tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kia Sorento

Kia Sorento on Lõuna-Korea autotootja Kia toodetav keskklassi linnamaastur, mis on tootmises 2002. aastast ning tänapäeval on tootmises Sorento neljas põlvkond. 
Esimene põlvkond (BL; 2002).
Esimese põlvkonna oli raamile ehitatud kerega ning baseerus pikapil. Tegu oli tagaveolisele platvormile ehitatud autoga, millele sai lisavarustusena tellida ka nelikvedu. 
Mudeliuuendus tehti Sorentole 2007. aastal ning selle käigus muudelit veidi auto välimust ning täiendati mootorivalikut. 
Teine põlvkond (XM; 2009).
Teist põlvkonda esitleti 2009. aastal Lõuna-Koreas. Uus Sorento tutvustas Kia uut disainikeelt, mille hulka kuulus ka uuematele Kiadele iseloomulik "tigrinina" meenutav iluvõre ning sellel oli mitmeid tehnoloogilisi uuendusi, mis teistele Kia mudelitele jõudsid hiljem. Auto oli ehitatud kandevkerele, mootor ristiasetusega ning mõlemad sillad olid sõltumatu vedrustusega. 
Mudeliuuendus tehti 2014. mudeliaasta autodele. 
Kolmas põlvkond (UM; 2014).
Kolmanda põlvkonna Sorento jagas platvormi 2015. aasta Kia Carnivaliga ning esitleti seda esmalt Lõuna-Koreas 28. augustil 2014. Saadaval oli nii 5- kui ka 7-kohaline versioon. 
Neljas põlvkond (MQ4; 2020).
Neljanda põlvkonna esitlus toimus 2020. aasta veebruaris pildiseeria kaudu. Algul oli plaan uut Sorentot esitleda Genfi autonäitusel, mis aga jäeti ära seoses kevadise koroonapandeemiaga. 
Eesti turul müüakse Sorentot ainult 2,2-liitrise diiselmootoriga (148 kW/202 hj) ning 1,6-liitrise bensiinimootoriga pistiku- ja poolhübriidajamiga mudeleid, millel võimsust vastavalt 197 kW (265 hj) ja 171 kW (230 hj). Soodsaima hinnaga on neist diiselversioon, mille hind 2021. aasta alguses on 53 990 eurot.
Mercedes-Benz GLA

Mercedes-Benz GLA on Mercedes-Benzi kompaktne linnamaastur (kompaktmaastur). See baseerub Mercedes-Benz A-klassil. Selle 1. põlvkond oli tootmises 2013–2019; uut 2. põlvkonna GLA-d esitleti 2019. aasta lõpus. 
GLA on 6 cm kõrgem ja 12 cm pikem kui A-klass. Mootorivalik algab 1,6-liitrisest bensiinimootorist (156 hj) ja lõpeb tuunitud versiooniga GLA 45 AMG (360 hj). Interjöör on identne Mercedes-Benz A- ja CLA-klassiga, nagu ka platvorm. Käigukastid on 7-käiguline automaat- ja 6-käiguline käsikäigukast. Pakiruum mahutab 421–836 liitrit. GLA 220 CDi 4Matic AT-l on 2,1-liitrine R4 diiselmootor, mis arendab 170 hobujõudu ja 350 nm pöördemomenti. Kütusekulu on 5,1 l/100 km ja CO2 heide 132 g/km. 220 CDI kiirendab 0–100 km/h 8,3 sekundiga ja maksimumkiirus on 215 km/h. Lisaks sellele on mootorivalikus veel 2 bensiinimootorit (1,6 ja 2,0) ja 2,2 diiselmootor (136/170 hj, 300/350 nm) Käigukastivalikus on 6-käiguline käsi- ja 7-käiguline topeltsiduriga automaatkäigukast. Lisaks on GLA ka esimene Mercedes, mis kasutab uue põlvkonna 4matic-nelikveosüsteemi. GLA kaalub 1,6 tonni. Auto põhikonkurent on Nissan Qashqai.
Donetski lennuväli

Donetski lennuväli (tuntud ka kui Donetski rahvusvaheline lennujaam ehk Sergei Prokofjevi rahvusvaheline Donetski lennujaam) on endine lennuväli Ukrainas Donetski oblastis, umbes 10 km kaugusel Donetski keskusest loodes. Donbassi sõja ajal on alast ja seda ümbritsevatest asulatest kujunenud ägedate lahingute tanner, mille kohta kasutatakse üldistavalt nimetust "Donetski lennuväli".
Ajalugu.
2014. aasta suvel, Donbassi sõja ajal, hävitati lennujaama maapealsed rajatised valitsusvastaste relvajõudude ja maikuust alates lennujaama kaitsvate keskvalitsuse relvajõudude vahelistes relvakokkupõrgetes. 2014. aasta detsembri lõpuks ei olnud vanast terminalist jäänud "kivi kivi peale", uuest terminalist olid alles "tegelikult ainult keldrikorrused". Objekti kaitsvate valitsusvägede võitlejate rotatsioon toimus detsembris Venemaa ja Ukraina relvajõudude kindralite vahel saavutatud kokkuleppel ja valitsusvastaste relvajõudude võitlejate nõusolekul.
1933. aastal rajatud lennujaam kandis kuni 1961. aastani Stalino nime (Donetski endine nimi).
2002. aastal saavutas lennujaama operaatorfirma oblasti töökaitsealasel konkursil esikoha.
2012. aasta 14. mail avati uus seitsmekorruseline reisiterminal läbilaskevõimega 3100 reisijat tunnis. 2013. aastal teenindas lennujaam 1,11 miljonit reisijat.
Donetski lennuvälja lahingud.
Donbassi sõja ajal peeti lennuväljal mitu lahingut lennujaama kaitsvate valitsusvägede ja valitsusvastaste jõudude vahel. Eristatakse esimest Donetski lennuvälja lahingut, mis toimus 2014. aastal 26. maist kuni 27. maini ning teist Donetski lennuvälja lahingut. 
Alates 2014. aasta 28. septembrist ägenesid valitsusvastaste relvajõudude rünnakud lennujaama kaitsvate valitsusvägede vastu. Kaotusi on kandnud mõlemad pooled, hukkunuid on olnud ka tsiviilelanikkonna seas. 21. jaanuaril 2015 otsustasid Ukraina valitsusväed taganeda, sest lennujaam oli praktiliselt maatasa tehtud ja pärast seda on Donetski lennujaama rusud mässuliste kontrolli all.
11. mail 2015 linastus üheaegselt kuuel Ukraina telekanalil lennujaama kaitsele pühendatud dokumentaalfilm "Lennujaam".
Põhjakotkas

Põhjakotkas on Eesti sümboolikas kasutatav lind, mis pärineb eeposest "Kalevipoeg".
Põhjakotkast on kujutatud näiteks Eesti Kaitseliidu embleemil, kus see sümboliseerib kodumaa kaitset.
Eesti sümbolid

Eesti sümboolika on Eesti riigiga seotud sümboolika. 
Eesti sümboolika moodustavad Eesti lipp, vapp ja hümn.
Riiklikele sümbolitele lisaks on valitud on ka Eesti rahvuslind, rahvuslill, rahvuskala, rahvusloom, rahvusliblikas, rahvuskivi jne.
Eesti sümboolika kasutamine.
Eesti sümboolika kasutamine on reguleeritud mitmete õigusaktidega.
Olulisemad õigusaktid, millega on reguleeritud Eesti riikliku sümboolika kasutamine:
Garibaldi Pommer

