tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vaali

Vaali on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla lähistel voolab Vaali peakraav ja asetseb Vaali soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda. Sajandeid kuulus ta Koeru kihelkonda.
Vaali nime käänatakse sisekohakäänetega (Vaalisse, Vaalis, Vaalist).
Vaalile lähimad külad on põhjas Valila ja Merja, kagus Jõeküla, lõunas Päinurme, edelas Lähevere ja loodes Silmsi. Muudest kohtadest on lähemad põhjas Linnaküla, kagus Pädaniku, lõunas Lilleküla, läänes Sigapusma ja loodes Silmsisoo.
Ajalugu.
Koha algne nimi on Majavere. Küla on esmamainitud 1474. aastal nimega "Mayyafer" ja mõisa 1850. aastal nimega "Meifer".
Küla on kuni 19. sajandi lõpuni nimetatud ka Ohuvereks. Näiteks on seda 1586 kirjutatud kujul "Palla Over" ja 1712 kujul "Ohoffer". Küla põhjapoolset osa on kutsutud ka Metsataguseks.
Küla asemele rajati enne 1596. aastat mõis, mida omaniku Metstackeni järgi kutsuti ka Metsataga mõisaks, näiteks 1694 esines see kujul "Metsake" ja 1850 kujul "Metsataggo". Alates 1634 oli see Müüsleri mõisa kõrvalmõis. 17. sajandi lõpuks sai see Päinurme mõisa kõrvalmõisaks, aga Põhjasõja tulemusel taandarenes lihtsaks külaks.
1782. aastaks oli külla uuesti rajatud Metsataga ehk Majavere karjamõis, mis arenes 19. sajandi alguseks omaette mõisaks ja sai 1875 koguni rüütlimõisaks. Mõis sai nime omanike Wahlide järgi ja selle mugandamise tulemusena tekkiski küla praegune eestikeelne nimi. Vaali mõisa nimetati 1858 "Wahlhof", kuid 1883. aastast pärineb nimekuju "Waalimöis".
1905. aasta sügisel tehti Vaali külas 1905. aasta revolutsiooni käigus nn Vaali vabariigis esimene katse luua Eesti Vabariiki. Katses osalenud Hans Anton Schultz, Mart Jürmann, Voldemar Jürmann ja Johan Stamm hukati karistussalklaste poolt 24. detsembril 1905 Koerus.
1920. aastatel rajati mõisa maadele asundus, mis 1950. aastateks liideti Vaali külaga.
Vaali küla hulka arvatakse ka endine Pädaniku asundus, mis rajati 1920. aastatel Aruküla mõisa Pädaniku karjamõisa maadele. Kuid juba 1590 on nimetatud talu "Peddenick".
Väike-Kareda

Väike-Kareda on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on olnud Väike-Kareda mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Ülejõe (Järva)

Ülejõe on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koigi valda.
Gerardus 't Hooft

Gerardus 't Hooft (ka "Gerard 't Hooft"; sündinud 5. juulil 1946 Den Helderis) on hollandi füüsik, Utrechti Ülikooli füüsikaprofessor 1977. aastast.
Aastal 1999 sai ta koos Martinus J. G. Veltmaniga Nobeli füüsikaauhinna otsustava panuse eest kvantväljateooriasse ning eriti elektronõrga vastastikmõju renormaliseeritavuse tõestuse eest ("elektronõrga vastastikmõju kvantstruktuuri selgitamise eest"). 't Hooft ja Veltman lõid elementaarosakeste füüsika matemaatilised alused, mis võimaldasid näidata, kuidas teooriat saab rakendada elementaarosakeste (näiteks W-bosonite ja Z-bosonite) konkreetsete füüsikaliste suuruste täpseks arvutamiseks. Kiirenditel (sealhulgas LEP-il) tehtud katsed kinnitasid paljusid neist arvutustest, näiteks top-kvargi massi arvutust.
Tal on ka hulk muid olulisi teoreetilisi tulemusi.
Praegu töötab ta kvantgravitatsiooniteooria kallal, püüdes kasutada muuhulgas stringiteooriat. Algul oli ta stringiteooria suhtes umbusklik.
Üldised vaated.
Aastal 1997 kuulutas 't Hooft ühes telesaates, et on range determinist: kvantmehaanikas figureeriv juhus peab olema taandatav deterministlikele protsessidele.
Seoses mustade aukude informatsiooniparadoksiga puhkenud vaidluses leidis 't Hooft erinevalt Stephen Hawkingist ja teistest, et informatsioon ei lähe mustas augus kaduma, vaid tuleb sealt ühel või teisel moel jälle välja. Aastal 2004 tunnistas ta, et oli eksinud.
"Kõige teooria" võimalikkuse suhtes ei ole 't Hooft kuigi optimistlik.
Tunnustus.
Tema järgi on nimetatud asteroid 9491 Thooft.
Eivere

Eivere on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas on Eivere mõisa härrastemaja. 
Küla lähistel voolab Eivere peakraav.
Eivere küla on esmamainitud 13. sajandil. 
Eiveres on sündinud Elmar Muuk.
Kirila

Kirila on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel on Kirila soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Korba

Korba on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Korba poolmõis. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Kriilevälja

Kriilevälja on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Kriilevälja peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Mustla (Paide)

Mustla (18. sajandi kaartidel "Mustel") on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
18. sajandi kaartide järgi on asula juures asunud kõrts ja asulast ida pool ristmiku juures postijaam.
Külas asub Mustla kivikalme.
Mustla-Nõmme

Mustla-Nõmme on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Mäeküla (Paide)

Mäeküla on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Mäo

Mäo on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Küla lähistel asetseb Mäo raba ja Mäo soo. Külast voolab läbi Vodja jõgi.
Mäo teeristi läbivad Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee ja Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee. Mäo põhjaosas kulges 20. sajandi esimesel poolel ka kitsarööpmeline Türi–Paide–Tamsalu raudtee, kus asus Mäo raudteepeatus. Tänapäeval asub külas Mäo reisiterminal, mis rajati seoses Tallinna–Tartu maantee Mäo teelõigu ümberehitamisega.
Mäos asub Vilen Künnapu kavandatud ja 1995. aastal avatud mälestusmärk hukkunud politseinikele. Selle rajamine on seotud 15. detsembril 1994 aset leidnud Mäo tulistamisega, kus salaviinavedajad tapsid Mäo teeristis kaks politseinikku: 21-aastase Marek Lemmingu ja 30-aastase Argo Kivi.
Mäos asub ka kunagise Mäo mõisa keskus. Küla nime on esmamainitud 1558. aastal seoses mõisaga. Tänapäeval on mõisa peahoone varemetes.
1920. aastatel moodustati Mäo asundus. 1977 nimetati asundus Mäo külaks.
Mündi

