tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Puhangu tänav

Puhangu tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 870 m.
Puhangu tänav 57 asub Lasteaed Pääsupesa, Puhangu tänav 77 asub Jehoova tunnistajate Tallinna Kogudus ja Puhangu tänav 81 Jehoova Tunnistajate kuningriigisaal.
Tänava äärde kavandatakse Pelguranna trammitee rajamist.
Ajalugu.
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene kirjanik Aleksandr Herzeni auks Aleksandr Herzeni tänava nime.
Punane tänav

Punane tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Pae, Laagna ja Tondiraba asumis.
Tänav algab Pae tänavalt ja lõppeb Mustakivi teega ristudes. Tänava pikkus on umbes 3400 m.
Punane tänav sai nime 1902. aastal. Saksa keeles oli tänava nimi "Rote Strasse" ja vene keeles "Красная улица". Tänavale on antud nimi Tallinna ülemise tuletorni järgi, mida tollal tema punase värvuse tõttu nimetati Punaseks tuletorniks ehk Punaseks majakaks.
Punasel tänaval asus Tallinna Raudbetoonitehase suurpaneelide tsehh. Punane tänav 17a asub kauplusehoone (algne kauplus Pae).
Pähkli tänav (Tallinn)

Pähkli tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.
Tänav algab Haljas teelt ja lõppeb Künnapuu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on umbes 340 m.
Pähkli tänav sai nime 20. novembril 1951.
Randvere tee

Randvere tee on kohalik tee (tänav) Tallinnas Pirita linnaosas.
Tänav algab Merivälja teelt ja lõpeb ristumisel raudteega linnapiiril. Tänava pikkus on 3533 m. Tallinnast Viimsi valda ulatub samanimeline aadressiobjekt (liikluspind), mis kattub kohaliku teega Tallinnas ja riigiteega (Tallinna–Viimsi–Randvere tee) Viimsi vallas.
Randvere tee on nime saanud 1950. aastatel.
Randvere tee 29 asus Eesti NSV ajal Tallinna II Toidukaubastu kauplus Pirita filiaalkauplus Mähe ja Randvere tee 115 asus kauplus Pärnamäe.
Randla tänav

Randla tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav algab Pelguranna tänavalt ja lõppeb Puhangu tänavaga ristudes.
Ajalugu.
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene helilooja Pjotr Tšaikovski auks Pjotr Tšaikovski tänava nime.
Tšaikovski tänav 4 asus Tallinna II Toidukaubastu kauplus Kajakas filiaalkauplus nr. 6. 
Tšaikovski tänav (Randla) 11 asus Tallinna Hotellikoondise Ranna hotell, hilisem hotell Stroomi.
Sitsi tänav

Sitsi tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Sitsi asumis. Tänav algab Tööstuse tänavalt (Sitsi mäelt) ja lõppeb Sõle tänavaga ristudes. Tänavaga ristuvad Kopli tänav, Puuvilla tänav ja Niidi tänav. Sitsi tänav on 607 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840629.
Hoonestus.
Sitsi tänava piirkonna hoonestus rajati Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku asulana.
Tänava nimi.
Tänav rajati 1916. aastal ja sai nime Balti Puuvillavabriku (rahvasuus "Sitsivabrik") järgi. Tänava saksakeelne nimi oli "Zitzstraße" ja venekeelne "Ситцевая улица".
6. oktoobril 1953 nimetati Sitsi tänav Vladimir Majakovski järgi ümber Vladimir Majakovski tänavaks ehk Majakovski tänavaks. Sel perioodil hõlmas Majakovski tänav ka praegust Kari tänavat. Algne tänavanimi taastati 3. augustil 1990.
Ajalugu.
Sitsi tänava kant Kopli poolsaarel oli veel 1890. aastatel lai lage ala. John Elfenbein esitas Tallinna linnavalitsusele palve 50 tiinu (1 tiin = 1,09 ha) maa ostmiseks Kopli tänava (tollal Telliskopli tee) ja Kopli lahe vahel, kuhu oli kavas rajada suur tööstusettevõte. 23. veebruaril 1899 alustati tühermaale vabrikuhoonete ja elumajade ehitamist.
1923. aastal ehitas Tallinna linnavalitsus Sitsi tänavale, Balti Puuvillavabriku kõrvale, 7 ühesuurust ajutist barakkelamut nn. Sitsi kasarmud, Tallinna sotsiaalosakonna hoolealuste jaoks.
Tondiraba tänav

Tondiraba tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis.
Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.
Tondiraba tänav sai nime 9. detsembril 1988. Tänav on nime saanud selle järgi, et kulgeb Narva maanteelt Tondi raba suunas.
Reisijate tänav

Reisijate tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav algab Kopli tänavalt.
Reisijate tänav sai nime 1963. aastal. Tänav on nime saanud lähedal asuva Balti jaama mõjul.
Sepa tänav (Tallinn)

Sepa tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Tänav algab Kopli tänavalt ja Maleva tänavaga ristudes jätkub kahe haruna ja lõppeb tupiktänavana.
Sepa tänav sai nime 16. oktoober 1951. Varem kandis see nime Piiri tänav. Praegune nimi kuulub ametinimetuste sarja.
Ajalugu.
Vene-Balti laevaehitustehase asumi töölisbarakid ehitati nn liinidele (1., 2., 3., 4., 5.) ja Sepa ning Kaevuri tänavale paralleelselt reastatud kompaktsete gruppidena. Need on kitsa keskkoridoriga kahekorruselised puumajad, igal korrusel 16 kööktoa tüüpi 12 m² korterit. WC-sid oli igal korrusel 2, kõigis majades oli elekter.
Sepa 10 // Maleva tänav 20 on säilinud Vene-Balti laevaehitustehase veetorni alumine, kiviosa . PSM hospidali maa-alale asus 1921. aastal Kalevi pataljon, 4. jalaväepolgu ja 10. jalaväerügemendi pataljon asus kuni 1940. aastani praegusest Sepa tänavast ida pool ning Maleva põigu piirkonnas, tänapäeva Sepa, Pardiloigu, Maleva ja Maleva põigu vahelisel alal. Pataljoni sõjaväelinnak põletati maha 1941. aasta augustis, kui Punaarmee Tallinnast lahkus.
1970.–1980. aastatel üritati endises Vene-Balti asulas Sepa tänava ääres turgu rajada, praeguseks on sellest nn Sepa turust alles vaid tühi, terrassidena mere poole laskuv plats. Sepa tänaval, Sepa 19 tegutses Eesti NSV ajal Teeninduskombinaadi "Kiir" saun nr. 10.
Aadressil Sepa 6 tegutses septembrist 2009 kuni 28. septembrini 2015 supiköök, mille asutasid SA Sõbra Käsi ja Põhja-Tallinna sotsiaalhoolekande osakond. Asutus lõpetas majas tegevuse seetõttu, et Tallinn müüs Kopli liinid kinnisvaraarendajale, ning linna ja supikööki haldava sihtasutuse vaheline leping lõppes. Enne supikööki toimetasid Eesti NSV ajal hoones Sepa tööstuskauplus ja seejärel koloriitne Sepa baar. Ehitist ehtis ka tänavasilt "Sepa 4". 25. novembril 2016 hoone lammutati.
2015. aastal otsustas Tallinna linnavalitsus müüa enampakkumise tulemusena Kopli liinide ala kinnistud müüa 1,9 miljoni euro eest osaühing Fund Ehitusele.
Sarapuu tänav

Sarapuu tänav on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Maarjamäe asumis.
Tänav algab Haljas teelt ja lõppeb Kase tänavaga ristudes.
Sarapuu tänav sai nime 20. novembril 1951.
Tähesaju tee