Garibaldi Pommer (ka Karibaldi; 31. detsember 1908 Kolga vald – 11. aprill 1972 Tallinn) oli eesti skulptor.
Ta õppis aastatel 1924–1929 vabakuulajana Riigi Kunsttööstuskoolis.
Ta töötas aastatel 1930–1941 Jannese kivitöökojas ehituskujurina. II maailmasõja ajal oli ta aastatel 1942–1945 Moskvas, kus ta koos Enn Roosi ja Aleksander Kaasikuga kuulus eesti kujurite brigaadi (Ferdinand Sannamehe juhendamisel). Ta oli aastast 1945 Eesti Kunstnike Liidu liige.
Ta osales aastal 1947 Estonia teatri laemaali ääristava friisi loomises. Ta on teinud portreid (Jaan Kreuks, 1948) ja büste (Johannes Lauristin, 1950; monument arhitekt Karl Lüüs; asus Komandandi aias, praegu Johannes Lauristini pärijate valduses).
Ta suri 11. aprillil 1972 ja maeti 15. aprillil Metsakalmistule.
Noorte Meeste Kristlik Ühing

Noorte Meeste Kristlik Ühing (lühend NMKÜ) on rahvusvahelise kristliku organisatsiooni Noorte Meeste Kristlik Ühing (YMCA) kohalik organisatsioon Eestis.
Ajalugu.
Eestisse saabusid senini Venemaal tegutsenud Ameerika YMCA liikmed 1919. aastal. 1920. aastani kuulus noorte meeste kristliku ühingu töö Eestis Berliinis asuva YMCA Vene osakonna alla.
Eestis loodi NMKÜ 1924. aastal, kui Eesti ja Läti NMKÜ-de eraldusid YMCA Vene osakonna alluvusest. 
1931. aastal võitis ühing rahvusvahelisel matkavõistlusel rändauhinna, siidilipu. Auhind pälviti seepärast, et ühingu liikmed oli 1930. aasta suvel matkanud Eestis ja Soomes 58 000 kilomeetrit. 1931. aasta 15. aprill registreeriti KNNÜ (kristlike noorte naiste ühingu) Liidu põhikiri. 
NMKÜ osakonnad tegutsesid mh Lutheri vabrikus Kreenholmi, Narva kalevi- ja linavabrikute juures. NMKÜ töötas 9 eri kohas: Lai 1 üldhariduslik tegevus, S. Roosikrantsi 11 liikmeskond, Lutheri NMKÜ klubiruumid S. Pärnu 27, Lutheri vabriku rahvamajas, kehakasvatuslik tegevus Töölisvõimla, Kopli NMKÜ Koplis, suvekuudel arenes osa tegevust Pirita suvekodus, Kloostrimetsa ujulas ja Koitjärve laagris. Liitu kuulus üldse 27 ühingut 3500 tegevliikmega. Enne teist maailmasõda oli Noorte Meeste Kristliku Ühingu valduses Harjuoru võimla. 1940. aastal organisatsioonid suleti.
Eesti NMKÜ registreeriti 15. veebruar 1991 EV Haridusministeeriumis.
Aastal 1994 Noorte Meeste Kristlik Ühing ja Noorte Naiste Kristlik Ühing ühinesid ja moodustati: Noorte Naiste ja Noorte Meeste Kristlik Ühing.
Eesti NNKÜ-NMKÜ-de Liidu liikmed on:
Kurt Lewin

Kurt Tsadek Lewin (9. september 1890 – 12. veebruar 1947) oli juudi päritolu psühholoog, keda on nimetatud modernse sotsiaalpsühholoogia pioneeriks. Tema kaalukaim panus teadusse on väljateooria (topoloogiline teooria) väljatöötamine.
Lewin tegeles ka grupidünaamika uurimisega. Ta uskus, et muutuste hindamiseks tuleb arvesse võtta kogu situatsiooni, mitte ainult isoleeritud fakte – teooriaid peavad olema empiiriliselt tõestatavad. Tema tööd rõhutasid ühiskondlike psühholoogiliste probleemide tähtsust ning tema pühendumus rakendada psühholoogilisi teadmisi sotsiaalprobleemide lahendamiseks viis Massachusettsi Tehnoloogiainstituudi Grupidünaamika Uurimiskeskuse ("M.I.T. Research Center for Group Dynamics") rajamiseni.
Teadustöö sisu.
Väljateooria ("field theory").
Lewini kirjelduse kohaselt inimesed eksisteerivad "eluväljal", kus neid mõjutavad eksternaalsed jõud (tingimused, situatsioonid jne) ja internaalsed jõud (ideed, vaated, tunded jne). Eluväli, kus inimene eksisteerib, moodustub inimese ja keskkonna interaktsioonil. Väljateooria peab käitumist peamiselt isiksuse ja konkreetse olukorra funktsiooniliseks väljundiks.
Grupidünaamika.
Ta uskus, et gruppe tuleb käsitleda nende terviklikkuses, mitte indiviidi tasandil. Oma töös käsitles ta grupidünaamika kuut laiemat aspekti:
Juhtimisstiil.
Lewin iseloomustas organisatsioonikäitumist ja -kultuuri erinevate juhtimisstiilide ja sisekliima kaudu: (1) autoritaarne, (2) demokraatlik ja (3) mittesekkuv/kõikelubav.
Muutuste mudel.
Lewin kirjeldas organisatsiooni muutuste läbiviimist kolmeetapilise protsessina. Esimene etapp on "lahtisulatamine". Selles etapis ületatakse inertsus ja lõhutakse olemasolevad hoiakud. Püütakse üle saada kaitsemehhanismidest ning valmistatakse organisatsioon ja selle liikmed muutuseks ette. Teine etapp on "muutmine" ehk muutuse läbi viimine. Tegemist on tavaliselt segaduse ja üleminekuperioodiga. Teatakse, et vanaviisi ei saa, kuid puudub selge ettekujutus, millega eelnevat asendada. Viimane ja kolmas etapp on "kinnikülmutamine". See tähendab, et uus mõtteviis kristalliseerub ja rahulolu taastub endisel tasemel. Sellel etapil kontrollitakse muutuste määra, hinnatakse tulemust ja vajadusel korrigeeritakse. 
Lewini võrrand.
Lewini võrrand 
B =ƒ(P, E) 
on psühholoogiline võrrand käitumise kohta, milles B = käitumine, ƒ = funktsioon, P = isik ja E = keskkond. 
Selle võrrandi järgi on käitumine funktsioon isikust ja tema keskkonnast. Lewini võrrand on hästi tuntud sotsiaalpsühholoogias, kus Lewinit võib pidada modernseks pioneeriks. Lewin avaldas selle võrrandi oma 1936. aastal ilmunud raamatus "Principles of Topological Psychology". Võrrand andis isiku käitumise mõistmiseks suure tähtsuse hetkeolukorrale ja vastandus paljude oma aja populaarsete teooriatega, mille järgi inimese käitumine tugineb valdavalt tema varasemale (mineviku-) käitumisele.
Nägemishallutsinatsioon

Nägemishallutsinatsioon on tajuelamus, kus nähakse objekte, mida tegelikult ei ole.
Nägemishallutsinatsioone võivad põhjustada mitmed haiguslikud seisundid, mürgistused, magamatus, aga ka psüühilised häired.
Virtsu ohvrikivi

Virtsu ohvrikivi ehk Nõiakivi on ohvrikivi Lääneranna vallas Virtsu alevikus. Kivi keskel on lohk, mille läbimõõt on 38 cm.
Virtsu ohvrikivist 90 m kirdes on teine ohvrikivi, millel on mitu väiksemat lohku.
Esimene Donetski lennuvälja lahing