 
Mündi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel asetseb Mündi raba ja voolab Mündi peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas asub endine Mündi mõisa härrastemaja.
Nurme (Paide)

Nurme on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Horst Bosetzky

Horst Otto Oskar Bosetzky (tuntuim pseudonüüm -ky; 1. veebruar 1938 Berliin – 16. september 2018 Berliin) oli saksa sotsioloog ja kriminaalromaanide autor. 
Avaldanud teoseid ka pseudonüümide John Drake ja John Taylor all.
Bosetzky romaanides puudub läbiv detektiivi tegelaskuju, kuid õige mitmes teoses tegutseb ülemkomissar Mannhardt. Peale selle lõi kirjanik fiktiivse Põhja-Saksamaa linna Bramme koos korduvate tegelastega. Enamasti on tema lugude tegevuspaik küll Berliin.
1981. aastal avaldas ta koos Jan Eikiga "Berliini leksikoni" ("Das Berlin-Lexikon").
Elulugu.
Pärast põhikooli lõpetamist Lääne-Berliinis 1957 aastal töötas Horst Bosetzky mõnda aega ametnikuna Siemensi ettevõttes. Hiljem täiendas ta end Berliini Vabas Ülikoolis ("Freie Universität Berlinis") sotsioloogia, ärijuhtimise, majanduse ja psühholoogia alal. Doktorikraadi sai 1969. aastal. 1973–2000 sotsioloogiaprofessor Berliini Halduse ja Kohtumenetluse Rakenduskõrgkoolis (Fachhochschule für Verwaltung und Rechtspflege in Berlin).
2000. aastast oli ta Berliini ülikooli sotsioloogia emeriitprofessor.
Looming.
Esimesed kirjanduslikud katsetused avaldati Berliini päevalehes Telegraf. Jätkates kirjutamist, hakkas Horst Bosetzky teenima juba honorari, millega sai rahastada oma ülikooliõpinguid. Nii avaldati pseudonüümi John Drake all 12 ja John Taylor all kolm tema romaani. 
1970. aastate algul pakkus kirjanik kirjastusele välja esimese kriminaalromaani "Zu einem Mord gehören zwei" pseudonüümiga -ky. Ilmunud teos võeti avalikkuse poolt hästi vastu. Bosetzky loominguline tee jätkus eri kirjandusžanrites, nii kirjutas ta raadiokuuldemänge, näidendeid ja telesaadete stsenaariume. 
Oma isikut varjava pseudonüümiloori langetas ta alles 1981. aastal, kui romaan "Kein Reihenhaus für Robin Hood" (1979) sai parima saksakeelse kriminaalromaani auhinna. 
Tema kriitikute poolt tunnustatud "sotsioloogilistes kriminaalromaanides" ("Erfinder des deutschen Sozio-Krimis") etendavad suurt osa tegelaste sotsiaalne taust ja üldine ühiskondlik olukord.
Nurmsi

Nurmsi on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Nurmsi peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas asuvad Rooma rauaajast pärinev Nurmsi tarandkalme ja Nurmsi lennuväli.
Ojaküla (Paide)

Ojaküla on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Otiku

Otiku (18. sajand kaartidel "Ottik") on küla Järva maakonnas Paide linnas. Küla lähistel voolab Otiku peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
18. sajandi kaartide järgi on külast lõunas on Pikaküla ("Pitkakül"), edelas on (soo kohale) märgitud ("Ledo") ja Väikeväli ("Wäikewälli").
Pikaküla

Pikaküla on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Küla on esmamainitud 1586. aastal, mil selle omanikuks sai Hans Wartmann. 17. sajandi keskel rajati Pikaküla mõis.
Prääma

Prääma oli küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Prääma mõis. Küla lähistel asetseb Prääma raba.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
1920. aastatel oli Prääma asunduse staatuses ja aastast 1977 küla.
1. septembril 2024 liideti Prääma küla alad Paide linna ja Viraksaare külaga.
Puiatu (Paide)

Puiatu on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Purdi

Purdi on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas on Purdi mõisa süda ja kalmistu.
Sargvere

Sargvere on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas on Sargvere mõisakompleks, kus kunagi asus kool. Praegu on mõisas muu hulgas Sargvere mõisa muuseum.
Küla lähistel voolab Esna jõgi (2 km külast väljaspool) ja Sargvere peakraav.
Sargveres asub RTV Saekoda.
Külas on ka pisike lasteaed, mis alates 2012. aasta augustist tegutseb nimega Tarbja Lasteaed-Kool koos Tarbja külas paikneva kooliga.
Samuti asub külas Sargvere Keskuse hoone, kus asuvad Sargvere raamatukogu, spordisaal, jõusaal ja noortetuba.
Seinapalu

Seinapalu on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda. 
Küla läbib Prandi jõgi. Küla lähistel voolab Seinapalu peakraav.
Seinapalu küla kohta on teateid juba 1564. aastast.
Sillaotsa

Sillaotsa on küla Järva maakonnas Paide linnas. Külas on olnud Eivere mõis. Küla lähistel voolab Eivere peakraav.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas asub Paide Sillaotsa kalmistu, mis on arvele võetud kultuurimälestisena.
Sillaotsa järv

Sillaotsa järv on mitme Eesti järve põhinimi:
Suurpalu

Suurpalu (ka: Palu) on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Sõmeru (Paide)

Sõmeru on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Tarbja

Tarbja on küla Järva maakonnas Paide linnas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Külas asub Tarbja Lasteaed-Algkool ning algkooli ruumides tegutseb ka Tarbja Raamatukogu.
Küla lähistel asetseb Tarbja järv ja Tarbja soo, voolab Tarbja oja. Külast voolab läbi ka Pärnu jõgi, millest läheb üle Kükita kivisild (kultuurimälestis).
Külast on leitud muistsed Tarbja kivikalmed.
Moss Rose

Moss Rose on 1891. aastal ehitatud ja 6355 pealtvaatajat mahutav staadion Inglismaal Macclesfieldi linnas.
Staadion on ka jalgpalliklubi Macclesfield Town FC kodustaadion.
Valgma (Paide)

Valgma on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Veskiaru

Veskiaru on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Küla läbib Prandi jõgi.
Viraksaare