Tähesaju tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Tondiraba asumis.
Tänav algab Varraku tänavalt ja lõppeb Mustakivi teega ristudes.
Tähesaju tee sai nime 20. aprillil 2005. Tänav on saanud nime Tondiraba meteoriidikraatri mõjul.
Toom-Kuninga tänav

Toom-Kuninga tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe ja Uue Maailma asumis.
Tänav algab enam-vähem Veetorni tänava alguse juurest, ristub Suur-Ameerika tänavaga ning lõpeb Väike-Ameerika tänavaga ristudes.
Toom-Kuninga 10, 12 ja 14 moodustavad silmapaistva ansambli, kajastades piirkonna varasemat asustusajalugu ja arhitektuurset mitmekesisust.
Ajalugu.
Toom-Kuninga (varem Doom-Kuninga) tänav sai nime 1885. aastal pärast Toompea liitmist Tallinna linnaga. Algselt Kuninga tänav (saksa keeles "Königstaler Straße, Königstalerstraße", vene keeles "Кенигстальская ул"), kuid et eristada seda Tallinna vanalinnas asuvast Kuninga tänavast, lisati nimele liide Toom- ja nimeks sai Toom-Kuninga. Tänav on nime saanud Toompea eeslinnas asunud Königsthali suvemõisa järgi. 
27. juunil 1950 sai tänava nimeks Pioneeride tänav. Uue nime valiku puhul oli määrav see, et lähikonda kavatseti rajada Tallinna Pioneeride Palee.
Tallinna linnavalitsuse 3. augusti 1990 korraldusega kannab Toom-Kuninga tänav 1. jaanuarist 1991 taas endist nime.
Toom-Rüütli tänav

Toom-Rüütli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Rahukohtu tänavalt ja lõppeb tupiktänavana.
Ajalugu.
Toom-Rüütli tänavat Tallinnas on ajaloos nimetatud mitmeti: Rüütli tänav, Landstoa tänav; saksa keeles "Ritterhausstraße, Ritterstraße, Dom-Ritterstraße"; vene keeles "Дворянская ул.,Тоом-Рюйтли, ул."
17. jaanuaril 1923 nimetati tänav Tallinna Linnavolikogu otsusega Toom-Rüütli tänavaks.
Aastatel 1954–1987 oli see Linnuse tänav. Toom-Rüütli tänavaks sai see uuesti 2. juulil 1987.
Tuulemaa tänav

Tuulemaa tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav algab Pelguranna tänavalt, ristub Kangru tänava, Lõime tänava, Ketraja tänava, Madala tänavaga ja lõppeb Kari tänavaga ristudes.
Hoonestus.
Tuulemaa tänav 12 asub Tallinna Vaba Waldorfkool. 1956. aastal ehitatud hoones asus enne seda Tallinna 33. Keskkool, ja seejärel kuni 2010. aastani Pelguranna Põhikool. Põhikool suleti 2009. aastal. 1946. aastal asutatud kool tegutses enne seda järgmistel aadressidel: 1946. aastast Sakala tänav , 1947. aastast Vene-Balti asum 22, 1949. aastast Kalinini (Kopli) tänav 102a ja 1956. aastast Belinski 10. Õppeasutus kandis nimetusi: 1946. aastast Tallinna 33. Mittetäielik Keskkool, 1950. aastast Tallinna 33. Keskkool, 1963. aastast Tallinna 33. 8-kl Kool, 1971. aastast J. Smirnovi nim Tallinna 33. Keskkool, 1991. aastast Tallinna Pelguranna Keskkool, 1997. aastast Tallinna Pelguranna Gümnaasium ja 2008. aastast Pelguranna Põhikool.
Tuulemaa tänav 20 asub Stroomi Keskus (algne kauplus Kajakas).
Ajalugu.
Praeguse nime sai Tuulemaa tänav 24. novembril 1995. Enne seda kandis Tuulemaa ja Vihuri tänav alates 16. oktoobrist 1953 vene revolutsioonilise demokraadi, kriitiku ja publitsisti Vissarion Belinski järgi Vissarion Belinski tänava nime.
Linnamäe tee

Linnamäe tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kuristiku ja Priisle asumis.
Tänav algab Mustakivi teega ristumiskoha lähedalt ja lõpeb Ussimäe teega ristudes.
Linnamäe tee sai nime 25. aprillil 1986. Tänav on saanud nime selle järgi, et suundub Iru linnamäe poole.
Liikuri tänav

Liikuri tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis.
Tänav algab Võidujooksu tänavalt ja lõppeb Varraku tänaval.
Ranna tee (Tallinn)

Ranna tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.
Tänav algab Merivälja tee jätkuna ja lõppeb Hõbekuuse teega ristudes. Tänav kulgeb osaliselt piki Tallinna lahe rannikut.
Ranna tee sai nime 1924. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et kulgeb valdavalt mererannal.
Ranna tee 46a asus Miiduranna kauplus, tänapäeval AS Coop Miiduranna Konsum.
Biržai regionaalpark

Biržai regionaalpark (leedu keeles "Biržų regioninis parkas") on regionaalpark Põhja-Leedus Biržai ja Pasvalysi rajoonis.
Biržai regionaalpark asub Biržai ümbruskonna karstimaastikul. Regionaalpark asutati 1992. aastal, et kaitsta sealset ökosüsteemi ja kultuuripärandit ning sealset omapärast karstimaastikku.
Regionaalpargile on omased arvukad langatuslehtrid, mis on tekkinud maa-aluste kipsi kihtide lahustumisel ja sellele järgnenud maapinna sisselangemisel. Põhja-Leedu karstipiirkonnas on neid üle 11 000, neist suurem osa asub Biržai regionaalpargi territooriumil. Karajimiškise maastikukaitsealale jääb üle 200 langatuslehtri. Regionaalpargi territooriumile jääb ka vanim paisjärv Leedu aladel – Širvėna, mida ületab 525 meetri pikkune puidust sild. Kaitse all on viis üksikobjekti: neli langatuslehtrit ja üks karstiallikas. Pargis kasvab 15 looduskaitsealust taimeliiki, kaitsealuseid loomaliike on seal 52 (sealjuures 9 liiki käsitiivalisi). Kirkilai küla juures asuvad veega täitunud langatuslehtrites karstijärved, kus elavad väävlibakterid. Neist suurim koosneb 30 langatuslehtrist ja selle pindala on 3,9 hektarit.
Kaitsealustest taimeliikidest kasvavad seal sinine emajuur, pääsusilm, karvane naistepuna. Mitmes regionaalpargi külas kasvavad hiidmunad. Imetajatest pesitsevad pargi aladel mink, saarmas, ilves, hunt, valgejänes ja kobras. Astravase pargis pesitsevad nahkhiired, sealhulgas kääbus-nahkhiir, põhja-nahkhiir, tiigilendlane, tõmmulendlane, euroopa laikõrv ja suurvidevlane. Kaitsealustest kahepaiksetest elavad seal punakõht-unk, harivesilik ja kõre. Lindudest asustavad regionaalparki hüüp, mustviires, roo-loorkull, rändel peatuvad seal hallhani, luitsnokk-part, suurkoovitaja ja hõbehaigur. Mõnel pool pesitsevad seal ka rukkirääk, must-toonekurg, händkakk, värbkakk, sookurg, hallpea-rähn, musträhn. Selgrootutest elab seal eremiitpõrnikas. Drąseikiai kaitseala langatuselehtrites kasvavad harilik vesilehvik ja balti sõrmkäpp.
Regionaalpargis asuvad mitmed kultuuriväärtused: Biržai loss, Pabiržė alev, säilinud Biržai vanalinna osad, Ąžuolpamūšė linnamägi, Likėnai park. Säilitatakse ka mitut kitsarööpmelise raudtee jaama. Mõisakompleksid on säilinud Astravase, Pabiržė, Mantagailiškise ja Daudžgiriai mõisas.
Biržai regionaalpargi halduskeskus asub Biržais aadressil Rotušės g. 10. Regionaalpargi pindala on 14 406 hektarit. Rangema kaitsega tsoonid on Daudžgiriai, Kirdonyse, Medomiškise ja Padaičiai botaaniline kaitseala, Daumėnai, Drąseikiai ja Padaičiai geoloogiline kaitseala, Upytė ja Apaščia hüdroloogiline kaitseala, Tatula, Širvėna, Kirkilai ja Karajimiškise maastikukaitseala, Užubaliai sookaitseala, Biržai vanalinn ja Ąžuolynė botaanilis-zooloogiline kaitseala, mis võtavad enda alla 46,5% regionaalpargi territooriumist. Regionaalpargile alluvad ka 18 väljaspool selle territooriumi asuvat kaitseala.
Loopealse puiestee