Esimene Donetski lennuvälja lahing oli Ukrainas Donetski oblastis Donetski keskusest umbes 10 kilomeetri kaugusel loodes asuval lennuväljal 2014. aasta 26. maist kuni 27. maini toimunud lahing valitsusvastaste separatistide ja Ukraina relvajõudude vahel. 
2014. aasta Ukraina presidendivalimistele järgneval ööl lennujaama hoone hõivanud valitsusvastaste relvajõudude üksuste esindajad nõudsid lennuvälja valvanud Ukraina garnisonilt allaandmist.
Ukraina relvajõudude vasturünnak algas 26. mail, kohaliku aja järgi kell 13:00 päeval. Vasturünnakus kasutati senise Ukraina kriisi jooksul nähtud suurimat tulejõudu, sealhulgas ründekoptereid (Mi-24) ja hävituslennukeid (Suhhoi Su-25, Suhhoi Su-27, MIG-29).
Ukraina vägedele edukaks kujunenud 24 tundi kestnud lahingus hukkus vähemalt 40 inimest, sealhulgas vähemalt 30 valitsusvastaste relvajõudude võitlejat. Lahingus separatistide poolel osalenud pataljoni "Vostok" 31 langenud võitleja surnukehad saadeti tagasi Venemaale.
31. mail teatas sõjalis-poliitilise rühmituse Donetski Rahvavabariik esimees Denõss Pušõlin, et hukkus 6 ülestõusnut, kes olevat püüdnud lennuvälja tagasi vallutada, et saada kätte oma seltsimeeste surnukehad, kes olid hukkunud nädala alguses peetud lahingus. "Nad surid, püüdes võtta tagasi Ukraina lennujaama ja meie poisid püüdsid neid tagasi võtta," ütles Pušilin. Valitsusvägede teatel oli siiski tegemist kahe uue rünnakuga lennuvälja territooriumit valvavate sõjaväelaste vastu. "Kella viie ja seitsme ajal hommikul toimus kaks rünnakukatset Donetski lennujaamale. "Illegaalsed relvajõud" üritasid vallutada lennujaama, mõlemad rünnakukatsed löödi aga terrorismivastaste jõudude osaks olevate dessantväelaste poolt tagasi," teatas sõjaväe pressesindaja uudisteagentuurile Interfax-Ukraina.
Xavier Bettel

Xavier Bettel (sündinud 3. märtsil 1973) on Luksemburgi jurist ja poliitik, kes oli 4. detsembrist 2013 kuni 17. novembrini 2023 Luksemburgi peaminister.
Alates 17. novembrist 2023 on ta Luksemburgi välisminister.
Ta on Demokraatliku Partei liige. Novembrist 2011 kuni peaministriks saamiseni oli ta Luxembourgi linnapea.
Isiklikku.
Bettel on gei. Ta on öelnud, et luksemburglastele läheb aina vähem korda, kas keegi on gei. Bettel on Luksemburgi esimene peaminister, kes on avalikult tunnistanud geiks olemist. Ühtlasi on ta maailma kolmas avalikult deklareeritud LGBT-valitsusjuht pärast Islandi peaministrit Jóhanna Sigurðardóttirit (2009–2013) ja Belgia peaministrit Elio Di Rupot (2011–2014). Seisuga juuni 2017 on ta üks kolmest avalikult deklareeritud LGBT-valitsusjuhist. Teised on Iirimaa peaminister Leo Varadkar ja Serbia peaminister Ana Brnabić.
Bettel sõlmis märtsis 2010 kooselu arhitekt Gauthier Destenayga. Destenay palus augustis 2014 Betteli kätt. Paar abiellus 15. märtsil 2015. Samasooliste abielu seaduseelnõu võeti Luksemburgis vastu 2014. aasta juunis ja jõustus 1. jaanuaril 2015. Xavier Bettel oli esimene Euroopa Liidu valitsusjuht, kes abiellus endaga samasoolise partneriga oma ametiajal.
Sushīl Koīrālā

Sushīl Koīrālā (nepali keeles सुशील कोइराला; 12. august 1939 – 9. veebruar 2016) oli Nepali poliitik. Ta oli 11. veebruarist 2014 12. oktoobrini 2015 Nepali peaminister.
Ta oli alates 2010. aastast Nepali Kongressi president.
Enne teda oli peaministri ametis olnud kolm tema nõbu: Mātrikā Prasād Koīrālā, Girijā Prasād Koīrālā ja Bishweshwar Prasād Koīrālā.
2. oktoobril 2015 astus ta seoses uue põhiseaduse vastuvõtmisega peaministri ametist tagasi, kuid jäi peaministri kohusetäitjaks kuni uue peaministri valimisteni. 11. oktoobril 2015 parlamendis toimunud peaministri valimistel kandideeris ta ka ise, kuid kaotas Khadga Prasād Sharma Olīle, kes järgmisel päeval uue valitsusjuhina ametisse astus.
Joe Natuman

Joe Natuman (sündinud 24. novembril 1952) on Vanuatu poliitik, kes oli 15. maist 2014 11. juunini 2015 Vanuatu peaminister.
Ta on sotsialistliku Vanua'aku Pati liige. Ta kuulub parlamenti alates 1995. aastast. Aastatel 1996–2008 oli ta mitmes ministriametis.
Bohuslav Sobotka

Bohuslav Sobotka (sündinud 23. oktoobril 1971) on Tšehhi poliitik, kes oli 29. jaanuarist 2014 kuni 13. detsembrini 2017 Tšehhi peaminister.
Ta oli alates 29. maist 2010 kuni 15. juunini 2017 Tšehhi Sotsiaaldemokraatliku Partei esimees.
Bohuslav Sobotka valiti esimest korda parlamenti 1996. aastal. Aastatel 2002–2006 oli ta rahandusminister.
Vanaküla külanõukogu

Vanaküla külanõukogu nime on kandnud mitu külanõukogu:
Manuel Álvares

Manuel Álvares (1545 Beja, Portugal – 1612 Toulouse, Prantsusmaa) oli portugali arst.
Ta õppis Salamanca Ülikoolis ja oli hiljem professor Toulouse'i Ülikooli meditsiiniteaduskonnas.
Johan Rudolph Thiele

Johan Rudolph Thiele (30. jaanuar 1736, Lippe, Vestfaal, Saksamaa – 30. jaanuar 1815) oli saksa päritolu Taani raamatutrükkal ja kirjastaja.
1748. aastal tuli Thiele Kopenhaagenisse, kus asus tööle trükkalina. 1771. aastal abiellus ta trükkal Thomas Larsen Borupi lese Rebeccaga (neiupõlvenimega Buck) ning omandas seeläbi Borupi trükikoja Valkendorfsgades. Ta laiendas ettevõtet sedavõrd, et see kandis Thiele nime 1937. aastani. 
Borupi ajal trükkis trükikoda pamflette, laule ja pilte. Thiele käe all hakkas see trükkima ka ajakirjandust, sealhulgas populaarseid väljaandeid nagu Politisk og Physisk Magazin ja Kiøbenhavns Aftenpost, samuti raamatuid. Thiele kogus sel viisil märkimisväärse varanduse. Pärast naise surma abiellus ta veel kaks korda ja elas üle kõik oma naised. 1813. aastal läks Taani riik aga pankrotti ning kaasnenud majanduskriis tegi vaeseks ka Thiele.
Südamevatsake

