Ketogeeniline dieet

Ketogeeniline dieet on piisava valgusisalduse, üliväikese süsivesikute sisalduse ja energiavajadust katva rasvasisaldusega dieet. See suunab keha põletama rasvu, mitte süsivesikuid. Süsivesikute puuduse korral hakkab maks rasva muutma rasvhapeteks ja ketoonkehadeks. 
Ainsana keha kudedest on süsivesikuid, täpsemini neist toodetud glükoosi tarvis ajul. Rasvade lagundamisest saadud ketoonikogumid asendavad süsivesikute puudusel aga ka ajus ja südamepiirkonnas glükoosi kui energiaallikat. 
Seda dieeti kasutatakse meditsiinis raskestijuhitavate haiguste, peamiselt epilepsia raviks. Vere ketoonkehade kõrgenenud tase vähendab epileptilistest hoogudest tingitud krampide esinemissagedust. Kliinilised testid kinnitavad dieedi tõhusust ka neurodegeneratiivsete häirete puhul nii lastel kui täiskasvanutel. 
Ajalugu.
Toitumisrežiime ja erilaadseid dieete on kasutatud meditsiinis alates 500 eKr. Ketogeenset dieeti tutvustasid tänapäeva tohtrid. Alul kasutati seda toitumiskava epilepsia raviks 1920. aastatel. Mitme aastakümne jooksul kasutati seda teraapiat maailmas laialdasemalt, kuid kaasaegsemate ravimeetodite ja ravimite väljatöötamisel dieedi kasutus vähenes. 
Viimase 15 aasta jooksul on ketogeeniline dieet jälle populaarsemaks muutunud. Samuti on ilmutatud ulatuslikku teaduslikku huvi selle dieettoime ja raviomaduste vastu. Alates 1960. aastast on selline toitumine saanud üheks levinumaks rasvumisprobleemide ravimeetodiks. 
2003. aastal korraldasid Foster ja tema kolleegid esimesena kaalulangetamisega seotud uuringu. Uuringu katses vaadeldi väikese süsivesikute sisaldusega dieedi mõju kehakaalu alandamisele. Sooritati ka võrdluskatse traditsioonilise toitumiskava alusel. Saadud tulemused paljastasid paljutki. Rühmal, kelle kaalulangetuseks kasutati ketogeenilist dieeti, õnnestus küll langetada kaalu, kuid pärast erisuguse toitumise lõpetamist jäi kaal püsima. Traditsioonilise dieedi abil kaalu langetanud rühma liikmetel aga jätkus kaalulangus ka siis, kui dieet oli kuulutatud lõppenuks. Teadlased jõudsid uuringute põhjal järeldusele, et kaalukadu ei olnud seoses vähese süsivesikute tarbimisega, vaid pigem vähenenud tarbitavate kalorite kogusega. Samale järeldusele jõuti ka 2013. aasta märtsis avaldatud Xin Liu tehtud teadusuuringus. Tänapäeval kasutavad paljud inimrühmad seda dieeti kaalulangetuse eesmärgil. Vähese taustauuringu tõttu võivad ekstreemsed toitumiskavad olla pigem negatiivse kui positiivse mõjuga.
Efektiivsus.
Ketogeeniline dieet vähendab krambihoogude sagedust rohkem kui 50% võrra pooltel seda katsetanud patsientidel. Epilepsiat põdevad lapsed saavad ketogeenilisest dieedist rohkem kasu kui mõnest krampidevastasest ravimist. Ketogeenilist dieeti on hakatud kasutama kehakaalu alandamiseks ülekaalulistel. On leitud, et ketogeeniline dieet toimib kehakaalu alandamise eesmärgil, kuid pikas perspektiivis ei ole see parem kui mitmekülgne toitumine. Ketogeenilisel dieedil on täheldatud võimalikku toimet vähi ja akne vastu, kuid need andmed on siiski veel esialgsed ja väheuuritud.
Mõju.
Ketogeenilisel dieedil on nii negatiivseid kui ka positiivseid külgi. Negatiivsete sümptomite vältimiseks tuleb juua rohkem vett või kasutada toidus rohkem soola.