Loopealse puiestee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Loopealse asumis.
Tänav jääb Narva maantee ja Meeliku tänava vahele.
Uus-Sadama tänav

Uus-Sadama tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Tänav algab veidi enne Tuukri tänavaga ristumist, ristub Reidi teega ja lõpeb Lootsi tänavaga ristudes.
Hoonestus.
Aadressil Uus-Sadama 14 asub Meremeestekodu hoone. Hoone on ehitatud 1924.-1925. aastal ühingu “Meremeeste Kodu” hotell-klubiks teatri- ja kinosaali, restorani, raamatukogu, õppeklasside, panga, kontori- ja muude ruumidega. Polüfunktsionaalne hoone ehitati Jacques Rosenbaumi projekti järgi. Eesti NSV ajal kasutas hoonet Eesti Merelaevandus. 2000. aastate alguses kohandati hoone Eesti Piirivalve administratiivhooneks.
Aadressil Uus-Sadama 23 asub Tallinn Seaport Hotel.
Aadressil Uus-Sadama 24 asub Vanasadama D-terminal.
Ajalugu.
Uus-Sadama tänav sai nime 1882. aastal. Tänav on saanud nime selle järgi, et viib Narva maanteelt sadamasse. Tänava saksakeelne nimi oli "Neue Hafenstrasse" ja venekeelne nimi oli "Ново-Гаванская улица".
Uus-Kalamaja tänav

Uus-Kalamaja tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis.
Tänav algab Soo tänavalt ja lõpeb Salme tänavaga ristudes. Tänav on 311 meetri pikkune ja kannab registrinumbrit 7840586.
Uus-Kalamaja tn 6 asub Lasteaed Kelluke.
Ajalugu.
Tänava tänapäevane lõik on saanud nime Kalamaja asumi järgi 1885. aastal. Tänava nimi oli saksa keeles "Neue-Fischermai-Straße", ka "Undeutscher Kirchhofweg" (tõlkes "Mittesaksa Kalmistutee"), ja vene keeles "Ново-Фишермайская улица".
1877–1951 kuulus Uus-Kalamaja tänava juurde ka tänapäevase Soo tänava alguslõik Põhja puiestee ja Kalju tänava vahel.
Ussilaka tee

Ussilaka tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas.
Tänav algab veidi enne Rebasesaba teega ristumist ja lõppeb Käokeele teega ristudes.
Ussilaka tee sai nime 20. septembril 2000.
Martsa tänav

Martsa tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Katleri asumis
Tänav algab Paasiku tänavalt ja lõppeb Narva maanteega ristudes.
Martsa tänav sai nime 4. juunil 1993. Tänav on nime saanud ala iseloomustava loodusgeograafia (loopealne) mõjul (marts on klindi rahvapärane sünonüüm).
Uus-Maleva tänav

Uus-Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Tänav algab Kopli tänavalt ja pärast tänava hargnemist lõppeb üks haru Amburi tänavaga ristudes ja teine haru tupiktänavana.
Uus-Maleva tänav sai nime 13. juuni 1958. Tänav on saanud nime Maleva tänava mõjul.
Uus-Maleva tänav 2 asus kauplus Kopli.
Õismäe tee

Õismäe tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis.
Tänav on ringikujuline ja ringi keskel on Väike-Õismäe tiik.
Õismäe teel asuvad: Tallinna Lasteaed Karikakar - Õismäe tee 22, Tallinna Nurmenuku Lasteaed - Õismäe tee 26, Tallinna Rukkilille Lasteaed - Õismäe tee 70, Tallinna Meelespea Lasteaed - Õismäe tee 92, Tallinna Lasteaed Vikerkaar - Õismäe tee 110.
Õismäe tee 28 asub Tallinna Õismäe Vene Lütseum, Õismäe tee 50 asub Tallinna Õismäe Gümnaasium.
Ajalugu.
Õismäe tee sai nime 11. oktoobril 1974.
Õismäel ja Õismäe tee ääres asusid Tallinna II Toidukaubastu kauplused: Õismäe-1/Kullerkupu kauplus Õismäe tee 46, Õismäe-2/Nurmenuku kauplus Ehitajate tee 109, Õismäe-3/Meelespea kauplus Õismäe tee 88, Järveotsa kauplus Õismäe tee 107.
Maleva tänav

Maleva tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Tänav algab Kopli tänavalt ja lõppeb Sepa tänavaga ristudes.
Maleva tänav sai nime 27. augustil 1930. Tänav on saanud nime Kalevi pataljoni (maleva) mõjul., Kalevi pataljoni kasarmud süüdati Punaarmee poolt 28. augustil 1941. aastal.
Ussimäe tee

Ussimäe tee on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosa Priisle ja Seli asumis.
Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.
Ussimäe tee sai nime 18. aprillil 1989.
Kopliranna tänav

Kopliranna tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis.
Ajalugu.
Bekkeri asulas ei olnud tänavatel nimesid ega majadel tänavapõhiseid numbreid (nagu Vene-Balti asulaski), vaid kogu tehase ala ulatuses oli ehitistel ühtne numeratsioon. Tänavanimed ja tänavapõhised majanumbrid pandi alles 1951. aastal.
Kopliranna tänav sai nime 8. juulil 1966. Tänav on saanud nime Kopli poolsaare ranna järgi.
Kristjan Kärberi tänav

Kristjan Kärberi tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Seli ja Mustakivi asumis.
Tänav algab Kivila tänavalt ja lõpeb Laagna teega ristudes.
Kristjan Kärberi tänav sai nime 10. aprillil 1981. Tänav on nimetatud ehitaja-töökangelase Kristjan Kärberi (1908–1977) mälestuseks.
Kuusenõmme tee

Kuusenõmme tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Mähe asumis.
Tänav algab Randvere teelt ja lõppeb Mähe teega ristudes.
Kuusenõmme tee sai nime 20. septembril 2000. Tänav on nime saanud Kuusenõmme talu järgi.
Laboratooriumi tänav

Laboratooriumi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Aida tänavalt, ristub Suurtüki tänavaga ja lõppeb Laia tänavaga ristudes.
Lasnamäe tänav

Lasnamäe tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas.
Tänav algab Tartu maanteelt, ristub Majaka tänavaga ja lõppeb tupiktänavana Lasnamäe paljandil, veidi enne Pallasti silda Laagna teel. 
Tänava Tartu maantee poolses otsas asuvad suured büroohooned, teisel pool Majaka tänavat valdavalt korterelamud.
Laki tänav