Südamevatsakeseks (ladina keeles "ventriculus cordis") nimetatakse paljude suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomade südames paiknevat ühte või kahte õõnt. 
Südamevatsakese areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
Roomajatel.
Enamikul tänapäevastel roomajatel (v.a krokodillilised) on üksainus südamevatsake. 
Maolistel.
Madude südamevatsakeste arvus pole lõplikult selgusele jõutud. Osade uurijate arvates on madudel nii parem kui ka vasak südamevatsake. Paljude uurijate arvates ei ole selle õõnte vahel olevad seinad täielikult sulgunud ja seetõttu nimetatakse seda üheks südamevatsakeseks. 
Südamevatsake koosneb kolmest omavahel ühenduses olevast osast (vasakult paremale) : arterioosõõs, venoosõõs ja kopsuõõs. 
Atrioventrikulaarklapid suunavad verevoolu, sulgedes vatsakesesisese kanali (ingl "interventricular canal"), südamelõtve ajal erinevatesse alamkambritesse. 
Vatsakese kopsuõõnest väljub paaritu kopsutüvi ("truncus pulmonalis") ja annab südame juures vasaku ja parema haru. 
Südamevatsakese omapärasele ehitusele vaatamata ringleb madudel veri nii suures kuiväikeses vereringes.
Imetajatel.
Koduloomadel loetakse südame tipp vasaku vatsakese juurde kuuluvaks. 
Inimestel.
Inimestel on südamevatsakesi, millel esineb struktuurseid erinevusi, kaks:
Nendesse õõntesse siseneb südame kodadest veri, mis liigub suurtesse arteritesse. 
Parem vatsake.
Südame parema koja ja parema vatsakese vaheline suue on suletud parema atrioventrikulaarklapiga ("valva atrioventricularis dextra") ehk koja-vatsakeseklapiga.
Vasak vatsake.
Südame vasaku koja ja vasaku vatsakese vaheline koja-vatsakesesuue on varustatud vasaku koja-vatsakeseklapiga ("valva atrioventricularis sinistra"). 
Südame vasaku vatsakese aordisuistikust lähtub üksainus aort. Aordi alguses paikneva aordiklapi ("valva aortae") ja edasi üleneva aordi kaudu väljub veri südame vasakust vatsakesest.
Südame vasaku ja parema vatsakese vahelist, peamiselt südamelihaskoest seina nimetatakse vatsakestevaheseinaks.
Südame tipp kuulub vasaku vatsakese juurde. 
Patoanatoomia.
Kaasasündinud südamerikke vatsakestevaheseina defekti (VSD) korral on südame vasaku ja parema vatsakese vahelises vaheseinas erineva suurusega kas üks või mitu auku või puudub sein täielikult.
Kannel (selts)

Kannel oli Võrus aastatel 1881–1940 tegutsenud laulu- ja mänguselts ning poolkutseline teater.
Seltsil olid oma laulukoorid, orkester ja näitering.
Aastal 1927 kujunes seltsi näiteringist poolkutseline teater Kannel. Teater Kannel tegutses 1948. aastani, mil Kandle seltsi ja Säde seltsi teatritrupi liitmisel loodi Lõuna-Eesti Teater.
Janez Jakob Olben

Janez Jakob Olben (5. juuli 1643 Kranj, Sloveenia – 10. juuni 1725 Sankt Florian, Austria) oli sloveeni päritolu Austria astronoom, matemaatik ja vaimulik.
Olben õppis Viinis teoloogiat ning pühitseti seejärel 1668. aastal preestriks. Ta oli 3 aastat külavikaar Laas, 13 aastat õuekaplan Passaus, diakon Freistadtis ja lõpuks preester Traiskirchenis. 1702. aastal loobus ta ametikohast ja astus augustiinlaste kloostrisse Sankt Florianis, et tegelda teaduse, eelkõige matemaatika ja astronoomiaga.
Mungana avaldas ta 1704. aastal Linzis oma tähtsaima astronoomiaalase teose "Novae Ephemerides Florianenses", milles olid astronoomilised efemeriidid koos andmetega päevavalguse kestuse kohta sõltuvalt geograafilisest asukohast ja kuupäevast.
Tore Stubberud

Tore Stubberud (sündinud 12. oktoobril 1947 Sarpsborgis Østfoldis Norras) on norra proosakirjanik, luuletaja, filosoof ja mahefarmer. 
Ta elab Kullebundi talus Rakkestadis, kus kasvatab Limousini tõugu lihaveiseid. 
Tema esimene luulekogu "Innsikter i farver" ilmus 1977. Stubberud on kirjutanud luulet, romaane, biograafiaid, raamatuid filosoofiast ja ajaloost. 
Talle kuulub kirjastus Valdisholm Forlag.
Ibrāhīm Maḩlab

Ibrāhīm Maḩlab (araabia keeles إبراهيم محلب; sündinud 12. aprillil 1949 Kairos) on Egiptuse poliitik.
Ta oli 1. märtsist 2014 kuni 19. septembrini 2015 Egiptuse peaminister.
Enne peaministriks saamist oli ta eluasememinister.
Kopsutüvi

Kopsutüveks (ladina keeles "truncus pulmonalis") nimetatakse paljude suletud kardiovaskulaarsüsteemiga loomade südames paiknevat ja südamevatsakesest lähtuvat arterit. Kopsutüvi loetakse väikese vereringe arteriks.
Kopsutüve areng, anatoomia, morfoloogia, histoloogia ja patoloogia võivad erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajatel.
Madudel.
Madude südamevatsakeste arvus pole lõplikult selgusele jõutud kuid vatsakesest väljub paaritu kopsutüvi. Kopsutüvi annab 2 haru: parem kopsuarter suundub paremasse kopsu ja vasak vasakusse kopsu, kopsuarterid moodustavad rohkelt anastomoose.
L. D. Brongersma uurimuse kohaselt annab parem kopsuarter boalastel, rullmadulastel, kiirikmadulastel, "Colubridae" ja mürknastiklastel harusid ka vasakusse kopsu. 
Imetajatel.
Inimestel.
Inimestel lähtub paaritu kopsutüvi südame paremast vatsakesest ja hargneb paremaks ja vasakuks kopsuarteriks. 
Parema koja-vatsakese suistiku kohal, kopsutüve alguses, paiknevad kolm poolkuuklapikut.
Tetraklorometaan

Tetraklorometaan ehk süsiniktetrakloriid on mittepõlev vees lahustumatu värvuseta „magusa lõhnaga” vedelik. 
Tetraklorometaan keemilise valemiga CCl4 on anorgaaniline ühend, mida vahel loetakse ka orgaaniliste ühendite klassi. 
Tetraklorometaani saadakse peamiselt metaani (CH4) või süsinikdisulfiidi (CS2) kloorimisel. Ainet kasutatakse lahustina ja tulekustutusvahendina. Orgaanilises keemias kasutatakse teda ka klooriva reagendina (nt Appeli reaktsioonis). Keskkonna- ja tervistkahjustavate omaduste tõttu on CCl4 suuresti kasutusest kõrvaldatud ning toodang maailmas väheneb.
Vihtla järv

Vihtla järv on järv Rõuge vallas. Järve pindala on 6,6 ha.
Järv asub Haanja looduspargis.
Kuuda järv

Kuuda järv on järv Rõuge vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Andri järv

Andri järv on järv Võrumaal Võru vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Maastikukujundus

Maastikukujundus (inglise "landscaping, landscape transformation") on mis tahes inimtegevus, mis mõjutab ja/või muudab maastikku.
Tänapäeval on maastikukujundus maastikuhoolduse osa ning tihedalt seotud maastikuarhitektuuri ja -ehitusega.
Maastikukujundus Eestis.
Eesti NSV ajal muudeti põllumajandusliku suurtootmisega oluliselt Eesti maastikku. Nende muudetud maastike parandamisel ja Eesti looduspilti sobitamisel mängis olulist rolli Eesti Looduskaitseselts.
Bondora