Viraksaare on küla Järva maakonnas Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
Võõbu

Võõbu on küla Järvamaal Paide linnas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Paide valda.
18. sajandi kaartide järgi on praegusest külast lõunas Epu soos olnud Pöiatu ("Pajota") ja Epu ("Eppo") asulad.
Külas asuvad Seli raba ja Tellissaare raba, mis jäävad mõlemad Kõrvemaa maastikukaitseala piiresse.
Rabades on mitu järve, näiteks Seli järv, Matsimäe Kaanijärv, Matsimäe Pühajärv ja Vahessaare järv.
14. augustil 2020 avati uus neljarealine Kose-Võõbu teelõik. Sellega on Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee 2+2 osa pikkus 40 km asemel 70 kilomeetrit.
TV1

TV1 oli Eesti tasuta telekanal (Eesti Televisiooni, Kanal 2 ja TV3 kõrval). Oma levisageduse võttis TV1 üle Makarov Music Managementile kuulunud pankrotistunud TIPP TV-lt, võites oma programmiga Ringhäälingulubade komisjonis STV ees.
TV1 omanik oli AS Eesti Sõltumatu Televisioon, mille asutasid Andres ja Oleg Sõnajalg.
TV1 lõpetas tegevuse 2001. aastal pärast poolakatest omanike sekkumist programmipoliitikasse ja reklaamimüüki ning tugifinantseerimise katkestamist. Tegevuse lõppemisele järgnes pankrot.
Norra (Järva)

Norra on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Norra mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Norra külas, Pandivere kõrgustiku lõunaserval avaneb arvukalt allikaid. Neist on suurim Norra allikas. See on seni teadaolevalt Eesti veerohkeim allikas, mis annab vett 2 100 000 liitrit tunnis. Allikad annavad alguse Oostriku jõele, mis on Põltsamaa jõe lähtejõgesid.
Orduaja lõpul kuulus mõis ordurüütel Gerdt von Bravele. 1626. aastal omandas mõisa Heinrich Knorring, kelle nime järgi sai paikkond nime ja kelle järeltulijad olid Norras 1908. aastani.
1792 ehitati Norra mõisahoone, mis koos kõrvalhoonete, pargi ja allikate, kanalite ja lüüside süsteemiga kuulus esinduslikemate Eesti mõisaansamblite hulka.
Jõeküla tee ja mõisa vahel on Norra allikajärv.
Norrast 3,5 km lõunas on 6 m lai ja 5 m sügav Sopa allikas. Norrast 4,5 km lõunas asub Võlingi allikas, kus maa alt voolab sekundis välja 220 l vett. Tõusuallikaile mõnisada meetrit allavoolu on antud allikateuurija Gustav Vilbaste nimi. Allikaist suurim on 10 m lai. Norrast 1,4 km läänes on veel üks tähelepandav allikas – Kiltre ehk Värviallikas, mis sisaldab suurel hulgal pliid, tsinki, vaske jm. värvilisi metalle olles sellega unikaalne kogu Baltikumis. 1980. aastal loodi 4180 ha suurune Norra allikate ja Endla soo kaitseala.
Ervita

Ervita on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Ervita (vanasti ka Ärvita) küla asub Väinjärvest lõunas.
2010. aasta 1. jaanuari seisuga oli Ervital 262 elanikku.
Ervita küla on esmamainitud 1564. aastal, Ervita mõisa 1663. aastal.
19. sajandi esimesel poolel ehitatud klassitsistlikku mõisahoonet ümbritsevas mõisapargis kasvavad põhiliselt vaher, tamm ja pärn.
Mõisa majandushoonetest on säilinud ait ning tuuleveski. Ervita tuuleveski kuulub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse alla. Septembris 2009 sai firma Gromell OÜ kooskõlastuse tuuleveski restaureerimiseks ja augustis 2012 tuuleveski aida muuseumiks rekonstrueerimiseks. Mõlemad ehitised said kasutusloa 1. juunil 2012. Möldrimajja soovitakse hiljem teha toitlustuskoht.
Tuuleveski lähedal on kaitsealune lubjakivist rõngasrist, mis pärineb 17. sajandist.
Jõeküla (Järva)

Jõeküla on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Jõekülas Koeru–Tapiku maanteel ehitati üle Põltsamaa jõe Eesti ja USA sõjalise koostöö korras metallsild seal olnud ja taganeva Punaarmee väeosade poolt 5. augustil 1941 õhkulastu kohale. Sild avati 5. septembril 2000.
Vuti

Vuti on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Rõhu (Järva)

Rõhu on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Rõhul asub vaikne kaunis rabajärv, 79,3 m üle merepinna. 6,5 ha suurt ja kuni 2 m sügavat järve ümbritseb rabamets ja kohati õõtsik. Hea puhke- ja õngitsemiskoht, sobib linnuvaatlusteks.
Rõhu küla piirkonda kuuluvad ka endised Nahkanuia (saksa k. "Nachkanuja") ja Metsanurga küla.
Rõhu külas oli möödunud sajanditel Preedi mõisale kuuluv Rõhu karjamõis.
Salutaguse (Järva)

Salutaguse on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Salutaguse küla asub Koeru ja Järva-Jaani kihelkonna piiril. Koeru valla Salutaguse küla inimeste kokkukäimise koht on Kurnu küngas. Segametsaga kaetud künkale on ehitatud väike estraadilava ja paigaldatud lipuvarras.
Tammiku (Järva)

Tammiku on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Väinjärve

Väinjärve on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Väinjärve mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Küla lähistel paikneb Väinjärve soo ja voolab Väinjärve oja. Lähedal on ka Väinjärv.
Visusti (Järva)

Visusti on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Valila

Valila on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Valila mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Valilas asub kolm kivikalmet.
Vahuküla

Vahuküla (ka "Vahu", 1798. aasta atlases "Wahhokül") on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Külas on asunud Vahu mõis. Külast algab Vahu jõgi, mis suubub Preedi jõkke.
Segametsaga kaetud vooreosa Piibe maantee ääres kutsutakse Pihumäeks. Seal on Vahuküla elanike kooskäimiskoht lava ja kiigega. Mäelt avaneb ilus vaade Vahukülale.
Ajalugu.
Vahuküla on kirjalikes allikais esmamainitud 1253. aastal. Vahu mõis ("Wöhho") rajati 19. sajandil.
Vahukülast idas asuvad Vahu allikad, mis varem olid tuntud sinikael-partide talvitumispaigana. Pärast ümbruskonnas tehtud maaparandustöid on allikad jäänud veevaeseks.
Vahuküla läänepiiril oli Preedi jõel vesiveski (1798. aasta atlases "Wahho"). Hoone oli maakivivundamendil palkhoone, pinnasepais maakividest kaldakindlustusega. Veski töötas viimati 1949. aastal. 1988. aastal oli talukompleks hävinud ja koht võsastunud.
Udeva

