ja Venemaa keisririigi vahel 10. septembril (30. august vkj) 1721 Uusikaupunki linnas Edela-Soomes.
Uusikaupunki rahu lõpetas Rootsi ja Venemaa keisririigi vahelise Põhjasõja ning rahulepingu järgi sai Venemaa keisririik Rootsilt 
Rootsi sai Venemaa keisririigilt täiendava kompensatsioonina 2 miljonit riigitaalrit ning tagasi sõjas hõivatud Soome ala. Rahulepingu järgi sai Rootsi õiguse Baltimaadest iga aastal tollimaksuvabalt välja vedada vilja 50 000 rubla eest.
Kehtima jäid 1710. aastal sõlmitud kapitulatsioonid (Harku kapitulatsiooniakt), millega tagati balti aadlile ja linnadele kohaliku elukorralduse, õiguste ja usundi, seega Balti erikorra säilimise ning Eesti- ja Liivimaale laialdase omavalitsuse.
Uusikaupunki rahuläbirääkimiste sekretäriks oli Eestimaa ja Tallinna piiskopi Johann Jacob Pfeiffi pojapoeg Johan Jakob Pfeiff (1686–1740).
Ino

Ino oli vanakreeka mütoloogias Boiootia pealinna Teeba printsess, Kadmose ja Harmonia tütar, Athamase naine, Melikertese ja Learchose ema, Phrixose ja Helle kasuema.
Boiootias asuva Orchomenose linna valitseja Athamas hülgas oma esimese naise Nephele ja abiellus Inoga. Esimesest abielust oli tal poeg Phrixos ja tütar Helle. Athamas ja Ino said pojad Melikertese ja Learchose.
Ino vihkas oma kasulapsi. Ta kõrvetas ära kogu seemnevilja. Seeme ei idanenud. Kui rahvas läks oraaklilt nõu küsima, mida ikalduse vastu teha, sundis Ino oraaklit vastama, et Phrixos tuleb jumalatele ohverdada.
Rahva sunnil pidi Athamas seda soovi täitma, aga kui nad olid jõudnud ohvrialtari juurde, tormas sinna jäär, kelle nahk oli puhtast kullast, haaras ohvriks määratud poisi ja tema õe ning kandis lapsed läbi õhu minema. Jäära oli Nephelele andnud Hermes, kes tuli vastu naise palvetele päästa lapsed. Niimoodi sai Ino kasulastest lahti, ilma et oleks neid tapma pidanud.
Kui Ino õde Semele sai Zeusiga poja Dionysose ja enne selle sündi suri, kasvatasid Athamas ja Ino Dionysose üles.
Karistuseks oma mehe sohilapse kasvatamise eest nuhtles Hera Athamast hullusega, nii et ta tappis Learchose. Ino hakkas kartma Melikertese elu pärast ja, poeg kätel, jooksis merre.
Zeusi tänulikkuse märgiks nad päästeti ja muudeti merejumalateks. Mõlemad said uue nime: Leukothea ('valge jumalanna') ja Palaimon. Leukothea päästis merehädas viibiva Odysseuse, andes talle oma loori, mis kaitses kõigi ohtude eest, kuni Odysseus lainetes viibis.
173 Ino on Ino järgi nimetatud asteroid.
Ino kunstis.
Johann Christian Bach on Ino ainetel loonud kantaadi ja Gaetano Donizetti ooperi.
Amandus Adamsonil on raidkuju "Ino" (1892).
Vancouver

Vancouver on linn Kanadas Briti Columbia provintsis. Asub Kanada läänerannikul Georgia väina kaldal, mis jääb Vancouveri saare ja mandri vahele. 
Nii linn kui saar on saanud nime Briti ohvitseri ja maadeavastaja George Vancouveri järgi, kes uuris Vancouveri piirkonda aastatel 1792–1794.
Vancouveris toimusid 2010. aasta taliolümpiamängud.
Linnas asuvad Briti Columbia Ülikool (UBC), antropoloogiamuuseum ja Vancouveri Kunstigalerii.
Vancouveri jäähokiklubi Vancouver Canucks mängib NHL-is.
Rahvastik.
2006. aasta rahvaloenduse järgi elas Vancouveris 578 041 inimest. 2010. aasta oletatav rahvaarv oli 642 843.
Vancouver on elanike arvult Kanada kaheksas linn (linnastu on suuruselt kolmas), mis on tuntud kõrge elukvaliteedi poolest. Economist Intelligence Uniti maailma linnade elukvaliteedi uuringutes on Vancouver saavutanud korduvalt esikoha.
Majandus.
Vancouver on Kanada üks tööstuskeskuseid.
Thomas Morgenstern

Thomas Morgenstern (sündinud 30. oktoobril 1986 Spittalis) on Austria endine suusahüppaja. Kolmekordne olümpiavõitja (2006, 2010), kolmekordne juunioride ja kaheksakordne täiskasvanute maailmameister (2005–2013).
2014. aasta septembris ta teatas, et loobub tippspordist.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Thomas Morgenstern osales 245 maailma karikasarja etapil ja jõudis poodiumile 76 korda, millest 23 korral kõige kõrgemale astmele.
Lars Bystøl

Lars Bystøl (sündinud 4. detsembril 1978 Vossis) on Norra suusahüppaja. Olümpiavõitja (2006) ja lennumäe maailmameister.
Saavutused.
Olümpiamängudel.
Torino 2006
Maailmameistrivõistlustel.
Val di Fiemme 2003
Oberstdorf 2005
Kulm 2006
Severomorsk

Severomorsk (vene "Североморск") on linn Venemaal Murmanski oblastis. Asub Barentsi mere Koola lahe kaldal, 25 km Murmanskist põhjas.
19. sajandil tekkis praeguse linna kohale Vajenga küla, mis 1951. aastal sai linnaõigused ja ühtlasi muudeti nimi Severomorskiks.
Severomorskis asub Venemaa Põhjalaevastiku peabaas ja seetõttu on Severomorsk kinnine linn.
Linna haldusalasse kuuluvad ka asulad Rosljakovo, Safonovo, Safonovo-1, Severomorsk-3 ja Štšukozero.
Severomorskis asuvad laevaremonditehased.
Indrek Raadik

Indrek Raadik (esinejanimega Summer; sündinud 13. märtsil 1975) on ansambli Tuberkuloited laulja.
Franciacorta

Franciacorta [frantšak'orta] on Itaalia veinipiirkond Lombardias Brescia provintsis Iseo järvest lõunas.
Alates 1995. aastast omistatakse Franciacorta nime vaid traditsioonilisel meetodil valmistatud DOCG kvaliteediklassi vahuveinidele. Sama piirkonna kvaliteetseid lauaveine toodetakse Terre di Franciacorta nime all.
Piirkonna veinid olid varem tuntud vaid kohapeal, kuid 1960. aastatel tuli spumantetootja Berlucchi välja esimeste Franciacorta vahuveinidega, mis tõid rahvusvahelise tuntuse. Valgeid Franciacorta veine toodetakse traditsioonilisel šampanjameetodil viinamarjasortidest Chardonnay, Pinot Blanc, Pinot Noir ja Pinot Gris. Lisaks valgetele esineb ka roosasid Franciacorta vahuveine.
Oltrepò Pavese

Oltrepò Pavese [oltrep'oo pav'eeze] on Itaalia veinipiirkond Lombardias Pavia provintsis Po jõe lõunakalda küngastel, Lombardia suurim viinamarjakasvatusala. Nimi tähendabki "teispool Po'd Pavias". 
Kõige enam kasvatatakse piirkonnas Pinot Noiri. Suur osa marjadest müüakse Piemonte maakonna spumantetootjatele.
Oltrepò Paveses endas valmistatud veinid kannavad DOC kvaliteeditähist. Valmistatakse 20 veini. Mainimisväärseim on Barbera marjadel põhinev punane seguvein Oltrepò Rosso, millele Croatina marjad lisavad vürtsi ja täidlust ning Uva Rara magusust ja aroomi. 
Oltrepò Pavese veine hinnatakse Itaalia veinide seas hinna ja kvaliteedi suhte poolest.