 
Bondora (varem isePankur) on rahvusvaheline otselaenamise ettevõte, mis pakub teenuseid laenusoovijatele ja investoritele. Laenusoovijatel on võimalik laenata teistel kasutajatelt ehk investoritelt raha, kes saavad laenatud summalt intressitulu. Bondora ise laene ei väljasta, vaid pakub administreerimisteenust, kontrollib laenusoovijate tausta ja hoolitseb kasutajatevaheliste maksete liikumise eest.
Bondora peakontor asub Eestis Tallinnas ja 2014. aastal oli ettevõttel üle 95 000 kliendi.
Ajalugu.
Algselt Sõbralaen OÜ nime all tuntud ettevõte asutati 2008. aastal. Kuus nädalat pärast ettevõtte loomist otsustas juhtkond uueks kaubamärgiks valida isePankur. Ettevõte on kiiresti kasvanud ning hakkas lisaks Eestile 2013. aastal pakkuma täisteenust Soome ja Hispaania turgudel. 2014. aasta märtsis avati täisteenus Slovakkia turul. Bondora investeerimistoodet saavad kasutada kõik Euroopa Liidu liikmesriikide ja Šveitsi residendid alates 2012. aastast.
isePankuri juhtkond koosnes kolmest kaasasutajast: Pärtel Tomberg, Mihkel Tasa ja Martin Rask. Juhtkonna tööd toetas isePankuri nõukogu, mis koosnes finants- ning tehnoloogiavaldkonna spetsialistidest.
isePankur portaal viis kokku laenajad ning investorid. Keskkond lubas Eesti pangakontot omavatel ametliku sissetulekuga isikutel laenata 300–3000 eurot kuni 36 kuuks. 12. veebruaril 2013 oli keskmine laenusumma on 686,91 eurot. Laenu sihtotstarbena oli enim toodud laenude konsolideerimine (19,68%), muu tarbimine (28,76%), remont (16,41%) ja liiklusvahend (13,39%). Laenajate seas on 52% mehi ja 48% naisi. Kõik laenajad läbivad range taustakontrolli, mille käigus analüüsitakse laenaja tagasimakse võimekust ning arvestades ligi 20 muud muutujat, arvutatakse laenajale krediidiskoor.
Kiiremaks kasutajate vaheliste probleemide menetlemiseks lõi isePankur 2010. aastal elektroonilise vahekohtu. Vahekohtu tegevus on rangelt allutatud isePankuri vahekohtu reglemendile, mis on koostatud kooskõlas Tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) XIV osale.
2011. aasta veebruaris võitis isePankur parima e-äri auhinna ning esindas Eestit World Summit Awardil.
Ettevõtte kiire kasvu tõttu võeti 2014. aastal kasutusele rahvusvaheline kaubamärk Bondora, mis tuleneb ingliskeelsetest sõnadest "bond" (ühendama, finantsinstrument) ja "ora" (valgus, kuld, raha).
Järelevalve.
2014. aasta mais hakkas Bondora tegevust reguleerima Inglismaa finantsinspektsioon (Financial Conduct Authourity). Väljastatud tegevusluba, mille eesmärk on kaitsta teenuse kasutajaid, tagab, et ettevõte tegutseb kindlate reeglite ja nõuete kohaselt. Kohaldatavad reeglid ja nõuded on kirjas finantsinspektsiooni käsiraamatus.
Laenatud raha kasutamine.
Üle 37% laenatud rahast kasutatakse kallite kiirlaenude refinantseerimiseks. Lisaks kasutatakse Bondorast laenatud raha remondiks, liiklusvahendi soetamiseks ja muuks tarbimiseks.
Auhinnad.
2011. aasta veebruaris võitis isePankur parima e-äri auhinna ning esindas Eestit võistlusel World Summit Award (WSA) 2011.
2014. aastal valiti ettevõtte tegevjuht Pärtel Tomberg Eesti parimaks nooreks juhiks.
Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo

Liivi- ja Eestimaa Maakultuuri Büroo (saksa keeles "Liv-Estländisches Bureau für Landeskultur") oli aastatel 1897–1910 Tartus olnud maaparandusasutus; ühtlasi Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi haruasutus.
Maakultuuri büroo tegeles melioratsiooni, maaharimise, kultuurheinamaade ja metsandusega, uuris jõgede reguleerimist ja järvede veeseisu, projekteeris teid ja sildu, kogus ja töötles mitmesugust statistilist materjali.
Maakultuuri büroo kujunes uurimisinstituudiks, millele allusid tehnilised ja uurimisallüksused (katsejaam, piirkondlikud filiaalid Tallinnas, Tartus ja Riias, teedeehituse, maamõõdu-, taimekasvatuse, metsanduse, metsakasutuse ja -töötlemise osakond jm).
Maakultuuribüroo filiaalidena moodustati 1901. aastal Eestimaa osakond ehk Tallinna Büroo ning Põhja-Liivimaa osakond ehk Tartu Büroo ja Lõuna-Liivimaa osakond ehk Riia Büroo. Bürood reorganiseeriti 1910. aastal vastavalt Eestimaa Maakultuuribürooks ja Liivimaa Maakultuuribürooks.
Büroo tehniline juhataja oli Peder Rosenstand-Wöldike.
Maakultuuribüroo eestvedamisel asutati esimesed Eesti maaparandusühistud e veeühingud, 1912. aastal rajati Tartus Maaparandus- ja sookultuurimuuseum.
Komandanditund

Komandanditund ehk keelutund on asula avalikus ruumis (eeskätt tänavatel ja väljakutel) ilma eriloata viibimise keeld, mis kehtib teatud kellaaegadel.
Ferenc Móra

Ferenc Móra (19. juuli 1879 Kiskunfélegyháza – 8. veebruar 1934 Szeged) oli ungari romaanikirjanik, ajakirjanik ja museoloog.
Elu.
Ferenc Móra sündis 1879. aastal Kiskunfélegyházas vaeses talupojaperes. Tema isa Márton Móra oli kasuksepa õpipoiss, hiljem meister. Tema ema Anna Juhász oli pagar. Tema õpingud kulgesid raskelt perekonna vaesuse tõttu. Ta sai Budapesti Ülikoolis geograaf-loodusajaloo õppejõu diplomi, kuid oli vaid ühe aasta dotsent Felsőlövős Vasi maakonnas. Ta oli silmapaistev noortekirjanik Ungaris. Kirjandusliku tegevuse kõrvalt asus ta 1904. aastal Szegedi muuseum-raamatukogus tööle museoloogina (raamatukogu allus maakonna keskusele Szegedile ning seda ümbritsevale Csongrádi maakonnale). 1917. aastal määrati ta Szegedi muuseum-raamatukogu direktoriks ja Csongrádi maakonna peaks. Ferenc Móra oli ametis kuni 1934. aastani, mil ta suri 54-aastaselt Szegedis. Tänapäeval on muuseum tema auks nimetatud Ferenc Móra muuseumiks.
Vereringe

Vereringe on tsirkulatsioonisüsteemiga organismidel peamiselt südame tekitatud vere normaalne liikumine veresoonestikus. 
Suletud kardiovaskulaarsüsteemiga organismide vereringe koosneb suurest vereringest ehk kehavereringest ja väikesest vereringest ehk kopsuvereringest. 
Mikrovereringe.
Vereringe osaks loetakse ka arterioolides, verekapillaarides, veenulites ja lümfikapillaarides toimivat mikrovereringet.
Málaga provints