Laki tänav on tänav Tallinnas Kristiine, Mustamäe ja Haabersti linnaosas.
Tänav algab Marja tänavalt, katkeb Kadaka teega ristumisel ja seejärel jätkudes lõppeb A. H. Tammsaare teega ristudes.
Laki tänav 12 asus 1985. aastal valminud 5-korruseline riikliku aktsiaseltsi Kommunaar tootmishoone.
Kalasadama tänav

Kalasadama tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kalamaja asumis. Tänava ääres asub Kalasadam.
Tänav algab Põhja puiesteelt ja suundub linnahalli ümbritsevale teele.
Nimi.
Kalasadama tänav sai nime 14. märtsil 1980. Tänav on saanud nime kalurite ajaloolise sadamakoha järgi.
Hoonestus.
Kalasadama 2 asub Tallinna Gaasijaama vana gaasimahuti, mis on arvatud ehitismälestiseks.
Kalasadama 8 kuulub Eesti Üliõpilaste Seltsile.
Kalasadama 10 asuvale kinnistule rajatakse viiekorruselist hotelli, mis plaanitakse avada 2026. aastal.
Kivisilla tänav

Kivisilla tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri ja Kompassi asumis.
Tänav algab Kuke tänava ja Maakri tänava ristumiskohas, kulgeb umbes 200 m otsesuunas ja siis pärast teravnurkset pööret Gonsiori tänavat lõigates lõppeb Tartu maanteega ristudes.
Kiriku tänav

Kiriku tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis Toompea allasumis.
Kiriku tänav jääb Toom-Kooli tänava ja Toom-Rüütli tänava vahele. Tänava pikkus on umbes 70 meetrit.
1924. aastal asus hoonesse Leedu saatkond, 1929. aastast ka Tšehhoslovakkia vabariigi nõunik, kes tegutsesid hoones kuni 1938. aastani. Juunipöörde järel asus sinna ENSV Kohaliku Tööstuse RK. Saksa okupatsiooni ajal (1941–1944) tegutses hoones Eesti Omavalitsuse Majandus- ja Rahandusdirektoorium. 1945. aastal anti maja Eesti NSV Toiduainete Tööstuse Ministeeriumile, 1957. aastal Eesti NSV Kaubandusministeeriumile. 1964. aastast tegutses hoones Majandusajaloo Muuseum. 1998. aastal andis Vabariigi Valitsus hoone Kiriku 6 Eesti Tööandjate Keskliidu kasutusse ning lisaks ETKL-ile kolisid majja ka mitmed majandusharuliidud ja maja nimetati Tööandjate Majaks.
Ajalugu.
Kiriku tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - saksa keeles "Kirchenstraße, Kirchengasse", vene keeles "Церковная ул." Tänav kandis kuni 1950. aastani nime "Kiriku tänav" ning Eesti NSV ajal aastatel 1950–1989 nime "Raamatukogu tänav". Nimi "Kiriku tänav" ennistati 1989. aastal. 
Pärast Tallinna toomkirikut ümbritsenud kõrge kivimüüri lammutamist 1778. aastal kujunes toomkiriku piirkonnas esinduslik väljak koos seda raamivate varaklassitsistlike hoonetega. Riiginõunik Ferdinand von Stahl ehitas 18. sajandi lõpul Kiriku 2 kinnistule aadlielamu koos sisehoovi ümbritsevate hoonetega ning Toomkiriku põhjaküljel asub Kiriku 2 ja 4 kinnistutest koosnev arhitektuuriansambel, mis on kuulunud mitmele aadliperekonnale ja kus asunud riiklikke ametiasutusi (Riigihangete Amet ja 2016. aastast Eesti Riigikontroll).
Kooli tänav (Tallinn)

Kooli tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.
Tänav algab Gümnaasiumi tänavalt ning lõppeb Aida tänava ja Laboratooriumi tänava ristumiskohas.
Ajalugu.
Kooli tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt saksa keeles ka nimetust "Schulgasse."
Masina tänav

Masina tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Juhkentali asumis.
Tänav algab Juhkentali tänavalt ja lõppeb Tartu maanteega ristudes.
Masina tänav sai nime 1908. aastal. Tänav on saanud nime Drümpelmanni masinaehitustehase järgi.
Hoonestus.
Masina tänav 2 asub aastatel 1880–1890 ehitatud Tallinna veevärgi pumbajaam.
Masina tänav 9 asub Ernst Gustav Kühnerti projekteeritud 20. sajandi alguse eramuarhitektuuri ilmekas näide, endise viinavabriku direktori villana tööstusansambli juurde kuuluv ehitis.
Masina tänav 18 asub 1970. aastatel ehitatud Ülemiste katlamaja.
Masina tänav 22 asub arhitekt Jacques Rosenbaumi projekteeritud AS Põhja paberi- ja tselluloosivabriku peakontor.
Merimetsa tee

Merimetsa tee on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa ja Pelgulinna asumis.
1,5 km pikkune tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Kolde puiesteega ristudes. Selle ääres asub Tallinna Hipodroom.
Mäekalda tänav

Mäekalda tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Tänav algab Kadrioru pargi sisese tee jätkuna, ristub veidi pärast algust August Weizenbergi tänavaga ja seejärel Lydia Koidula tänavaga. Tänav lõpeb Laagna tee läheduses ristumisel Rohelise aasaga.
Aadressil Mäekalda 2 on Peeter I majamuuseum. Teisel pool Weizenbergi tänavat Mäekalda tänava läheduses on Kumu. Endine suvila õuemajaga Mäekalda 9 ja endine suvila Mäekalda 11, mis suvila, kuulus von Wahli perekonnale on ehitismälestised.
Ajalugu.
Mäekalda tänaval asunud Kadrioru lossi valitseja õu lammutati 19. sajandi algul. Alates 1870. aastast anti Kadrioru alade krunte enampakkumisel suvilate ehitamiseks. Villade tekkimise ajal kandis tänav nimesid "Glintstrasse" ("Glintstraße; Am Glint") ja "Podgornaja ulitsa" (Подгорная ул). Veel 1921. aastal oli paralleelnimena kasutusel ka "Glindi tänav".
Ristija Johannese kirik (Niton)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Nitonis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.
Merivälja tee

Merivälja tee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Pirita, Mähe ja Merivälja asumis.
Tänav algab Pirita tee jätkuna, pärast Pirita jõe Pirita silda ja lõppeb Ranna tee algusega.
Merivälja tee ristub Kloostri tee, Kloostrimetsa tee, Metsavahi tee, Supluse puiestee, Jahimehe tee, Kalamehe tee, Randvere tee, Rätsepa tee, Mähe tee, Lehiku tee, Ranniku tee, Viimsi põiguga, Aia tee ja Vana-Merivälja teega.
Merivälja teega ristuval Supluse puiesteel asub Pirita rannahoone.
Ajalugu.
Merivälja tee sai nime 16. oktoobril 1953. Enne seda oli Pirita tee osa. Aastatel 1938–1940 ehitati Pirita vana silla juurde Pirita restoranihoone, hilisem Tallinna II Toitlustustrusti Pirita Restoran, Merivälja tee 1.
Pirita keskuses Merivälja tee 24 tegutses kauplus Pirita. Merivälja tee 3a tegutses Ühendettevõtte "Pirita" ekspressbaar nr.2, Merivälja tee 5 aga 1979. aastal kasutusele võetud Ühendettevõtte "Pirita" grillbaar.
Merelahe tee

Merelahe tee on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Merimetsa asumis.
Tänav algab Paldiski maanteelt, kulgeb Merimetsa Selveri ja Tallinna Psühhiaatriakliiniku territooriumi vahelt ning lõppeb tupiktänavana Merimetsa parkmetsa külje all.
Merelahe tee tänavanimi kinnitati 10. detsembril 2008. Tänav on nime saanud selle järgi, et kulgeb Kopli lahe poole.
Merelahe tee 4 asub Tallinna kainestusmaja.
Järveotsa tee