Udeva on küla Järva maakonnas Järva vallas. 
Külas on asunud Udeva mõis. Küla lähistel paikneb Udeva soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Udeva küla on esimest korda kirjalikult mainitud 1375. aastal.
Aruküla–Jõeküla tee ääres säilinud väike mõisahoone on ehitatud 1795. aastal. 
Udeva mõis ja ümbruskond on Egon Ranneti romaani “Tugevate tee” tegevuspaik.
Udeval töötas õpetajana Kuuda seminari kasvandik, Väinjärve vallakirjutaja Gustav Bach (Gustav Adolf Jõelaid) (1865–1942), Eesti Kirjameeste Seltsi liige, kes organiseeris esimese sümfooniaorkestri Järvamaal. 1889. aastal asutati tema eestvõttel Udeva Muusikaselts. Hiljem sai Bachist Koerus segakoori, meeskoori, puhkpilliorkestri ja põllumeeste seltsi eestvedaja.
Tudre

Tudre on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Vaatamisväärsus on Tudre karstiorg. Veerikkal ajal tekib Tudres kuni 4 m sügavune, 300 m pikkune ja 100 m laiune järskude nõlvadega karstijärv. Vesi tuleb maapinnale ja kaob arvukate karstilohkude ja -lehtrite kaudu, mida leidub mitmes kohas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Santovi

Santovi on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Santovi mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Puhmu

Puhmu on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Puhmu küla asub Kapu–Rakke–Paasvere tee ääres Kapu ja Liigvalla vahel.
Ajalugu.
Puhmu küla Järvekalda pere oli suviti pedagoogi, luuletaja ja harrastusastronoomi Roopi Hallimäe kodu. Aias on säilinud kivirist, mis 1920. aastal tuli kündmisel maa seest välja.
Loodus.
Kevaditi kaunistab küla paari hektari suurune karstijärv.
Kangru talu heinamaal, põlluservast 30 m asub roosakasvalge graniitrahn ümbermõõduga 24,8 m. Rahnus esineb rohkesti päevakivi ja kvartsi. Rahnu lael asub looduslik lohk.
Preedi

Preedi on küla Järva maakonnas Järva vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Külast voolab läbi Preedi jõgi. Sellesse
suubub seal Vahu jõgi. 
Külas asus Preedi mõisa keskus.
Preedi mõisa on kirjalikes allikates esmamainitud 1442. aastal. 
Kuni Liivi sõjani kuulus see Tallinna piiskopile Torkilile. Liivi sõda laastas Preedi maid rängalt. 1571. aastal elas mõisa alal ainult kolm talupoega ja kaks kehvikut.
1608. aastast kuulus Preedi Wredede suguvõsale, kelle järgi sai paikkond ka nime.
Preedi–Piibe tee ääres asuv Kuningamäe kivikalme on arheoloogiamälestisena riikliku kaitse all. 1968. aasta arheoloogilistel väljakaevamistel järeldati leitu põhjal, et sinna on maetud juba 4.–11. sajandil. 
Kuningamäe lähedal on veel ka keskaegne külakalmistu, mis kannab Kullamäe nime.
Preedi mõisa kutsari perest on pärit pedagoog ja loodusteadlane Hans Männik, loodusteaduslike õpikute autor ja kirjastuse Loodus asutaja.
Merja

Merja on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Merja arvatakse olevat tekkinud põgenike külana pärast ordurüütlite sissetungi Järvamaale 1212. aastal, kui ümberkaudsed külad maha põletati.
Merja külas asuv Merjamäe linnamägi on Koeru kihelkonna ainus linnamägi.
Liusvere

Liusvere on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Liusvere külas on sündinud Eduard Vilde romaani "Prohvet Maltsvet" prototüüp Juhan Leinberg.
Laaneotsa

Laaneotsa on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Laaneotsa küla parkmets Koeru–Visusti maantee lähistel on kujunenud kohalike ja kaugema rahva vaba aja veetmise paigaks. Heakorrastatud ja alaliselt tähistatud suusarajad ja estraadilava võimaldavad korraldada suuremaid rahvakogunemisi, kuid sobivad ka väiksematele rühmadele aktiivseks puhkuseks.
Kuusna

Kuusna on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas asus Kuusna mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Kuusna külas endise mõisa ja kõrtsi vahelisel alal on arheoloogiamälestisena kaitse all muistne asulakoht.
Kuusnas asub paekasutuskompleks. Hästi säilinud lubjatootmisega seotud taludekompleks asub Kuusna külas Piibe maanteest edelas. Seal paiknevad lähestikku paemurd, neli lubjaahju ja samast kivist ehitis. Kuusnas leidub koralliderikast rõngaspaasi. Heaks paearhitektuuri näiteks on Pae talu kohalikust lubjakivist sepikoda.
Koidu-Ellavere

Koidu-Ellavere on küla Järva maakonnas Järva vallas. Küla nimi on tekkinud Koidu ja Ellavere küla liitmisest.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Statistikaameti andmetel on elanike arv 31.12.2011:
Külas on kokku on toimunud 5 külapäeva (viimased 2015. aastal), mida on peetud 5 või 0-ga lõppevatel aastatel. Külapäevadel on käinud selle asulaga seotud elanikud või endised elanikud.
Külavanemaks on Asta Sass.
Kalitsa

Kalitsa on küla Järva maakonnas Järva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Kapu

Kapu on küla Järva maakonnas Järva vallas. Külas on asunud Kapu mõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Koeru valda.
Kapu küla asub Piibe maantee (Tartu–Jõgeva–Aravete maantee ehk ajaloolise Tallinna–Tartu maantee), Kapu–Rakke–Paasvere tee ja Mäeküla–Koeru–Kapu maantee ristmiku ümbruses. Külast hargnevad teed Koeru ja Puhmu küla suunas.
Ajalugu.
Küla on esmamainitud 1253. aastal (nimega "Kappeliz"). 17. sajandil rajati sinna mõis ("Kappo", 1798. aasta atlases "Kappe").
Objektid.
Külas asub Eesti kõrgeim ehitis Koeru telemast.
Dioksaan