Málaga provints on provints Hispaanias Andaluusia autonoomse piirkonna lõunaosas. Provintsi keskus on Málaga linn.
Elanike arv oli 2024. aasta seisuga 1 773 136. Alates 1970. aastast on elanike arv enam kui kahekordistunud. Pindala on 7308 km². Elanike arvult on see Andaluusias Sevilla provintsi järel teisel kohal, kuid pindalalt on see Andaluusia väikseim provints.
Kliima.
Provintsis valitseb lähistroopiline vahemereline kliima.
Haldusjaotus.
Provints jaguneb samuti üheksaks maakonnaks ("comarca"), kuid neil puudub kindel administratiivne võim. Málaga provintsi maakonnad on Antequera, Axarquía, Costa del Sol Occidental, Guadalteba, Metropolitana de Málaga, Nororiental de Málaga, Serranía de Ronda, Sierra de las Nieves ja Valle del Guadalhorce.
Vallad.
Provintsis on 103 valda. Rahvaarvult on suurimad Málaga ja Marbella, mis on ainsad üle 100 000 elanikuga omavalitsused. Pindalalt on suurim vald Antequera (749 km²).
Kõikide valdade halduskeskuseks on samanimeline asula.
Málaga provintsi kuuluvad järgmised 103 valda:
"Märkus: Tabelis on loetletud vallad nende artikleid arvestamata."
Turism.
Tähtsaim majandusharu on turism. Costa del Soli ehk Päikeseranniku ääres asub palju kuurortlinnasid.
Málaga provintsi vaatamisväärsuste hulka kuuluvad arvatavasti 4. aastatuhandest eKr pärit hauarajatised Menga dolmen ja Dolmen de Viera, ning varasest pronksiajast umbes 19. sajandist eKr pärit Tholos de El Romeral, mis kuuluvad UNESCO maailmapärandi nimistusse, El Torcal de Antequera, mis on Euroopa üks muljetavaldamaid karstialasid, ja Nerja looduslike koobaste süsteem. Provintsi keskosas asuv El Chorro on populaarne kaljuronimispaik.
Luhte järv

Luhte järv (ka "Luhte paisjärv, Luhtõ paisjärv") on paisjärv Võrumaal Võru vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Hainjärv

Hainjärv on järv Haanja vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Puustusjärv

Puustusjärv (ka "Kallaste järv, Kallase järv, Puustuse järv") on järv Võrumaal Rõuge vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Veesi järv

Veesi järv on järv Võrumaal Rõuge vallas.
Järv asub Haanja looduspargis.
Glaucus atlanticus

Glaucus atlanticus on kõhtjalgsete klassi kuuluv loomaliik.
"Glaucus atlanticus" on veelise eluviisiga (hõljudes kõht taeva poole) üsna väike (täiskasvanuna 5–8 cm pikkune) hermafrodiitne loom, kes on levinud Ida- ja Lõuna-Aafrika vetes, Austraalia rannikul, aga keda leidub ka Euroopa vetes, isegi Florida, Panama ja Hawaii lähistel. 
"Glaucus atlanticus" suudab alla neelata kuni 30-meetriste kombitsatega meduusi meripõie ("Physalia physalis", tuntud ka hüüdnimega Portugali "man o' war" ehk 'sõjalaev'). Arvatakse, et "Glaucus atlanticus" on immuunne meripõie toksiini sisaldavatele osadele ning kogub ja kontsentreerib neid nii, et meripõie eritatud osad tapavad meripõie.
[[Kategooria:Teod]]
Humoresk (film)

"Humoresk" oli 1961. aastal valminud Belgia flaamikeelne telefilm.
Monoheliga mustvalge filmi tootis Belgische Radio en Televisie (BRT). Võtted toimusid Belgias Uccle'is.
Filmis mängisid René Bertal, Oscar Bonnevalle, Rudolf Boumans, Dina Chenot, Joris Collet, Hugo De Kempeneer, Bob De Moor, Irma De Veirman, Herman Denkens, Jo Lagrillière, Yvonne Lex, Robert Marcel, Jo Meulepas, Anton Peters ja Eddy Ploegaerts.
Tetraetüülplii

Tetraetüülplii on metallorgaaniliste ühendite klassi kuuluv väga mürgine kergesti lenduv vedelik, mis on eelkõige tuntud bensiini lisandina.
Tetraetüülplii on kasutatav mootorikütustes antidetonatsiooni vahendina, et tõsta kütuse oktaaniarvu. Kuid tema toksilisuse tõttu kasutatakse tänapäeval valdavalt teisi bensiinilisandeid. Alates 1990-test aastatest on nn plii-lisandi kasutamine paljudes riikides keelustatud. 
Tetraetüülplii molekulis, keemilise valemiga (CH3CH2)4Pb, side C-Pb katkeb kergesti nii kõrgema temperatuuri kui ka valguse toimel.
Võlukasukas

"Võlukasukas" on ungari kirjaniku Ferenc Móra autobiograafilise koega romaan, mis käsitleb lapsepõlve sumedas valguses inimeseks kujunemise rõõmusid ja vaevasid.
Sisukokkuvõte.
Teosest on aru saada, et peategelane Gergő on kirjanik ise. Samuti kujutab Ferenc Móra enda isa Gergő isana. Gergő isa Márton kasvatab oma poega elutarkusega, kuna ta teab, et elukogemused on tähtsad. Gergő kadestab teiste poiste ilusaid riideid ja tahab neid ka endale. Ta tahab eriti selliseid saapaid nagu vallavanema pojal. Isa ostabki talle need saapad. Gergő saab varsti aru, et nendes saabastes ei saa mängida, kõblata ega raha teenida, kuna tööandjad palkavad ainult paljasjalgseid lapsi. Lõpuks lööb Gergő kogemata oma saapa kõplaga katki. Seepeale lausub isa, et Gergő kasvab paljajalugi sama suureks kui vallavanema poeg.
Sarnaseid õpetusi kuuleb Gergő ka kodus. Ta tahab leida varandust nagu Aladdin ning siis lubab isa õmmelda talle sellise kasuka, mis teda hädas aitab ja ka varanduseni viib. Kasuka õmblemine võtab aga kaua aega. Sellesse kasukasse peab minema haldjas. Isa tikib kasukale kollased aedvaagid, mis taluvad igat ilma ja ei tujutse. Neilt lilledelt võib Gergő õppida, kuidas peab iga ilma naeratades taluma. Ta tikib kasukale ka veski, kus nad elavad, et see meenutaks Gergőle alati kodusoojust. Tikkimise ajal jutustab isa oma pojale palju. Ta tikib kasukasse kogu oma südames peituva armastuse. Isa sureb just kui kasukas valmib ning Gergőt lohutab usk, et isa südamest väljakolinud haldjas asus kasukasse elama, sest see vanem ei sure, kelle mõtted ja tunded elavad edasi lapse südames.
Isamajas ümbritses väikest Gergőt armastus, headus ja hellus. Peale isa surma peab ta aga tutvuma eluraskustega. Gergő saab aru, et on olemas ka egoistlikke inimesi. Selline inimene on ristiisa Bordács, rikas talupoeg. Ema annab Gergő talle üle, et ta saaks õnnelikuks ja elaks rikaste talupoegade seas. Gergő saab aga aru, et rikkad inimesed pole sugugi heasüdamlikud. Ristiisa tahtis vaid tasuta sulast ja ei andnud Gergőle eriti süüagi. Kui ta aga tema kasukat ära tahtis võtta, põgenes Gergő tema juurest.
Oma seiklustes nägi Gergő nii heasüdamlikke ja töökaid inimesi kui ka isekaid ja halbu inimesi. Kui ta õigesti käitus, oli kasukas talle mugav. Kui ta halvasti käitus, eiras kasukahaldjas teda seni, kuni ta oma tegu ei heastanud. Karkudega kipa-kõpa Gergő koolist kujutab inimese suurt andekust ja teadmishimu. Gergő ja kipa-kõpa pääsevad kaevandusevaringust eluga ja nad ei unusta iial, mida nad vaestele kaevuritele võlgnevad, kes nad teose lõpus kaevanduse rusude alt päästavad.
Pelagius

Pelagius (u 350–420) oli tõenäoliselt briti päritolu Rooma askeet ja teoloog. Teda tuntakse oma ajastu kohta tavatu seisukoha, pärispatu eituse järgi.
Jäädagi nii

"Jäädagi nii" on Ott Leplandi teine singel tema neljandalt stuudioalbumilt "Siinpoolne". Nii viisi kui ka sõnad on loonud Lepland ise.
Pelagius (täpsustus)