Järveotsa tee on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Väike-Õismäe asumis Järveotsa allasumis.
Tänav algab Paldiski maanteelt ja lõppeb Õismäe teega ristudes.
Järveotsa tee sai nime 11. märtsil 1977. Nimi tuleneb sellest, et Järveotsa tee algab Harku järve otsa kohal.
Johann Köleri tänav

Johann Köleri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Tänav algab August Weizenbergi tänava ja Lydia Koidula tänava ristumiskohas ja lõppeb tupiktänavana. Sellega ristub Friedrich Robert Faehlmanni tänav.
Köleri ja Faehlmanni nurgal asub A. H. Tammsaare muuseum.
Hoonestus ja ajalugu.
Johann Köleri tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi – Väike-Instituudi tänav, alates 1882. aastast Datši tänav, Datshi tänav, Suvemajade tänav; saksa keeles "Kleine Stiftstraße, Villenstrasse, Datschenstraße, " ja venekeelne nimi "Малая Институтская ул, Дачная улица".
Aktiivsem ehitamine algas Kadriorus 19. ja 20. sajandi vahetuse ajal. Hakati ehitama ka suuremaid üürimaju, mis ehitati tihedamalt, kui sinnamaani kerkinud villatüüpi majad. Grupp esinduslike korteritega puitelamuid ehitati aastatel 1904–1906 seni hoonestamata heinamaale Köleri ja Vesivärava tänava vahel (J. Köleri 10, 12, 14, 16a ja 16 jt). Tallinna maja tüüpi kivitrepikodadega puumajadega hoonestati Köleri tänava lõpuosa.
Praeguse nime sai Johann Köleri tänav 17. jaanuarist 1923. 
Köhleri 2 asus Kubana sigari- ja tubakatehas.
Köleri 8 asus 1930. aastatel nelja korteriga kõrge sokliga kahekorruseline maja, mis oli igast küljest piiratud 2 meetri kõrguse planguga. Tänavalt eesukseni viis teerada läbi hoolitsetud eesaia. Köleri tänava suunas kitsenev krunt lõppes sõiduvärava ja selle kõrval olnud prügikastiga. Tänava sõidutee oli kruusakattega, kõnniteed nagu mujalgi linnas suurtest kuldlõikelistest paeplaatidest, mille pikkus langes kokku kõnnitee laiusega. Veerennid mõlemal pool sõiduteed olid munakivikattega. Tänavat valgustasid gaasilaternad, mida õhtuti üks kitsa redeliga mees süütamas ja hommikuti kustutamas käis.
1939. aastal ostis Eesti Üliõpilaste Seltsi Tallinna koondus maja Kadriorus, Johann Köleri tänav 13. Tallinna koondus taastati 1991 ja 1994 tagastati Tallinna koonduse maja EÜS-i Vilistlaskogule.
Jüri Vilmsi tänav

Jüri Vilmsi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru, Raua ja Torupilli asumis. Tänav algab Narva maanteelt ning lõpeb Lubja tänaval.
Ajalugu.
Jüri Vilmsi tänav (varem Riesenkampfi tänav) oli nimetatud Tallinna rae bürgermeister Dietrich Ferdinand Riesenkampfi järgi. Jüri Vilmsi tänav Tallinnas on olnud ajalooliselt ka Riesenkampfi tänav, Riesenkampffi tänav, Suur-Riisikampfi tänav; saksa keeles "Riesenkampfstraße"; vene keeles "Ризенкампфская ул."
1818. aastal ostis Tallinna raehärra ja bürgermeister Carl Eberhard Riesenkampff (1758–1825) Narva maantee ja praeguse Vilmsi tänava nurgal kaupmees Johann Duborgi kõrtsi kinnistu. Selle kinnistu koosseisu kuulus ka suurem maa-ala praeguse Vilmsi, Koidula ja Faehlmanni tänava vahelises kolmnurgas, kust hiljem hakati subobrokikrunte eraldama. 
Ajaloolise Kadrioru apteegi hoone projekti J. Vilmsi 2 tellis Tallinna bürgermeistri naine Marie Fredericke Riesenkampf ja hoone projekteeris 1844. aastal kubermanguarhitekt August Gabler (1820–1884). Algselt kasutati maja suvemõisa peahoonena. 18. mail 1873 avas proviisor Georg Heinrich Haetge hoones apteegi, mis tegutses kuni 21. sajandini. 1989. aastal võttis Tallinn hoone muinsuskaitse alla ja 1997. aastal kanti see riiklike kultuurimälestiste nimekirja. Tallinna linn müüs apteegihoone, abi- ja kõrvalhoone 2001. aastal.
J. Vilmsi 17 asus ühekorruseline mansardkorrusega puust kortermaja, mille lasi 1860 aastatel ehitada raehärra Gabriel Gleiss. 1980 tunnustati elumaja elamiseks vähekõlblikuks, elanikud paigutati ümber ja elumaja ja samal krundil asuvad tööstushoone ja kuurid lammutati. 2016. aastal ehitati J. Vilmsi 17 / Vesivärava 16 uus korterelamu. 
J. Vilmsi 50 majas, kus elas öövaht Johan Rakfeld, kus politseiga peetud tulevahetuses said surma 7. detsembril 1924 end pärast 1. detsembri riigipöördekatset varjanud Georg Kreuks, Rudolf Pälson ja Vladimir Bogdanov.
J. Vilmsi 53a asub endise Tallinna linnatapamaja kontorihoone. Teised Tallinna Tapamaja kompleksi hooned, endise aadressiga Jüri Vilmsi 37, on kas lammutatud või kapitaalselt ümber ehitatud. Tallinna linnatapamaja asukohaks valiti Vilmsi tänava pikendusel asunud heinamaa, mis jäi väljapoole selleaegset linnapiiri. Linnainsener Carl Gustav Jacoby projekti järgi ehitati seda aastatel 1891–1893. Hoone esimesel ja katusekorrusel paiknesid teenistujate korterid ja teine korrus oli kasutusel kontoripinnana.
17. jaanuaril 1923 nimetati 1883. aastal rajatud Riesenkampfi tänav (Narva maanteest kuni Tartu maanteeni) Jüri Vilmsi tänavaks ning 22. jaanuaril 1936 sai (Juhan Kunderi tänava ristmikust Tartu maanteeni) omaette tänavaks Johannes Kappeli tänav.
Aastail 1940–1941 ja 1944–1991 kandis Jüri Vilmsi tänav Jaan Tombi nime. 27. augustil 1940 nimetati Jüri Vilmsi tänav Eesti kommunisti Jaan Tompi nimeliseks. Saksa okupatsiooni ajal tänava vana nimi taastati, kuid 1944. aastal sai tänav taas nimeks Jaan Tompi tänav. Jüri Vilmsi tänava nimi taastati 18. oktoobril 1991.
Tarmo Vaarmets