1,4-dioksaan ehk dioksaan ehk 1,4-dioksütsükloheksaan ehk 1,4-dietüleendioksiid ehk dietüleendioksiid ehk dietüleeneeter on alitsükliline dieeter, heterotsükliline orgaaniline ühend. 
Ta on 1,2-etaandiooli tsükliline ester. Tema keemiline valem on C4H8O2.
Füüsikalised omadused.
Dioksaan on värvuseta vedelik. Keemistemperatuur erinevatel andmetel on 101,1 või 101,3 või 101,5 °C, sulamistemperatuur 11,8 °C. 
Puhtal ainel on omapärane nõrk meeldiv, eetritaoline lõhn.
Ta seguneb täielikult veega ning enamiku teiste polaarsete vedelikega ning on piiratud segunemisega vähem polaarsete või mittepolaarsete vedelikega, nagu näiteks toluool.
Plahvatusohtlikkus.
Dioksaan on süttiv vedelik. Ta kipub andma plahvatusohtlikke peroksiide. 
Mõju inimese organismile ja looduskeskkonnale.
Dioksaani aurud on nõrgalt mürgised. Dioksaanil on arvatavasti kantserogeenne toime. 
Tema biodegradatsioon looduses on aeglane.
Saamine.
Dioksaani saadakse peamiselt 1,2-etaandiooli ehk [etüleenglükooli kuumutamisel vähese koguse väävelhappega ja destilleerimisel. 
Kasutamine.
Kasutatakse lahustina keemilises sünteesis ning tsellulooseetrite ja tselluloosestrite (sealhulgas tselluloosatsetaadi ning looduslike ja sünteetiliste vaikude, samuti kautšuki ja rasvade, määrdeainete, lakkide, liimide, värvide ning muude ainete lahustamiseks.
10cc

10cc [ten sis'ii] oli 1972–1983 ja 1992–1993 tegutsenud Stockportist pärit inglise ansambel, mis mängis biit- ja popmuusikat ning oli populaarne 1970. aastatel. 
Selle asutasid 1972. aastal Lol Crème (kitarr, klahvpillid, laul), Kevin Godley (löökriistad, laul), Graham Gouldman (basskitarr, laul) ja Eric Stewart (kitarr, laul). Kõik nad olid head pillimehed ja lauljad. Stewart, Godley ja Creme olid juba kolm aastat teinud muusikat ansamblis Hotlegs. 
1976. aastal Godley ja Crème lahkusid. Gouldman ja Stewart võtsid plaadistusteks ansamblisse vaheldumisi erinevaid muusikuid. Teiste seas oli ka Paul McCartney. 
Viimane edukas singel oli "Dreadlock Holiday".
2-etüülheksanool

2-etüülheksanool ehk 2-etüül-1-heksanool (ka: "2-etüülheksüülalkohol") on alkohol, millest valmistatakse polüvinüülkloriidi plastifikaatorit di-2-etüülheksüülftalaati. Viimane on 2-etüülheksanooli ja ftaalhappe anhüdriidi ester. 
Tema molekulvalem on CH3CH2CH2CH2CH(CH2CH3)CH2OH. 
2-etüülheksanooli saadakse propeenidest.
@

 
@ (kommertsmärk, ätt, kommerts-a, kommerts-A, at, ätt-märk, kassisaba, kapsas) on kirjamärk, mida tänapäeval kasutatakse peamiselt e-posti aadressis kasutajanime ja domeeninime eraldamiseks. 
Ajalugu.
Sümboli päritolu on ebaselge, selle tekke kohta on mitu teooriat. 
Tegu võib olla keskaegse käsikirjalise ligatuuriga tähtedest "a" ja "d", mis moodustavad ladina keeles eessõna "ad".
Märki @ olevat seda kasutatud 16. sajandi Itaalias ühe õõnesmõõdu (tollaste standardmõõtmetega terrakotaamfora) tähisena. 
Märk @ võis tekkida ka prantsuse sõnast "à", mida hakati niimoodi kirjutama, kui selle tähendus oli selline nagu fraasis "2 kommi "à" 2 senti". Tüpograafias on see märk teada Inglismaal 19. sajandil. Seda nimetati "commercial a". 1880. aastatel hakati seda kasutama ka Inglismaa kirjutusmasinatel.
Märgi @ tõid Pürenee poolsaarele maurid ühe mahumõõdu tähisena. Seda on näha vanadel veini- ja oliiviõlianumatel. Hispaania, portugali ning hiljem ka prantsuse kaupmehed, kes kauplesid härgade ja veiniga, kasutasid mahumõõtu "arroba", mis vastas umbes 15 liitrile. Sõna tuleb araabiakeelsest sõnast الربع ("ar-rubʿ"), mis tähendab 'veerand', ning @ oli selle tähis. Hispaania, portugali, katalaani, oksitaani, galeegi, aragoni ja mõnes teises keeles ongi @-märgi kohta kasutusel see sõna või mõni selle teisend.
Saksa-Rooma riigi kõrgeima kohtu (Reichskammergericht) aktides kasutati märki @ tähenduses 'vastu' ("contra"), näiteks "Maier @ Müller".
Sisestamine.
Eestikeelsel arvutiklaviatuuril asub märk tavaliselt ülemise numbrite rea vasakpoolses osas ning märgi sisestamiseks tuleb vajutada korraga - ja -klahvile (või -klahvile) ja -märgile (sama tulemuse annab parempoolselt numbriklahvistikult "064" tippimine, samal ajal Alt-klahvi all hoides).
Kassisaba

 
Kassisaba ("Veronica spicata" või "Pseudolysimachion spicatum") on taimeliik mailaseliste sugukonnast, võrdlemisi liigirohkest mailase ("Veronica") perekonnast.
Kassisaba kasvab kuivadel valgusrikastel niitudel. Eestis võrdlemisi sage.
A-film

A-film (inglise keeles "A movie") on suure eelarvega mängufilm (vastandina B-filmile). 
See termin pärineb 1930.–1950. aastatest, mil USA kinodes oli tavaks näidata järjest kahte filmi, millest esimene oli A-film ja teine väikese eelarvega uuenduslik B-film.
Kukruse