Pelagiuse nime on kandnud maailma ajaloos mitu isikut.
Valdek Mikkal

Valdek Mikkal (29. oktoober 1929 Viljandi – 16. detsember 2016) oli eesti keemik, Tallinna Tehnikaülikooli professor.
Ta lõpetas aastal 1948 Tallinna 2. Keskkooli ja aastal 1953 Tallinna Polütehnilise Instituudi keemia-mäeteaduskonna anorgaaniliste ainete tehnoloogia erialal. Ta oli aastatel 1959–1962 Tallinna Polütehnilise Instituudi aspirant ja kaitses aastal 1965 tehnikakandidaadi väitekirja. Ta oli aastast 1970 dotsent ja aastast 1988 professor.
Ta töötas aastatel 1952–1953 Tallinna Tselluloosi- ja Paberitööstuse Kombinaadis. Aastatel 1953–1956 oli ta Tartu Riikliku Ülikooli anorgaanilise keemia kateedri assistent, seejärel töötas ta lühikest aega Maardu Keemiakombinaadis, aastatel 1956–1959 töötas ta Ehituse ja Ehitusmaterjalide Instituudis nooremteadurina.
Aastatel 1958–1960 töötas ta tunnitasu alusel Tallinna Polütehnilise Instituudi keemilise tehnoloogia kateedri õppejõuna, aastatel 1962–1963 oli ta orgaanilise keemia kateedri assistent, aastatel 1963–1965 oli ta anorgaaniliste ainete tehnoloogia kateedri assistent, aastatel 1965–1966 oli ta samas vanemõpetaja, aastatel 1966–1970 oli ta samas dotsendi kohusetäitja. Aastatel 1970–1988 oli ta keemiatööstuse protsesside ja aparaatide kateedri dotsent, aastatel 1988–1991 oli ta samas kateedris professor. Lisaks oli ta aastatel 1966–1972 keemiateaduskonna prodekaan ja aastatel 1972–1978 keemiateaduskonna dekaan. Aastatel 1992–1997 oli ta keemiatehnika instituudi professor ja direktor. Aastast 1997 oli ta keemiatehnika instituudi keemiatehnika õppetooli emeriitprofessor.
Tema teadustöö põhisuundadeks olid keemiatehnika ja massivahetusprotsessid.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1958–2014 abielus keemik Maret-Elo Mikkaliga (1931–2014; neiuna Palgi, Daniel Palgi tütar), neil on kaks tütart. Tema tädid olid kirjanikud Salme Ekbaum ja Minni Nurme.
Sordellina

Sordellina on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Sordellina" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis üksainus maoliik:
Levila.
Need maod elavad Brasiilias.
Siphlophis

Siphlophis on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Siphlophis" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Kesk- ja Lõuna-Ameerikas.
Rauasulatus

Rauasulatus ehk rauasulatamine on algeline rauatootmisviis, mille puhul rauamaagist saab kõrgel temperatuuril (1200–1400 °C) põletades rauana kasutatavat käsnrauda. Sulatamiseks kasutati spetsiaalseid rauasulatusahjusid. Piirkonda, kus minevikus on rauasulatamisega tegeldud, nimetatakse rauasulatuskohaks.
Eesti alal on rauasulatamise kohta andmeid 1. sajandist eKr (Tindimurru rauasulatuskoht).
Sibynomorphus

Sibynomorphus on maoperekond.
Klassifikatsioon.
Perekonda "Sibynomorphus" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Levila.
Need maod elavad Lõuna-Ameerikas.
Serhi Kultšõtskõi

Serhi Kultšõtskõi (ukraina keeles "Кульчицький Сергій Петрович"; 17. detsember 1963 Weimar – 29. mai 2014 Slovjanski lähistel) oli Ukraina rahvuskaardi kindralmajor, Ukraina kangelane (postuumselt).
Riigi teenistuses.
Kindral Kultšõtskõi, kelle isa oli samuti sõjaväelane, lõpetas 1981. aastal Ussuriiski Suvorovi sõjakooli ja 1985. aastal Kaug-Ida sõjakooli. Kindral Kultšõtskõi hukkus 29. mail Donetski oblastis Slovjanski lähistel. Sõjaväe transpordikopter Mi-8, milles oli peale kindrali veel 12 inimest, tulistati terroristide poolt alla Karatšuni mäe ja Kramatorski linna vahel umbes kella 12:30 ajal. Riigi tulevane president Petro Porošenko avaldas kaastunnet hukkunute omastele.
Serhi Kultšõtskõi oli abielus ja kasvatas ühte poega.
Bilineaarvorm

Olgu Vn n-mõõtmeline vektorruum. formula_1 olgu reaalarvude hulk. Funktsiooni ψ: Vn x Vn → formula_1 nimetatakse bilineaarvormiks, kui iga formula_3,formula_4,formula_5 ∈ Vn korral ning iga a,b ∈ formula_1 korral kehtib:
Bilineaarvormide hulka tähistatakse: Lin(VnxVn,formula_1)
Jaanusjärv

Jaanusjärv on järv Võrumaal Võru vallas.
See asub Haanja looduspargis.
Palujüri järv

Palujüri järv (ka "Palojüri järv") on järv Rõuge vallas Palujüri külas. Järve pindala on 7,6 ha.
See asub Haanja looduspargis.
Jürijärv

Jürijärv on järv Võrumaal Rõuge vallas Mallika külas.
See asub Haanja looduspargis.
Alasjärv

Alasjärv on järv Võrumaal Rõuge vallas Piipsemäe külas, Plaani külas ja Villa külas.
See asub Haanja looduspargis.
Paadikõrdsi järv

Paadikõrdsi järv on järv Rõuge vallas. See asub Haanja looduspargis.
Mitmikisadus

Mitmikisaduseks(inglise keeles "multiple paternity") loetakse tavaliselt loomadel (putukad, kalad, roomajad, linnud ja imetajad) polügaamia (sh polüandria) tulemusel sündinud järglaste erilist geneetilist kooslust, kus järglaste geenid (ja/või teised molekulaarsed markerid) on seostatavad mitme isase geenidega.
Zooloogias käsitletaksegi mitmikisadusena suguküpse emase munarakkude viljastamist enam kui ühe isase isendi seemnevedeliku abil ühe sigimisperioodi vältel ja järglaste ilmaletoomist (munemine, sünnitamine) mitmikviljastamise teel.
Mitmikisaduse ülesanded pole päris selged; arvatakse, et: 
Roomajatel.
Roomajatel on mitmikisadus üsna levinud.
Madudel.
Madudel on mitmikisaduse tekkimine mitte päris selgepiiriline. Madudel (sarnaselt teiste roomajatega) võib mitmikisadus teoks saada suguküpse emase kopulatsiooni tulemusel enam kui ühe suguküpse isasega ühe sigimisperioodi vältel või kopulatsiooni abiga ühe või enama isasega iga sigimisperioodi jooksul, koos seemnevedeliku kehasisese säilitamisega.
Mitmikisadus on tuvastatud sugukondades rästiklased, püütonlased, "Colubridae" embrüotel ja/või järglastel.
Nii arvatakse, et emased rästikud paarituvad kuni 8 isasega (initsiaatorid) ning sündinud järglased kannavad edasi geene mitmelt kopulatsioonides osalenud isaselt.
Juura mägedes elavate harilike rästikute isaduse tuvastamiseks läbi viidud uuringud (2000–2002 jooksul mikrokiibistatud madudega) 15 graviidse emase rästiku ja nende kokku 115 maopoja analüüside põhjal määrati tõenäoline isadus kindlaks programmi CERVUS 2.0 abil (Marshall et al. 1998), tulemused näitasid järgmist: üksnes 4 mao järglaskonna sigitajaks oli 1 isane, 3 olid sigitatud 2 ning 5 järglaskonda 3 ja 1 4 erineva isase rästiku poolt. Uuringus märgiti ära, et kinnipüütud maod ja nende järglased lasti loodusse tagasi.
Osade uurijate arvates toimub paljudel maoliikidel kopulatsioon siiski üsna varjatult kas urgudes või pesapaikades jne ning kopulatsioonipartnerite ja kopulatsiooniaktide arvu ühe sigimisperioodi jooksul pole võimalik kindlalt kokku arvutada, kuna emased maod on võimelised seemnevedelikku aastaid (5–7 aastat) kehasiseselt eluvõimelisena säilitama.
Mitmikisaduse tuvastamiseks kasutatakse näiteks loodusest kokku korjatud graviidseid emaseid, kes uurimise õnnestumiseks tuleb eutaneerida. Embrüod eemaldatakse ning mitmikisaduse tuvastamiseks kasutatakse erinevaid meetodeid, näiteks molekulaarsete markeritena allosüüme.
Polüandria (zooloogia)