 
Tarmo Vaarmets (sündinud 18. mail 1965) on eesti animaator, karikaturist ja luuletaja.
Esimene tunnustus karikatuuri eest tuli Pikri koolinoorte huumorivõistluselt. Vaarmets sai Peep Pedmansoni järel toona teise, järgmisel aastal Marek Strandbergi ees juba esikoha. Joonistanud karikatuure ajakirjadele Pikker ja Pilkaja ning ajalehele Maaleht.
Tarmo Vaarmets käis Kunstiinstituudi ettevalmistuskursustel ja tutvus Eesti NSV Riikliku Kunstiinstituudi sisseastumiskatsetel Meelis Arulepaga, kes kutsus teda Eesti Joonisfilmi tööle.
Joonisfilmis töötas ta aasta Rein Raamatu filmi “Linn” ümberjoonistajana, kuni talle pakuti animaatoritööd. Joonistamist on Tarmo Vaarmets õppinud omal käel kui ka võtnud osa animatsiooni kursustest Joonisfilmis, mille õpetajad olid Sojuzmultfilmist. Töö joonisfilmiga sai tunnustust 2014. aastal Kultuurikapitali aastapreemiaga, 25 aasta jooksul, enamuse Eesti joonisfilmides animaatorina töötamise eest.
Tarmo Vaarmetsa karikatuuri kujunemisel on mõju avaldanud töötamine animatsioonis koos selliste eesti karikaturistidega nagu Priit Pärn, Heiki Ernits, Aarne Vasar ja Hillar Mets. 
Kuigi Vaarmetsal oli algul soov oma filme teha, leidis ta looming hiljem väljendust lühemavormilistel kujudel: karikatuuride, lasteluuletuste, huumori, maalide ja musitseerimise näol, mis on kõik jõudnud avalikkuse ette.
Nukufilmi praktika on Tarmo Vaarmetsal läbi sõprade ja vennaga tehtud filmides kodukino 8 mm kaameraga. Nukkudeks olid plastiliinist nukud, elavad inimesed, kivid ja muud.
Tarmo Vaarmets töötab filmistuudios Eesti Joonisfilm.
2021. aastal animeeris ta Mattias Mälgu filmi ja Morten Tšinakovi ja Lucija Mrzljaki projekti (Lucija illustreeris tema laste luulekogu “Võileib võimleb”).
Kari tänav

Kari tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelguranna asumis.
Tänav algab Sõle tänavalt ja lõppeb Pelguranna tänavaga ristudes.
Ajalugu.
Aastatel 1953–1995 kandis tänav vene luuletaja Vladimir Majakovski auks Vladimir Majakovski tänava nime, olles liidetud praeguse Sitsi tänavaga.
Herzeni tänava ääres (ametlikult on aadress Majakovski tänava järgi) tegutses Tallinna kino Pelgurand. Pelgurannas Saksa okupatsiooni ajal ehitatud barakitaoline hoone lammutati 1968. aasta 
1967. aastal avati aadressil Majakovski 13 Tallinna 14. Keskkool, mis kandis akadeemik S. Koroljovi nime. Kuni 01.09.1998 Tallinna 14. Keskkool, 1998. aastal nimetati Kari Gümnaasiumiks (kuni 26.03.2005), 2005. aastal Tallinna Ranniku Gümnaasium ja 2014. aastal ühendati Ehte Humanitaargümnaasiumiga. Pärast 2017. aastat Kari tänava koolihoone lammutati ning 2021. aastal avati samas asukohas Põhja-Tallinna kogukonnamaja, mis majutab Põhja-Tallinna linnaosavalitsust ja Tallinna Kopli Huvikooli. Kunagisele koolistaadionile on rajatud rulapark, mänguväljak, korvpalliplats ja välilava.
Vladimir Majakovski tänav 4 hoone üheksakorruselise korterelamu esimese korruse äripinnal asus kohvik Saturn.
Koolihoonest üle tee endise Kajaka turu asukohas (aadressil Tuulemaa 20) avati 2014. aastal Stroomi kaubanduskeskus.
Ristija Johannese kirik (Northwood)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Northwoodis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Kiriku ainus kell paigaldati 1875. aastal.
Kiriku plats

Kiriku plats on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas.
Ajalugu.
1939. aastal nimetati Kirikuplats, Tallinna linnavolikogu poolt Kiriku väljakuks.
Kesktee

Kesktee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Merivälja ja Mähe asumis.
Tänav algab Lääne teelt ja lõpeb ristumisel Palderjani teega. Tänavaga ristub üle kümne tänava.
Kesktee sai nime 1924. aastal. Tänava nimi tuleneb sellest, et Kesktee on Merivälja keskne tänav.
Ristija Johannese kirik (Newport)

Ristija Johannese kirik on kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Newportis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.
Järve tänav

Järve tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosasJärve asumis.
Tänav algab Pärnu maanteelt ja lõppeb tupiktänavana.
Järve tänav sai nime 27. veebruaril 1924. Tänav on saanud nime Järve raudteejaama järgi.
Karl August Hermanni tänav (Tallinn)

Karl August Hermanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Torupilli asumis.
Tänav algab Tartu maanteelt ja lõppeb Juhan Kunderi tänavaga ristudes.
Ajalugu.
Karl August Hermanni tänav Tallinnas on kandnud ajalooliselt nimetusi - Hermanni tn, Germanovi tn; saksa keeles "Hermannstraße, Germanow-Straße"; vene keeles "Германовская ул."
Filmi tänav

Filmi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Kadrioru asumis.
Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb Tuukri tänavaga ristudes.
Ristija Johannese kirik (Yaverland)

Ristija Johannese kirik on keskaegne kirik Ühendkuningriigis, Inglismaa lõunaranniku lähistel asuval Wighti saarel Yaverlandis. Kirikut kasutab Inglismaa kiriku kogudus.
Kiriku orel on kantud riiklikku orelite registrisse.
Ernst Särgava allee

Ernst Särgava allee on tänav Tallinnas Pirita linnaosas Kose asumis. 
Tänav algab Kose teelt ja lõppeb tupiktänavana.
Aadressil Ernst Särgava allee 4 asub 1920. aastatel ehitatud nn Särgava residents, mida praegu kasutatakse Tallinna linna halduses oleva Särgava külalistemajana. 
Ernst Särgava allee sai nime 18. aprillil 1958 sellel tänaval elanikud kirjaniku Ernst Särgava (1868–1958) mälestuseks. Enne seda oli tänava nimi "Kuuskede allee".
Inseneri tänav

Inseneri tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Vanalinna asumis.
Tänav algab Aia tänavalt ja lõpeb Mere puiesteega ristudes.
Inseneri tänav sai nime 23. veebruaril 1882. Tänava saksakeelne nimi oli "Ingenieurstrasse" ja venekeelne "Инженерная улица". Nimi on tuletatud läheduses Uuel tänaval paiknenud Tallinna Insenerikomando majast.
Meeli Veskus

Meeli Veskus (neiupõlvenimi Madissoon; 4. märts 1953 Tallinn – 27. jaanuar 2016 Tallinn) oli eesti õpetaja ja raamatukogundustegelane, aastatel 1998–2013 kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik.
Ta sai hariduse Tallinna Pedagoogilises Instituudis. Alustas tööd õpetajana 1971. aastal, töötas Rakvere rajooni koolides. Suundus 1980. aastal raamatukogutööle, töötas 1980–1982 raamatukoguhoidjana Karepal ja Viru-Nigulas.
Aastatel 1986–1991 õppis Tallinna Pedagoogilises Instituudis raamatukogundust.
Aastatel 1987–1998 oli Meeli Veskus Aruküla raamatukogu juhataja. 1998. aastal, pärast Tiiu Valmi minekut Eesti Rahvusraamatukogu peadirektoriks, sai temast Kultuuriministeeriumi raamatukogunõunik, kellena ta töötas kokku 15 aastat.
Meeli Veskus kuulus Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingusse ja oli Aruküla Muinsuskaitse Seltsi liige.
2018. aastal valiti Meeli Veskus aktsiooni "Sajandi 100 arukülalast" raames toimunud rahvaküsitluse tulemusel saja meeldejäävama arukülalase hulka.
Madis Ots