Kukruse on küla Ida-Viru maakonnas Jõhvi vallas.
2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
Küla järgi on nimetuse saanud ordoviitsiumi Kukruse lade.
Ajalugu.
1920. aastal avati Kukruse külas põlevkivi allmaakevandus. 
2009. aasta novembris avastati Kohtla vallas Kukruse külas Kukruse mõisa lähedusest Tallinna–Narva maantee ehituse käigus muinasaegsele kalmistule viitavaid leide (inimluud, pronkskaunistustega noatupp). Arheoloogiliste kaevamiste käigus avastati Kukrusel ligikaudu 600 m2 suuruselt alalt põletusmatusteväli ja laibakalmistu. Põletusmatusteväli kujutas endast 20–50 cm paksust musta mullakihti, mis sisaldas rohkesti põlenud inimluid ning üksikuid, väikeseid ja põlenud esemekatkeid (ilmselt tuleriidal olnud hauapanused). Põletuskihi all paiknes rikkalike panustega (ehted, relvad, tööriistad, keraamilised nõud) laibakalmistu, mis on dateeritud 12.–13. sajandisse. 
2017. aastal tunnistati Kukruse kalmistu kultuurimälestiseks nr 30717. Kukruse leid on viimaste aastate üks uhkemaid arheoloogialeide. Kukruse päästekaevamiste käigus leiti umbes 50 inimese matused, kes on maetud ligi kolme põlvkonna jooksul hinnanguliselt 12. sajandi lõpul ja 13. sajandil. Kalmistult leiti nelja ebatavaliselt rikkaliku naise (matused I, VI, VII, XXII; sealjuures VI matuse ehk Kukruse emanda ja kahe mehe (V, IX Kukruse isand) matused.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kohtla valda. 2025. aastani kuulus küla Toila valla koosseisu.
Haakon (Norra kroonprints)

Norra kroonprints Haakon (sündinud Haakon Magnus 20. juulil 1973 Oslos) on Norra kuningriigi troonipärija. Temast sai kroonprints 1991. aastal, kui tema vanaisa Olav V suri ning tema isa Harald V sai kuningaks.
Perekond ja päritolu.
Haakon sündis tollase kroonprintsi Haraldi ja kroonprintsess Sonja teise lapse ning esimese pojana. Tal on vanem õde Märtha Louise. 1990. aastal muudeti Norra põhiseadust nii, et trooni pärib kuningapere vanim laps, olenemata soost. Seda ei tehtud tagasiulatuvalt nagu Rootsis 1980, mis tähendas, et Haakon jäi troonipärijaks. 
Haakoni ristivanemad on: kuningas Olav V, Astrid Ferner, Östergötlandi hertsog Carl, Rootsi kuningas Karl XVI Gustav, Taani kuninganna Margrethe II ning printsess Anne. Kuningas Edward VII järeltulijana on Haakon 1. augusti 2007 seisuga Briti troonipärimisjärjekorras 62. kohal.
Haridus ja sõjavägi.
Haakon teenis Norra Kuninglikus Armees, õppides Norra Mereväeakadeemias. Seejärel läks ta välismaale, lõpetades Berkeley ülikooli 1999 bakalaureusekraadiga politoloogias. Hiljem käis ta loengutes Oslo ülikoolis ning Londoni Majanduskoolis. 
Abielu.
Haakon abiellus 25. augustil 2001 lihtsa päritoluga üksikema Mette-Marit Tjessem Høibyga, kes on tuntud kui kroonprintsess Mette-Marit. Nende suhe oli vastuoluline, kuna Mette-Marit oli üksikema ning nad olid enne kihluse teatamist avalikult koos elanud.
Paaril on kolm last:
Kuninglikud kohustused.
Lisaks oma ametlikele kohustustele on Haakon huvitatud kultuurist. 
25. novembrist 2003 kuni 12. aprillini 2004 oli Haakon Norra regent, kuna Harald V tegi läbi operatsiooni vähi eemaldamiseks ning pidi sellest taastuma. Samamoodi oli Haakon Norra regent 29. märtsist kuni 7. juunini 2005, mil kuningas taastus 1. aprillil tehtud südameoperatsioonist. 
2006. aasta jaanuaris uuendas terve kuninglik perekond enda patronaaži all olevate organisatsioonide nimekirja. Ta on nüüd 12 organisatsiooni patroon.
Pärsama

Pärsama ehk Pärsamaa on küla Saare maakonnas Saaremaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Leisi valda.
Külas asub Pärsama Püha Innokenti kirik.
Lol Crème

Lol Crème (tavaliselt kirjutatakse "Lol Creme"; Lawrence Neil Crème; sündinud 19. septembril 1947 Inglismaal Lancashire'is Bury lähedal Prestwichis) on juudi päritolu Briti muusik ning muusikavideo- ja filmirežissöör. 
Tema hüüdnimi oli algselt Lolagon. 
Lol laulab ning mängib kitarri ja klahvpille. 
Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Kevin Godleyga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumad on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley &amp; Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema. 
Hiljem tegi Crème koostööd Trevor Horniga. Nad tegid mitu aastat muusikavideoid (sealhulgas Herbie Hancockile, The Police'ile ja Duran Duranile) ning aastal 1998 hakkasid nad koos tegema bändi Art of Noise. 
Aastal 1991 lavastas Crème Jamaica komöödiafilmi "The Lunatic".
Crème salvestab koos Trevor Horni, Chris Braide ja Steve Lipsoniga ansambli The Producers albumit.
Ta tegutseb ka kunstnikuna. 
Isiklikku.
Lolil on poeg Lalo, kes on samuti muusik.
Kevin Godley

Kevin Michael Godley (sündinud 19. oktoobril 1945 Manchesteris) on juudi päritolu Briti muusik ja muusikavideorežissöör. 
Godley laulab, mängib löökpille ja kirjutab laule. 
Manchesteris kunstikoolis õppides tutvus ta Lol Crème'iga. Nad tegid koos mitut bändi, millest tuntumaid on Hotlegs 10cc. Aastal 1976 lahkusid nad 10cc-st. Lõpuks hakkasid nad Godley &amp; Creme'i nime all koos musitseerima ja videoid tegema. Nad töötasid koos 1988. aastani.
Aastal 1990 ilmus Suurbritannias tema produtseeritud heategevusplaat "One World, One Voice".
Hiljuti moodustas ta koos teise varasema ansambli 10cc liikme Graham Gouldmaniga bändi GG/06. Nad on salvestanud palju uusi lugusid, mis on praegu kuulatavad nende veebisaidil.
Graham Gouldman

Graham Keith Gouldman (sündinud 10. mail 1946 Inglismaal Lancashire'is Salfordis) on juudi päritolu Briti muusik, ansambli 10cc liige. 
Ta laulab, mängib kitarri ja basskitarri ning kirjutab laule.
Eric Stewart

