Valguskujundaja

Valguskujundaja on kunstnik, kes loob valguse abil ruumi atmosfääri ja üritust toetava kujunduse. Valguskujundajad tegutsevad eri valdkondades, näiteks teatris, filmis, televisioonis, muusikaüritustel, konverentsidel, arhitektuursete lahenduste loomisel ja installatsioonikunstis. 
Valguskujundaja töö eeldab ühtaegu nii loomingulisust kui ka valguskujunduse loomiseks sobivate tehnikavahendite tundmist. Valguskujundaja peamine ülesanne on välja valgustada ruumis toimuv, kasutades selleks erinevaid valgusallikaid ja prožektoreid. 
Valguskujundaja neli peamist eesmärki on mõjutada publiku taju ja arusaama sellest, mida nad näevad, valikuliselt valgustada lava/ruumi, modelleerida lavalolijat ja lava ning luua sündmust toetav valgus.
Ajalugu.
Alguses loodi valguskujundust päikesevalgusega, hiljem tehti valguskujundust tõrvikute ja elava tulega. 16. sajandil võeti valguskujunduse loomiseks kasutusele küünal, 17. sajandil õlilamp, 19. sajandi alguses gaasilamp ning 19. sajandi lõpus elekter. 
Valguskujundaja kui amet on eksisteerinud vähem kui sada aastat. Varem tegi valguskujunduse teatris lavastaja, tehnilise poole eest vastutas elektrik. Üheks esimeseks valguskujundajaks teatris peetakse Adolphe Appiat (1862–1928), kelle kirjutistes sisalduvad valguskunsti põhitõed.
Valguskujundaja teatris.
Teatris loob valguskujundaja lavale ruumi ehk muudab valgusega lavaloleva ruumiliseks ning loob lavastusega sobiva valguskujunduse, tänu millele on teos paremini loetav ja jälgitav. Publikule on valguskujunduse mõju alateadlik. 
Peakorraldaja või lavastaja kaasab valguskujundaja projekti algusest peale. Valguskujunduse loomine teatris käib lavastaja ja valguskujundaja vahelise tiheda suhtluse teel. Lisaks lavastajale teeb valguskujundaja koostööd helikujundajaga, kelle omavaheline ühistöö on samuti väga oluline, et võimendada publiku elamust. 
Valguskujundaja tööprotsess teatris algab loomingulise meeskonnaga kokkusaamisest. Edasi töötab valguskujundaja tekstiraamatuga, mille põhjal paneb paika struktuuri, kus ja milliseid valgusmuutusi teha.
Prooviperioodil käib valguskujundaja proovides ja vormib valguskujunduse ideid kuni tehniliste proovideni. Valguskujundaja paneb paika prožektorite asetused lava kohal. Prožektorid kinnitatakse stangedele ehk raudtorudele. Iga valgusti suunatakse valitud asukohta, selle kiir vormitakse sobivaks (hajusaks või teravaservaliseks) ning valgusele valitakse valgusfiltreid kasutades värv. Edasi algab tööprotsess valguspuldi taga, kus programmeeritakse valguspildid, mida näidatakse laval konkreetsetes stseenides, ning kus pannakse paika, mis intensiivsusel ja kvaliteediga teatud valgusallikad põlevad.
Valguskujundaja kontserdil.
Valguskujundaja põhiline ülesanne kontserdil on luua lavale kontserdi jaoks sobiv õhustik ja ruum ning anda muusikale omalt poolt juurde mänglevaid nüansse, mis kontserdikuulajaid veelgi enam kaasa haaraks. 
On öeldud, et kontserdi valguskujundaja on kui bändiliige, kes mängib sünkroonis teiste artistidega pilli nimega valgus.
Valguskujundaja assistent.
Valguskujundaja assistent on valgusala töötaja, kelle ülesanne on toetada valguskujundajat loomingulises ja tehnilises protsessis. Kuigi see roll on rahvusvaheliselt paljudes teatrites tavapärane, tuleb seda Eestis ette harvem. Assistendi positsioon annab võimaluse ametiredelil üles pürgida, näiteks valgusmeistriks või -kujundajaks.
Valguskujundaja assistendi ülesanded ja vastutus.
Valguskujundaja assistendi peamised ülesanded hõlmavad nii loomingulist koostööd kui ka tehnilist tuge, aidates kujundajal realiseerida oma ideed. 
Valguskujundaja assistendi peamised ülesanded 
Valguskujundaja assistendil on seega oluline roll loomingulise ja tehnilise protsessi tõhustamisel, kuid tema töö eeldab põhjalikku tööprotsessi tundmist ning vastutusvõimet. 
Valguskujundaja assistendi roll.
Rahvusvaheliselt on valguskujundaja assistendi roll levinud ja hinnatud. Näiteks suuremates teatrites ja festivalidel töötavad assistendid tihedalt koos valguskujundajatega, võimaldades kujundajatel keskenduda rohkem loomingule, kontseptsioonile ning koostööle lavastajaga, samal ajal kui assistendid haldavad tehnilist ja administratiivset külge. Seega kui valguskujundaja vastutab kontseptsiooni ja esteetika eest, siis assistent toetab protsessi nii tehniliselt kui ka asjakohase tagasisidega, ühtlasi dokumenteerib edaspidiseks tarbeks. See jaotus aitab parandada valguskujunduse kvaliteeti ja tõhusust.
Assistendi töös võib olla ka mõningaid murekohti, näiteks tööhierarhias, kus ei väärtustata assistendi panust loomeprotsessi. Assistendil võib olla keeruline end kehtestada, kuna tema sõnal on vähem kaalu ning hirm tööd kaotada suurem. Probleemid on kerged tekkima arusaamatustest, nagu näiteks ebamäärasest tööjaotusest (kohustused, tööaeg, töötasu). Nõuded assistendile on suured ning võimekust neid kõiki täita on vähestel, seega on vaja valguskujundaja ja assistendi vastutusalad omavahel läbi rääkida. Assistendi ja kujundaja vahel peab olema usaldus, et mõlemad pooled saaksid protsessist osa parimal võimalikul viisil. 
Eestis on valguskujundaja assistendi rolli rakendatud vähesel määral, peamisteks põhjusteks ressursipuudus lisapersonali palkamiseks, assistendi vähene kompetentsus ning töökultuuri eripära, kus assistendi kaasamine ei ole prioriteet.