Madis Ots (sündinud 1977 Tallinnas) on eesti karikaturist ja koomiksikunstnik.
Madis Ots on koomiksisarja “Pesakond” autor, mida hakati avaldama 1994. aastal kõmulehes Post, kui Madis Ots oli veel koolipoiss. Koomiksid ilmusid Postis algul 2–4 korda nädalas, hiljem juba iga päev kuni Posti sulgemiseni. Pärast seda avaldati "Pesakonda" Õhtulehes ja siis Sõnumilehes. Viimati ilmus “Pesakond” aastatel 1998–1999 kümmekond korda Eesti Päevalehe lisas "Uus Meedia". 2006. aastal hakkas koomiksisarja avaldama uuesti ajakiri DI (mis nüüdseks on Klubi). Koomiksit avaldati ka Äripäeva nädalalõpuveergudel. “Pesakond” ja “Praak Part” on ilmunud üle 3000 korra eri väljaannetes. 
Töö.
Alates 1998. aastast töötas Madis Ots 13 aastat Vatson &amp; Vatsonis, algul "copywriter"'i, hiljem loovjuhina ning pärast Vatsoni ja Brillianti liitumist mõnda aega ka Brilliantis. 2013. aastast töötab loovagentuuris Newton.
Jõelähtme mõis

Jõelähtme mõis (saksa keeles "Jegelecht") oli rüütlimõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal. Nüüdisajal kuulub mõis Harju maakonda Jõelähtme valda.
Mõisat on esmamainitud 1482. aastal. Mõis oli 17. sajandi lõpuni Zoegede suguvõsa käes.
Valdav osa mõisa maadest asus praeguse Jõelähtme küla lähedal, ulatudes põhjas Ihasalu laheni. 19. sajandi lõpul piirnesid mõisa tuumikala maad Ülgase mõisa, Kostivere mõisa, Haljava mõisa ja Jägala mõisa maadega. Jõelähtme mõisa maad ümbritsesid täielikult Jõelähtme kirikumõisa maid. Lisaks küla lähiümbrusele kuulus Jõelähtme mõisale ka maa-ala Kaberneeme lahe lõunakaldal.
Haabneeme mõis

Haabneeme mõis (saksa keeles Habbinem) oli eramõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal.
Mõisast on teateid alates 1682. aastast.
Ajalugu.
1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav Adolf Tallinna apteekrile Johann Burchardile juba 1615 pandivaldusena olnud Haabneeme mõisa 300 riigitaalri äramaksmisel pärusomandiks. Johann Burchardi pärijad müüsid Haabneeme mõisa 1661. aastal maanõunikuproua Anna Wachtmeisterile. 1663. aastast oli mõisa omanik Anna Wachtmeisteri abikaasa maanõunik Johann Brackel, 1678. aastast taas lesestunud Anna Wachtmeister, kes pärandas testamendiga 08.10.1684 mõisa vennapojale kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. 
Eestimaa aadlilipkonna ülem ooberst Fritz Wachtmeister (1646–1723) langes Vene vägede vangi Põhjasõjas Läsna-Valgejõe lahingus 1704. aasta 16. juunil. Mõis redutseeriti Rootsi riigi poolt, kuid tagastati restitutsioonikomisjoni otsusega 1722. aastal, Vene riigi poolt kindralmajor Fritz Wachtmeistrile. Vabahärra Fritz Wachtmeistri surma järel, tema tütrepoeg Arend Dietrich von der Pahlen, müüs Haabneeme mõisa Johan Christoffer Haenile.
1747. aastal müüs Eestimaa kuberner (1743–1753) Peter August Friedrich von Holstein-Beck mõisa ooberstleitnant Fabian von Tiesenhausenile, kes 1763. aastal müüs Haabneeme ja Lubja mõisa krahv Karl Magnus von Stenbockile. Karl Magnus von Stenbocki surma (1798) järel päris tema pojapoeg krahv Johann Diedrich von Stenbock 1800. aastal Haabneeme, Viimsi, Lubja ja Vohnja mõisa. 1800. aastal müüs Johann Diedrich von Stenbock, Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa Tallinna sõjakomissarile kindralmajor vürst Vassili Gortšakovile.
1818. aastal loovutas pandilepinguga mõisa vallanud Eestimaa tsiviilkuberner (1808–1819) Berend Johann von Uexküll pandiloovutuslepinguga Haabneeme, Viimsi ja Lubja mõisa pandi tõelisele kammerhärrale riigikrahv Alexander von Buxhoevedenile, kes ostis mõisa enda omandusse 1821. aastal. Alexander von Buxhoevedeni surma järel (1837) omandas Haabneeme ja Lubja mõisa koos Aegna saarega tema poeg, krahv Theodor von Buxhoeveden (1813–1871). Krahv Theodor von Buxhoeveden müüs 1868. aastal Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisa koos Aegna saarega vennale krahv Konstantin von Buxhoevedenile (1824–1874). Krahv Konstantin von Buxhoevedeni surma järel (1874) omandas Lubja, Haabneeme ja Viimsi mõisa hilisem Tallinna linnapea (1885–1894) parun Viktor Karl Jakob von Maydell.
1883. aastal müüdi Haabneeme ja Viimsi mõis koos Aegna saarega Felix Schottländerile. Emil Felix Schottländeri surma järel (1914) pärisid valdused tema lesk Carolina Schottländer ja tütar.
Röa mõis (Hageri)

Röa mõis (saksa keeles "Röa") oli mõis Hageri kihelkonnas Harjumaal.
Mõisat on esmamainitud 1696. aastal. Iseseisev mõis asutati 1749. aastal Angerja mõisast ja Salutaguse mõisast eraldatud aladest. 
Mõisa järgi on nime saanud Porkuni lademe Röa kihistik.
Halliku mõis

Halliku mõis (saksa keeles "Hallick") oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal.
Mõis asutati 18. sajandi II poolel Saare mõisast eraldatud alast.
Kadrina mõis (Kodavere)

Kadrina mõis (saksa keeles "Hohensee", aastani 1862 "Catharinenhof") oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonna Peipsiääre valla territooriumile.
Ajalugu.
Kadrina mõis moodustati 1791. aastal, kui Ranna mõisnik eraldas oma mõisast kaks küla (sks "Koddafer" ja "Punnigfer") ning müüs need ära 1791. aastal Catharinenhofi nime all. Esimene omanik oli polkovnik Georg Tunzelmann von Adlerpflug. Hiljem kuulus mõis von der Pahlenite suguvõsale, von Bockidele, Braschidele, Ewersitele, Rothidele ja viimastena von Strykidele..
Mõisaansambel.
Mõisa härrastemaja on XIX sajandi alguses ehitatud ühekorruseline kelpkatusega kivihoone, kus asub tänapäeval hostel. Säilinud on ka osa kõrvalhooneist.
Kodavere kirikumõis

Kodavere kirikumõis (saksa keeles "Pastorat Koddafer") oli kirikumõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Jõgeva maakonda .
Kokora mõis

Kokora mõis (saksa keeles "Kockora") oli rüütlimõis Kodavere kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb mõis Tartu maakonda Peipsiääre valda.
Ajalugu.
Mõis asutati 1734 Alatskivi mõisast eraldatud alast. Mõisa viimane omanik oli Kurt von Rathlef.
Paul Kerese väljak

Paul Kerese väljak on väljak Narvas Tallinna maantee ja Paul Kerese tänava ristmikul. Tänav sai nime 19. novembril 2008 eesti maletaja Paul Kerese järgi. Hooneid sellel väljakul ei ole, selle territooriumil asub Aleksander Puškini tänava ring.
Väljakule anti Kerese nimi seetõttu, et väljaku lähistel on koht (praegu Puškini tänav 19), kus enne sõda oli Kereste perekonna kodumaja, kus aastal 1916 sündis tulevane maletaja.
STS-41-D