Eric Stewart (Eric Michael Stewart; sündinud 20. jaanuaril 1945 Droylsdenis Manchesteri lähedal) on inglise muusik, kes on tuntud ansamblitest The Mindbenders ja 10cc. 
Ta laulab, mängib kitarri ja kirjutab laule. 
Aastatel 1981–1985 aitas ta Paul McCartneyl sooloalbumeid teha.
3,4-dihüdroksüfenüülalaniin

3,4-dihüdroksüfenüülalaniin ehk dopa ehk DOPA on aminohape, mille vasakukäelisel variandil levodopal on bioloogiline tähtsus.
Ta molaarmass on 197,19g/mol ning keemiline valem on C9H11N4.
Arjassaare

Arjassaare (18. sajandi kaartidel "Harjasar") on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Arjassaare külas on Pilistvere kalmistu ja Pilistvere murekangur.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 33 elanikku.
Uute (kinnitamata) arvutuste kohaselt asub Arjassaares Mandri-Eesti keskpunkt (ei hõlma Peipsit ja Võrtsjärve).
Arussaare

Arussaare (harvemini "Arusaare") on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Küla paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres.
Külas asub Arussaare püha kivi ja Uduallikas.
Ajalugu.
Külas on olnud Arussaare mõis.
Küla alal on 1873. aastal ehitatud Arussaare Taevaminemise kirik (õigeusu kirik) ja Pilistvere uus õigeusu kalmistu.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 59 elanikku.
1977. aastal liideti Arussaare külaga Uduallika.
Kirivere

Kirivere (18. sajandi kaartidel "Kirrefer") on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Küla paikneb Kõo ja Pilistvere vahel. Kiriveres tegutseb Kirivere Kool.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 55 elanikku. Neist 53 (96,4%) olid eestlased. 2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 64 elanikku.
Kangrussaare

Kangrussaare (ka: Kangrusaare) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Külas on olnud Kangrusaare karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Koksvere

Koksvere (18. sajand kaartidel "Koksfer") on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Küla paikneb Põltsamaa–Võhma maantee ääres.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 231 elanikku.
Koksveres tegutseb Koksvere Maanaiste Selts.
Loopre (Põhja-Sakala)

Loopre on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Küla lähedal on olnud Loopre mõis (18. sajand→ kaartidel "Loper").
Paaksima

Paaksima (18. sajandi kaartidel ka "Paksma") on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Külas asub Jõessaare rändrahn, küla lähedal kasvab Jõessaare kadakas.
Saviaugu

Saviaugu on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Külas on olnud Saviaugu karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
Aulus

Aulus oli vanarooma eesnimi ("praenomen").
Nimi pärineb võib-olla ladina sõnast "aula", "olla" 'õu; palee', kuid see on vist rahvaetümoloogia. Tõenäolisemaks peetakse pärinemist etruski nimest Avle (ka Aule, Avile), mille päritolu pole teada.
Selle nime tavaline lühend on A.
Unakvere

Unakvere (18. sajandi saksakeelsetel kaartidel "Unnakfer") on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel asetseb Unakvere soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõo valda.
2000. aasta rahvaloenduse andmetel elas külas 14 elanikku.
Laane (Põhja-Sakala)

Laane on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel asetseb Laane soo.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Punaküla

Punaküla (ka: Puna) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külas asub Kõpu kalmistu. Külast voolavad läbi Kõpu jõgi ja sellesse suubuv Kõssa oja.
1977. aastal liideti Punakülaga Kaevandiku küla.
Supsi

Supsi on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külas asub Supsi karjamõis ja Suure-Kõpu mõisa kalmistu. Küla idapiiril voolab Kõpu jõgi.
Seruküla

Seruküla (ka: Seru, Sõruküla) on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külast saab alguse Uia oja.
Tipu

Tipu on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas, Halliste jõe kaldal. 
Enne 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformi kuulus küla Kõpu valda.
Endises Tipu koolimajas asus 1970. aastatest Tartu Ülikooli praktikabaas, kus viidi läbi botaanika välipraktikume. 2007. aastast asub seal Tipu looduskool.
Külast saavad alguse Tõramaa jõgi ja Ördi peakraav. Külas voolab täies pikkuses Risti jõgi.
Uia

Uia on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Küla lähistel voolab Uia oja. Uia külas asuvas Upsi talus kasvab kaitsealune Upsi tamm. Küla põhjapiiril voolab Raudna jõgi, külast voolab läbi Raudna jõkke suubuv Uia oja.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Vanaveski

Vanaveski on küla Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Kõpu valda.
Külast voolab läbi Kõpu jõgi, millele on paisutatud Vanaveski järv.
Arisvere

Arisvere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Kaave

Kaave on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Külas on olnud Kaave mõis. Küla lähistel voolab Kaave jõgi.
Kose (Põltsamaa)

Kose on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
A (muusika)

A (tähtnimetus) ehk la (silpnimetus) on c-ga algava diatoonilise helirea kuues heli.
Esimese oktavi a (a¹) sagedus on 440 hertsi. See on helihargi standardne sagedus. See sagedus määrati kindlaks Londonis 1939. aastal toimunud konverentsil. Viini kongressil aastal 1885 oli selleks sageduseks määratud 435 Hz.
Kõpu (Põltsamaa)

Kõpu (18. sajandi kaartidel "Köppo") on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas on olnud Kõpu kirikumõis. Külas paikneb Aidu järv.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Kõrkküla (Põltsamaa)

Kõrkküla on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Lahavere

Lahavere on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Küla paikneb Aidu-Kalana tee ääres.
2011. aasta 1. jaanuari seisuga elas külas 97 elanikku.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Ajalugu.
Lahavere oli omaaegse Põltsamaa kihelkonna suurim küla. Seda on esimest korda mainitud 1599. aastal. Tollal koosnes see Suur- ja Väike-Lahaverest. Väike-Lahaveret omakorda olevat kunagi kutsutud ka Porikülaks.
Enne teist maailmasõda tegutsesid külas Lahavere Haridusselts ja Lahavere Turbaühisus. Seal tegutses ka Lahavere algkool.
Loodus.
Küla keskel asub hävinenud Lahavere järv. Juba paarsada aastat tagasi olevat talumehed järve puhastades avanud järve põhjas neeluaugu, mistõttu kadunud järvest vesi. Järv taastus, kui neeluauk põhjas kinni topiti. Veekogu aluspinnas rikuti uuesti 1985. aastal süvendamise ja puhastamise käigus. Praegu on järv veekoguna kasutuskõlbmatu.
Küla põhjaosas asub Tapiku soo, kust kaevandatakse ka turvast.
Ettevõtlus.
Lahavere külas on registreeritud järgmised ettevõtted (seisuga november 2012):
Loopre (Põltsamaa)