Polüandriaks (inglise keeles "polyandry") nimetatakse zooloogias suguliselt paljunevate loomade sigimiskäitumise vormi, mida iseloomustab ühe suguküpse emase isendi paaritumine enam kui ühe suguküpse isasega (mõeldud peamiselt ühe sigimisperioodi kestel).
Polüandriat liigitatakse mitmeti, levinuim on järgmine liigitus: 
Polüandriat loetakse looduses harvemini esinevaks seksuaalse käitumise vormiks kui polügüüniat, kuid roomajate puhul on polüandria (koos polügüüniaga) kirjeldatav kui tavapärane ehk valdav. 
Nii loetakse näiteks, et emased rästikud paarituvad kuni 8 isasega (initsiaatorid) ning sündinud järglased kannavad edasi geene mitmelt kopulatsioonides osalenud isaselt.
Karatšun

Karatšun (ukraina keeles "Карачун (Карачун-гора")) on mägi Ukrainas Donetski oblastis, umbes 10 km kaugusel Slovjanskist edelas, 10 km kaugusel Kramatorskist põhjas ja 13 km kaugusel Kramatorski sõjalennuväljast põhjaloodes.
Mäe kõrgus on 167,6 meetrit. Mäel asub kriidikarjäär, mäe jalamil voolab Suhhõi Toretsi jõgi.
Türgi keeles on sõna 'karatšun' tähendus "must surm".
Mäe strateegilise asukoha tõttu on 2014. aasta kevad-suvel Slovjanski piiramise käigus peetud mäe hõivamiseks lahinguid valitsusvägede ja Slovjanskis asuvate venemeelsete separatistide vahel.
2014. aasta 29. mail tulistati mäe ja Kramatorski linna vahel alla valitsusvägede transpordikopter Mi-8. Hukkus vähemalt 12 inimest, teiste seas Ukraina Rahvuskaardi kindralmajor Sergi Kultšõtskõi.
Aastatel 1976–1979 püstitati mäele tele-raadiosaadete edastamiseks 222 meetri kõrgune saatemast. Saatemast varises kokku ööl vastu 2014. aasta 1. juulit pärast mässuliste jõudude järjekordset rünnakut mäel paiknevatele valitsusvägede positsioonidele.
Majanduskoostöö Organisatsioon

Majanduskoostöö Organisatsioon ("The Economic Cooperation Organization, ECO") on valitsustevaheline rahvusvaheline organisatsioon, mis ühendab seitset Aasia ja kolme Euraasia riiki. Selle eesmärk on pakkuda aruteluplatvormi majandusarengu, kaubanduse ja investeerimisvõimaluste edendamiseks. 
ECO on loodud "ad hoc" organisatsioonina Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja (VIII peatüki) alusel. Ühiseesmärk on luua kaupade ja teenuste ühisturg sarnaselt Euroopa Liiduga. ECO sekretariaat ja kultuuriosakond asuvad Teheranis, majandusbüroo Türgis ja teadusbüroo Pakistanis. Organisatsiooni hõlmatava ala rahvaarv on üle 400 miljoni inimese ja pindala 8,6 miljonit km². Organisatsiooni asutajaliikmed on Türgi, Iraan ja Pakistan. ECO põhikiri allkirjastati 15. märtsil 1995 Islamabadis Pakistanis.
ECO liikmesriigid on Afganistan, Aserbaidžaan, Iraan, Kasahstan, Kõrgõzstan, Pakistan, Tadžikistan, Türgi, Türkmenistan ja Usbekistan.
Polügüünia (zooloogia)

Polügüüniaks (inglise keeles "polygyny") nimetatakse zooloogias suguliselt paljunevate loomade (näiteks linnud, maod) sigimiskäitumise vormi, mida iseloomustab ühe suguküpse isase isendi paaritumine enam kui ühe suguküpse emasega (mõeldud peamiselt ühe sigimisperioodi kestel).
Polügüünia on arvatavasti sagedamini esinev sigimiskäitumise vorm kui polüandria. 
Mõnede uurijate arvates on polügüünia valdav sugulise läbikäimise vorm ka madudel, kuna emaste paaritumisaktiivsus ja -tsükkel võib paiguti korduda, kas kahe või kolme aasta tagant, siis ühe aasta lõikes võib tunduda, et paaritumisküpsed isased maod on, suguküpsete emastega võrreldes, eriliselt aktiivselt valmis emaseid 'saatma' ja paaritumisõiguse eest võitlusse asuma. 
Tegelik uurimisstatistika on seni ebapiisav.
Zarah Leander

Zarah Leander (sünninimi Zarah Stina Hedberg; 15. märts 1907 Karlstad – 23. juuni 1981 Stockholm) oli rootsi laulja ja filminäitleja. Teise maailmasõja ajal tegutses ta Saksamaal.
Mõrdama raba

Mõrdama raba on raba Pärnu maakonnas Põhja-Pärnumaa vallas.
Raba territoorium jääb 2007. aastal loodud Mõrdama hoiuala piiridesse. 
Mõrdama raba pindala on umbes 900 hektarit (s.h rabalaamad, siirde- ja õõtsiksood, rabajärved ja laukad).
Mõrdama raba paikneb jääjärvede uhutud moreenitasandikul. Raba turbalasundi paksus ulatub kuni 7,5 meetrini.
Rabas asub rohkelt laukaid ja kaks laugasjärve – põhjapoolne Viluvere järv ja lõunapoolne Mõrdama järv. Veekogude kogupindala on 7,6 ha.
19. sajandil kaevati läbi raba kraav, millega ühendati Sauga jõgi ja Hirve peakraav. Kraavi kasutati arvatavalt palkide parvetamiseks.
Raba haudelinnustikku pole põhjalikult uuritud, üksikvaatluste tulemusena on teada kahe punaselg-õgija paari pesitsemine 2012. aastal.
Kaitsealustest taimeliikidest kasvab Mõrdama rabas ainulehine soovalk ("Malaxis monophyllos"), Wulfi turbasammal ("Sphagnum wulfianum"), kuradi-sõrmkäpp ("Dactylorhiza maculata"), vööthuul-sõrmkäpp ("Dactylorhiza fuchsii"), kahelehine käokeel ("Platanthera bifolia"), harilik ungrukold ("Huperzia selago").
Eevardi tänav

Eevardi tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis. Eevardi tänav algab Tiskrevälja tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Eevardi tänav on enam-vähem põhja–lõunasuunaline ja ligikaudu 155 meetri pikkune.
Eevardi tänav sai nime 8. detsembril 1995. Tänav on saanud nime Eevardi talu järgi.
Kaarlepere tänav

Kaarlepere tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Tiskre asumis.
Kaarlepere tänav algab Künkamaa tänavalt ja lõpeb umbtänavana. Kaarlepere tänav on algul lääneedela-põhjakirdesuunaline, seejärel lõunaedela-põhjakirdesuunaline ning kokku ligikaudu 195 meetri pikkune.
Kaarlepere tänav sai nime 11. juulil 2005. Tänav on saanud nime Kaarle talu järgi.