STS-41-D oli NASA Space Shuttle'i programmi 12. missioon ja esimene missioon, mida teenindas kosmosesüstik Discovery. Missioon startis Kennedy kosmosekeskusest 30. augustil 1984 ja maandus Edwardsi õhujõudude baasi 5. septembril. Discovery viis orbiidile kolm sidesatelliiti ja sooritas mitmeid teaduslikke katseid. 
Missiooni lükati mitu korda edasi ja ühe stardikatse ajal peatasid Discovery pardaarvutid esmakordselt kosmosesüstikute programmi jooksul stardiloenduse 6 sekundit enne stardikiirendite käivitumist, sest tuvastasid rikke ühes peamootoris.
Meeskond.
Meeskond koosnes peaaegu täielikult algajatest ja missioon oli kõigile peale, komandör Hartsfieldi, esimene lend.
Missiooni taust.
Start oli algselt planeeritud 25. juunile 1984, kuid mitmed tehnilised probleemid lükkasid stardi korduvalt edasi ja ühel korral tuli kosmosesüstik koostehalli tagasi viia, et asendada vigane peamootor. 
26. juuni stardikatse.
26. juunil toimunud stardikatse oli esimene kord pärast missiooni Gemini 6A, kus peamootorid seisati vahetult enne starti. Discovery pardaarvutid märkasid ühe peamootori töös viga ja seiskasid peamootorid. Olukord muutus ärevaks, kui ootamatult käivitus starditorni tulekahjualarm. Meeskonna õnneks ei järgitud tavapärast evakuatsiooniprotseduuri, sest tulekahjualarmi käivitanud vesiniku põlemine oli silmale nähtamatu ja meeskond oleks tulle jooksnud. Evakuatsiooni protseduure ei järgitud lennujuhtide kõhkluste tõttu, sest avariisüsteeme ei olnud keegi reaalselt katsetanud. 
Hilisemal uurimisel selgus, et peamootori rikke põhjustas vigane kütuseklapp.
Missiooni kokkuvõte.
STS-41-D startis lõpuks 30. augustil 1984 toimunud neljandal katsel. Kosmosesüstik viis orbiidile kolm sidesatelliiti ja testis OAST-1 päikesepaneeli. OAST-1 oli 4 meetrit lai ja 31 meetrit pikk, ning see oli sel ajal suurim mehitatud kosmoselaeval testitud süsteem. OAST-1 tõestas, et nii suur ja kerge päikesepaneel on edukalt kasutatav ning tänapäeval kasutatakse analoogseid paneele ISS-is.
Missioon kestis 6 päeva, 56 minutit ja 4 sekundit. Discovery maandus Edwardsi õhujõudude baasi, olles orbiitil teinud 97 tiiru ümber Maa. STS-41-D oli esimene missioon, kus insenerid märkasid tahkekütusekiirendite O-tihendite juures kahjustusi. See sai hiljem Challengeri katastroofi põhjuseks.
Lepatriinude jõulud

"Lepatriinude jõulud" on Eesti 2001. aasta animafilm. Filmi režissöörid on Janno Põldma ja Heiki Ernits. Filmi tootis Eesti Joonisfilm.
Reekviem (film)

"Reekviem" on Eesti 1984. aasta mängufilm. Filmi režissöör on Olav Neuland. Filmi tootis Tallinnfilm.
Eesti Naiste Koostöökett

Eesti Naiste Koostöökett on Eesti poliitilisi ja mittepoliitilisi naisteorganisatsioone ühendav organisatsioon (vabaühendus). Organisatsioon asutati 2003. aastal.
Aastatel 2003–2016 andis organisatsioon välja auhinda Teenäitaja.
Põhja-Eesti Pank

Põhja-Eesti Pank (lühend PEP) oli Eesti pank. 
Põhja-Eesti Pank asutati 1993. aasta 16. märtsil, kui ühinesid Balti Ühispank ja aprillis 1992 asutatud Põhja-Eesti Aktsiapank.
1993. aastal toimunud laenutehing, kus Mario Bertelli firma Villa Paradiso laenas Põhja-Eesti Pangalt kümme miljonit dollarit, mida pole siiani tagasi saadud ja mille eest olid kohtu all Eesti Panga kunagine president Siim Kallas ja tema nõunik Eesti Panga päevilt Urmas Kaju, on tuntud kui 10 miljoni dollari afäär..
Põhja-Eesti Pank võttis 1995. aasta veebruari alguses esimese Eesti pangana kasutusele rahvusvahelisi Visa pangakaarte toetava sularahaautomaadi (ATM).
1995. aastal korraldas Eesti Pank piiratud osalusega ostupakkumise PEP-i müügiks. Piiratud osalusega pakkumiskonkursi võitis Ühispank, mis omandas septembris kolmandiku Eesti Panga osalusest PEP-is. 
1996. aasta 11. jaanuaril lasi palgamõrvar Õismäel Ehitajate tee 127 juures maha Põhja-Eesti Panga (PEP) andmetöötlusosakonna juhi 32-aastase Aare Tomsoni.
1996. aasta novembris oli juhatuse esimees Lembit Kitter ning liikmed Margus Talsi, Evelin Kõlu, Urmas Pütsepp, Lembit Zernant ja Jaan Tamm.
1996. aastal koostati PEP-i saneerimise ja Ühispangaga liitumise kava. Põhja-Eesti Pank tegutses enne liitumist Eesti Ühispangaga iseseisva krediidasutusena kuni 5. jaanuarini 1997. 1997. aastal ühinesid PEP ja Eesti Ühispank.
Akadeemiline Usuteadlaste Selts

Akadeemiline Usuteadlaste Selts oli aastatel 1921–1940 Tartu Ülikooli juures tegutsenud selts, mille liikmeskonna moodustasid Tartu Ülikooli usuteaduskonna õppejõud, üliõpilased ja vilistlased.
Seltsi põhikirja järgi oli nende eesmärk arendada usuteaduslikku uurimistööd ja haridust.
Aastast 1993 andis selts välja Usuteaduslikku Ajakirja.
Seltsi tegevus jätkus 1999. aastal Akadeemilise Teoloogia Seltsina.
Enn Oja (merendustegelane)

Enn Oja (sündinud 25. veebruaril 1950 Lohusuus) on Eesti kaugsõidutüürimees ja merendustegelane.
Aastatel 1967–1971 õppis ta Tallinna Merekoolis. 1995. aastal lõpetas Eesti Merehariduskeskuse.
Ta on olnud mitmel laeval madrus või tüürimees, näiteks aastatel 1995–1996 oli laeva Georg Ots madrus.
Aastast 1999 on ta merekeele nõukoja liige. Ta on "Inglise-eesti meresõnaraamatu" kaasautoreid.
Lõng (informaatika)

Lõng on informaatikas jada sõnumeid, mis sisaldavad tihedalt seotud informatsiooni ja mida saab kergesti isoleerida teistest sõnumitest.
Tantsupidu

Tantsupidu on pidu, mis on korraldatud eeskätt tantsimiseks.
Tantsupidu on näiteks pidulik tantsuõhtu: ball.
Pidu, kus tantsitakse rahvatantse, nimetatakse rahvatantsupeoks.
Eestis korraldatavad üleriigilised tantsupeod on üldtantsupeod.
Lui Lääts

Lui Lääts (sündinud 23. juulil 1945 Tartus) on eesti teatritegelane.
Ta töötas aastatel 1964–2014 Vanemuise teatris. Algul oli ta lavatööline, hiljem lavamasinist, pillikandja, pealavamasinist, pealavameister ja lavatehnika osakonna juhataja. Aastatel 1992–2014 oli ta Vanemuise lavastusala juhataja.