Loopre on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Mõrtsi

Mõrtsi (ka: Mörtsi, Kõrtsi) on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Nurga

Nurga on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas asus Nurga karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Nurga küla territooriumil asub Kalana linnamägi.
Sopimetsa

Sopimetsa on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Uuevälja

Uuevälja (ka: "Luige") on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Mööda küla põhja- ja läänepiiri jookseb Põltsamaa jõgi.
Külas asub kaitsealune Taska-Sepasaare rändrahn.
Külas on asunud Luige karjamõis, mis kuulus Pajusi mõisa alla.
Seal tegutseb Sarapiku talu (tuntud ka kui Toretalu), mis on tähelepanu pälvinud oma maisilabürintidega.
Torre Glòries

Torre Glòries (endise nimega Torre Agbar) on pilvelõhkuja Hispaanias Barcelonas.
Torre Glòries on 144,4 meetriga kõrguselt kolmas hoone Barcelonas. Sel on 38 korrust, neist 4 maa-alused. 
Hoone valmis 2005. aasta juulis ja selle avas pidulikult Hispaania kuningas Juan Carlos I 16. septembril 2005.
Hoone projekteeris prantsuse arhitekt Jean Nouvel. 
Hoone kuulus kontsernile Agbar (lühend sõnadest "Aguas de Barcelona"). 2017. aastal ostis hoone kinnisvarafirma Merlin Properties ning hoone sai uue nime asupaigaks oleva väljaku (Plaça de les Glòries Catalanes) järgi.
Vorsti (Põltsamaa)

Vorsti on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. Külas on olnud Vorsti karjamõis.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Vägari

Vägari (ka: "Vähari", "Vahari", 18. sajandi kaartidel "Wäggar") on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Küla lähistel on Vägari soo.
Vägari külas on Põltsamaa Ühisgümnaasiumi Aidu õppekoht ja Aidu raamatukogu.
Väljataguse (Põltsamaa)

Väljataguse on küla Jõgeva maakonnas Põltsamaa vallas. 
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Pajusi valda.
Kivimäe

 
Kivimäe on küla Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas.
Enne Eesti omavalitsuste haldusreformi 2017. aastal kuulus küla Palamuse valda.
Selgeltnägemine

Selgeltnägemine on teaduslikult kinnitamata väidetav võime meeltevälise taju abil (mitte tuntud meelte ja mõtlemise abil) ammutada informatsiooni inimese tuntud meelte haardeulatusest eemal paiknevate objektide ja sündmuste (sh väidetavalt tulevikus toimuvate) kohta. Ebausklikud inimesed nimetavad isikut, kellel usuvad antud võimeid olevat, selgeltnägijaks. Teadlaste kinnitusel on selgeltnägemise puhul tegu teadliku pettuse, autosugestiooni, hallutsinatsiooni vms-ga. 
Ebausklikud inimesed kasutavad sõna "selgeltnägemine" kasutatakse vahel üldistavalt eri liiki paranormaalsete tajumiste kohta: selgelttajumine, selgeltkuulmine, selgelthaistmine ja selgeltmaitsmine. Selgelttajumise korral ammutavat isik väidetavalt teadmist läbi tajumise. Selgelttajumine on üks budismis mainitud kuuest inimese eriomadusest; oskus, mida saab omandada edasijõudnud mediteerija. Selgelttundja võib väidetavalt tunda näiteks teiste inimeste mõtteid, tundeid, haigusi, "vibratsioone" vms. Selgeltkuulmise puhul ammutatakse informatsiooni läbi paranormaalse kuulmise. Parapsühholoogide väitel selgeltkuulmine ei pruugi tähendada mitte ainult helide vastuvõttu, vaid "sisemise mentaalse kõrva" taju, umbes nagu mõttes lausutud sõnad. Selgelthaistmise puhul on tegu lõhnade ning selgeltmaitsmise puhul maitsete tundmisega ilma vastava objektiga füüsilist kontakti omamata.
Chiune Sugihara

Chiune Sugihara (杉原千畝 "Sugihara Chiune", 1. jaanuar 1900 Yaotsu, Gifu prefektuur – 31. juuli 1986 Fujisawa) oli Jaapani diplomaat, kes aitas Teise maailmasõja ajal Leedus konsulina töötades tuhandetel juutidel Jaapanisse põgeneda.
Augsburgi riigipäevad

Augsburgi riigipäevad olid Augsburgi linnas toimunud Saksa-Rooma riigipäevad. Need leidsid aset aastatel 1473, 1474, 1500, 1503, 1510, 1517, 1518, 1525, 1530, 1547/1548, 1550/1551, 1555, 1558/1559, 1566 ja 1582.
Aastail 1558–1559 toimunud riigipäeval oli arutluse all ka Vana-Liivimaale antava abi ulatus. Vürstide kuuria leppis kokku, ent abi antakse 400 000 kuldna väärtuses, kuid kuurvürstide vastuseisu tõttu tuli seda vähendada 100 000 peale. 
Lisaks sellele otsustati rakendada Liivimaa abistamiseks ka diplomaatilisi vahendeid: keiser saatis manitseva kirja Ivan IV-le ning palus teistelt kristlikelt valitsejatelt (välja arvatud Prantsusmaa kuningas, kellega oli riigil sõjaseisukord) Liivimaale abi anda. Peale selle saadeti Moskvasse keisri saadik.
Kose (Võru vald)

Kose on alevik Võru maakonnas Võru vallas. Asub Võrust kagus.
Kose elanike arv oli 566 (2000) ja 565 (2011).
Aleviku peatänavaks on Kose tee nimeline lõik Võru–Verijärve maanteest.
Alevikus asuvad Pappjärv ja Kasaritsa Valgjärv.
MIT Technology Review

MIT Technology Review on ingliskeelne tehnoloogiaajakiri, mille väljaandjaks on Massachusettsi Tehnoloogiainstituut.
Ajakiri ilmub alates aastast 1899. Kajastatavateks teemadeks on peamiselt uued innovaatilised tehnoloogiad ning nende juurutamine.
Ajakirja trükiversioon ilmub kuus korda aastas. Veebiversiooni täiendatakse uute artiklitega igal tööpäeval.
Tunnetus

Sõnal "tunnetus" on mitu lähedast tähendust: