tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hommikleht

Hommikleht oli ajaleht, mis ilmus 1. juulist 1933 kuni 1934. aastani Tallinnas. 
Väljaandja oli Vaba Maa ja toimetaja A. Grünberg. Toimetus asus Tallinnas, Pikk tänav 5&lt;br&gt;Ajaleht ilmus 6 korda nädalas.
Ajaleht hakkas ilmuma pärast seda, kui ajalehes Sõnumed ilmus artikkel, mis käsitles krooni langemist. Sellepeale leidis Kohtu-ja Siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat, ning ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte Hommikleht.
Vaheliku

Vaheliku oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Sooküla, Papisilla ja Võidu küla alale. Küla kaotati 1977.
Külast on teateid alates 1945.
Vainussaare

Vainussaare oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Ünnaste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ünnaste külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Vihakse

Vihakse oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Seliste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tõstamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Seliste külaga.
Külast on teateid alates 1560 ("Wehkass").
Jõuergonoomika

Jõuergonoomika on ergonoomika valdkond, mis käsitleb inimese anatoomiat ja mõningaid antropomeetrilisi, füsioloogilisi ja biomehaanilisi omadusi, kui need on seotud füüsilise tegevusega. 
Jõuergonoomilisi omadusi kasutatakse laialdaselt nii tarbekaupade kui ka tööstustoodete kujundamisel. Meditsiinivaldkonnas on jõuergonoomika oluline eriti neile, kellel esineb teatud füsioloogilisi vaevusi või on diagnoositud teatud haigused, näiteks artriit (nii krooniline kui ka äge) või karpaalkanali sündroom. Neid, kellel neid haigusi pole, avalduv pinge ei mõjuta, kuid võib tekitada valu või muuta seadme kasutuskõlbmatuks neile, kes põevad teatud haigusi. Selliste vaevuste ennetamiseks ja pingest tuleneva kroonilise valu ravimiseks kasutatakse mitmeid ergonoomiliselt kavandatud tooteid. 
Levinud kutsehaigused on luu- ja lihaskonna haigused. Tööga seotud luu- ja lihaskonna vaevused põhjustavad püsivat valu, funktsionaalse võimekuse vähenemist ja töövõimetust. Nende diagnoosimine on keeruline, sest need põhinevad peamiselt kaebustel valu ja muude sümptomite kohta. . Teatud töökohad või töötingimused põhjustavad töötajatel suurel määral kaebusi ülepinge, lokaliseeritud väsimuse, ebamugavustunde või valu pärast, mis ei kao ka peale öist puhkust. Sellised töökohad hõlmavad tihti tegevusi, mis on üksluised ja kus on vaja rakendada jõudu; korduvaid, raskeid või üle pea tõstmisi; ebaloomulikke tööasendeid või vibreerivate seadmete kasutamist. Tööohutuse ja -tervishoiu ametkond on leidnud märkimisväärseid tõendeid selle kohta, et ergonoomikaprogrammid võivad vähendada töötajate ravikulutusi, suurendada tootlikkust ja vähendada kaadrivoolavust. Seepärast on oluline koguda informatsiooni problemaatiliste töötingimuste väljaselgitamiseks ja kasutada selleks haiguslugusid, meditsiinilisi andmeid ja tööanalüüse.
Viidika

Viidika oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tori mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aesoo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tori kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aesoo külaga.
Umbes aastal 1900 on talurühma mainitud nimega Війдика.
Vingerja

Vingerja oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kikepera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikepera külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Вингерья).
Viratu

Viratu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Uue-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Rõusa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Rõusa külaga.
Külast on teateid alates umbes 1866 (Вирато ).
Väikseküla

Väikseküla oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Kilingi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kikepera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kikepera külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Вейксекюла).
Tahkuse

Tahkuse oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Vana-Vändra mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tohera küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tohera külaga.
Külast on teateid alates 1638 (Tachkus).
Tauste

Tauste oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Laiksaare mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Massiaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda.
Külast on teateid alates 1724 (Tauste küla).
Olle Lauli

Olle Lauli (pseudonüüm, kodanikunimi Olev Lillemets, sündinud 21. oktoobril 1961) on eesti kirjanik ja riigiametnik.
Ta töötab Riigimetsa Majandamise Keskuses. 
Tema sulest on ilmunud kolm romaani:
Zsolt Erdei

Zsolt Erdei (sündinud 31. mail 1974 Budapestis) on Ungari endine poksija.
Harrastajana.
Ungari meistrivõistlustel.
Ta oli vähemalt Ungari meister poolraskekaalus (kuni 81 kg) 1999. aastal.
Kaasaegsetel olümpiamängudel.
Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 2000. aasta Sydney olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Gaidarbek Gaidarbekovile (Venemaa) ja jäädes edasisest medaliheitlusest välja.
Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 1996. aasta Atlanta olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis hilisemale hõbemedalivõitjale Malik Beyleroğlule (Türgi) ja jäi edasistest medaliheitlustest välja. 
Maailmameistrivõistlustel.
Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) 9. maailmameistrivõistlustel (Budapest, 1997) kuldmedali ja tuli maailmameistriks. 
Ta osales keskkaalus (kuni 75 kg) 8. maailmameistrivõistlustel (Berliin, 1995), kuid kaotas 3. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja ning 10. maailmameistrivõistlustel (Houston, 1999), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise jäi edasistest medaliheitlustest välja.
Euroopa meistrivõistlustel.
Ta võitis keskkaalus (kuni 75 kg) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks 32. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 1998) ning 33. Euroopa meistrivõistlustel (Tampere, 2000). 
Ta sai keskkaalus (kuni 75 kg) 31. Euroopa meistrivõistlustel (Vejle, 1996) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Sven Ottkele (Saksamaa).
Elukutselisena.
Ta poksis detsembrist 2000 kuni märtsini 2014 elukutselisena. Ta pidas kokku 35 kohtumist ning võitis neist 34 (neist 18 nokaudiga) kohtumist ja kaotas 1 kohtumise.
Ta oli ajavahemikul 17. jaanuarist 2004 kuni 13. novembrini 2009 WBO maailmameister poolraskekaalus (kuni 175 naela ehk 79 kg) ning 21. novembrist 2009 kuni 22. jaanuarini 2010 WBC maailmameister raskekaalus (; kuni 200 naela ehk 90,7 kg).
Uusnaru

Uusnaru oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Veelikse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Veelikse külaga.
Külast on teateid alates 1970. aastatest.
Uuluta

Uuluta (kirjakeeles varem ka Uulota) oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Tali mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lanksaare küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lanksaare külaga.
Külast on teateid alates 1638 (Uhlotto).
Uuejõe-Võidu

Uuejõe-Võidu oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Võidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võidu külaga.
Uuejõe

Uuejõe (varem Soometsa) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Võidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võidu külaga.
Küla kandis kuni umbes 1939. aastani nime Soometsa.
Ulli

Ulli oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Ristiküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ristiküla külaga.
Ulli oli küla staatuses alates 1970.
Tõõtsi

Tõõtsi oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Reinse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda.
Külast on teateid alates 1900 (Тетси).
Teearu

Teearu oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Viluvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viluvere külaga.
Külast on teateid alates 1938.
Sõnumed (ajaleht 1931)

Sõnumed oli ajaleht, mis ilmus 18. veebruarist 1931 kuni 1933. aastani Tallinnas. Väljaandja oli osaühisus Vaba Maa ja vastutav toimetaja Harald Vellner. Ajaleht ilmus 6 korda nädalas. Hind oli 3 senti. Ajalehes ilmus Gori illustratsioone.
Pärast seda, kui Sõnumed oli avaldanud artikli, mis käsitles krooni langemist, leidis kohtu-siseministeerium, et ajaleht Sõnumed tekitab rahvas paanikat ja ajalehe ilmumine keelati üheks nädalaks. Selle otsuse peale suleti ajaleht Sõnumed lõplikult ning hakati välja andma uut ajalehte – Hommiklehte.
Stockholmi Skavsta lennujaam

Stockholmi Skavsta lennujaam (IATA: NYO, ICAO: ESKN) on rahvusvaheline lennujaam Nyköpingi lähedal Rootsis. Lennujaam teenindab Stockholmi. Lennujaamas opereerib lende kaks reisilennufirmat: Ryanair ja Wizz Air. Lennujaama läbis 2016. aastal 2 miljonit reisijat.
Asunduse

Asunduse oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kastna küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kastna külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Allipa

Allipa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõeküla külaga.
Voobler

Voobler on kalapüügilant. 
Voobleri ninaosas on keeleke, mis annab landile liikuvuse ja peibutab röövkalu.
Adila-Tagaküla

Adila-Tagaküla (ka Laimiku) oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Hageri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hageri külaga.
Küla on nimetatud selle järgi, et see asus Adila mõisa valduste piiril.
Adila-Krimmi

Adila-Krimmi oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pihali küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihali külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastate lõpust.
Džungli

Džungli oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Pahkla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pahkla külaga.
Külast on teateid alates 1950 (Сундла).
Hagudi-Metsküla

Hagudi-Metsküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Hagudi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hagudi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hagudi külaga.
Hagudi-Metsküla on küla staatuses alates 1920. aastatest.
Hiienurme

Hiienurme oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Põlma küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põlma külaga.
1412 on esimest korda mainitud nime Hydenůrm, seejärel 1452 Idenorm, 1798 Idnurm.
Jutapere

Jutapere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Pajaka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pajaka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Nissi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajaka külaga.
1452 on esimest korda mainitud nime Jottenkorbe, seejärel 1472 Juttenkurp, 1796 Judaper.
Jutapere küla talude loend, Varbola Valla 1938 / 1939 aasta elanike nimekirja andmetel:
Abema talu, taluomaniku perenimi; Sooman (Soman). Elanikke talus 5.
Jänu talu, taluomaniku perenimi; Jõesaar. Elanikke talus 8.
Luha talu, taluomaniku perenimi; Jernits. Elanikke talus 4.
Lutsupere talu, taluomaniku perenimi; Alliksoo. Elanikke talus 8.
Maasika talu, taluomaniku peremimi; Annervik. Elanikke talus 1.
Madise talu, taluomaniku perenimi; Kalda. Elanikke talus 3.
Miku talu, taluomaniku perenimi; Pirnipuu. Elanikke talus 4.
Piiri talu, taluomaniku perenimi; Eha. Elanikke talus 3.
Pillikmäe talu, taluomaniku perenimi; Ehrpass. Elanikke talus 5.
Sepa talu, taluomaniku perenimi; Jakobson. Elanikke talus 4.
Uuesauna talu, taluomaniku perenimi; Limberg. Elanikke talus 3.
Varinurme talu, taluomaniku perenimi; Roodes. Elanikke talus 5.
Karusmaa

Karusmaa oli küla Läänemaal, ajalooliselt Sooniste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leevre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leevre külaga.
Kimaru

Kimaru oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Teenuse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Teenuse külaga.
Külast on teateid alates 1945 (Kimaro).
Kodila-Uusküla

Kodila-Uusküla (varasema nimega Kasepere) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kodila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Raka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Raka külaga.
Laidi vald

Laidi vald (läti keeles "Laidu pagasts") on vald Lätis Kuldīga piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Turlava, Snēpele, Raņķi ja Rudbārži vallaga ning Lõuna-Kuramaa piirkonna Kazdanga vallaga.
Valla pindala on 115 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1119 inimest. Valla keskus on Laidi küla. Vallavanem on Andris Neilands.
Ajalugu.
Aastal 1945 moodustati Valtaiķi vallas Valtaiķi ja Rude külanõukogu. Aastal 1954 liideti need ühiseks Laide külanõukoguks. Aastal 1965 liideti Induļa külanõukogu kolhoosi Spartaks maad Laide külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Laide külanõukoguga veel osa Turlava külanõukogu alasid. Aastal 1990 moodustati Laide külanõukogust Laidi vald. 2009. aastast kuulub vald Kuldīga piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Laidi mõisa hoonetekompleks (park, tall-tõllakuur, häärber, mõisavalitseja maja), Vangas asuva mõisaaida uksepiidad, Valtaiķi luteri kirik (sealhulgas 15 sealset vitraaži, orel, oreli noodivihik, kantsel, lühter, uksed, altar ja kirikuliste astmed), Sermite linnamägi, Dižstrauti muinaskalmed ehk Kalmeküngas, Valtaiķi keskaegne linnus ja kalmistu.
Looduskaitse all on Pelēni tamm, Rudzīši kivi, Nēlupji tammed ja Jaunbrēdiķi dendropark. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1085 lätlast, 19 venelast, 13 valgevenelast, 9 ukrainlast, 7 poolakat ja 19 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kurikse

Kurikse oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Lelle mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lokuta küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lokuta külaga.
Küla nime lähteks on taluperemehe lisanimi (1751 Kurrikeste Jahn).
Kärivere

Kärivere oli küla Harjumaal, ajalooliselt Salutaguse mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pirgu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pirgu külaga.
1524 on esimest korda mainitud nime Kerffer, seejärel 1725 Kerrefer, 1871 Kirrewer.
Kärsama

Kärsama oli küla Läänemaal, ajalooliselt Luiste-Loodna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loodna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loodna külaga.
1505 on esimest korda mainitud nime Kersamecke, seejärel 1528 Kersemech, 1586 Kersemacke Jürgen.
Laidi

Laidi (vanasti ka Laide) on küla Lätis Kuldīga piirkonnas, Laidi valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 80 meetri kõrgusel, piirkonna keskusest Kuldīgast 28 ja Riiast 167 kilomeetri kaugusel. 
Laidis on põhikool, postkontor, raamatukogu ja kohalik vabaõhulava.
Külas asub arhitektuurimälestisena riikliku kaitse all olev Laidi mõisa hoonetekompleks(park, tall-tõllakuur, häärber, mõisavalitseja maja). Küla kujuneski mõisa ("Laiden") ja Valtaiķi vallamaja juurde. Nõukogude perioodil oli Laidi kohaliku kolhoosi «Spartaks» keskasula.
Laidis kasvav pärn ümbermõõduga 3.82 meetrit ja harilik pöök ümbermõõduga 4.04 m on looduskaitse all. 
Aastal 2018 oli külas 180 elanikku. Aastal 2020 oli elanikke 176.
Käsna

Käsna oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lauri küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lauri külaga.
Külast on teateid alates umbes 1866 (Касна ).
Kristianstads Nation

Kristianstads Nation on üliõpilasorganisatsioon, mis kuulub Lundi Ülikooli juurde Rootsis. Organisatsioon asutati aastal 1890. 
Organisatsiooni nimi tuleneb Kristianstadi linnast Skåne maakonnas. Organisatsiooni sümboliks on Snapphane, kes oli 17. sajandi taanimeelne Skåne partisan.
Kristianstads Nation käib läbi Tartu naiskorporatsiooniga Filiae Patriae.
Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam

Jomo Kenyatta rahvusvaheline lennujaam (IATA: NBO, ICAO: HKJK) on rahvusvaheline lennujaam Nairobis Keenias. See asub umbes 15 kilomeetrit Nairobi kesklinnast.
Algselt oli selle nimeks Embakasi lennujaam, kuid 1978. aastal nimetati see ümber Keenia esimese presidendi ja peaministri Jomo Kenyatta (1964–1978) järgi.
2016. aastal läbis lennujaama 7 039 175 reisijat, millega see oli suuruselt seitsmes lennujaam Aafrikas.
Lennujaamast saab lennata rohkem kui 50 riiki.
Málaga lennujaam

Málaga lennujaam (IATA: AGP, ICAO: LEMG), ametlikult Málaga-Costa del Soli lennujaam, on rahvusvaheline lennujaam Málagas Hispaanias. 
Lennujaam on Hispaania liiklustiheduselt neljas lennuväli, sellest suurema liiklustihedusega lennujaamad riigis on Madridi Bajarase lennujaam, Barcelona El Prat ja Palma de Mallorca lennujaam.
Lennujaama läbis 2017. aastal 18,6 miljonit reisijat ja 2018. aastal oli reisijaid üle 19 miljoni.
Lennujaamast saab lennata rohkem kui 60 riiki. See on Air Europa, Norwegiani, SASi, Ryanairi ja Vuelingu kodulennujaam.
Málaga lennujaamal on kolm terminali ja kaks lennurada.
Laikma

Laikma oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kabala mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ummaru küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ummaru külaga.
Külast on teateid alates 17. sajandi II poolest (Laigmeggy Byy, Laigma Mart).
Laisari

Laisari (kirjakeeles varem ka Laisaare) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Adila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihali küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihali külaga.
1677 on esimest korda mainitud nime Laysaar, seejärel 1725 Laisar.
Maidemaa

Maidemaa oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Kullimaa küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullimaa külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Matsimurru

Matsimurru oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Koogiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koogiste külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Mõisataguse

Mõisataguse (varem ka Türgi küla, Türgiküla) oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järvakandi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Valli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valli külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Тюргикюля). 1936 nimetati küla Türgi külaks, varem kandis küla nime Mõisataguse. 1945. aasta nimekirjas oli küla taas nime all Mõisataguse.
Määrasmaa

Määrasmaa oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kändliku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kändliku külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Мярасма küla).
Lõmmelu

Lõmmelu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõeküla külaga.
Külast on teateid alates 1923 (Lõmmelo).
Tšerkeska

Tšerkeska on paljude Kaukaasia rahvaste meeste rahvarõivaste osa. Selle võtsid oma rõivastusse ka Venemaa kasakad. Nimetus tuleb tšerkessidelt.
Tšerkeska rinnal võivad olla algselt püssi laadimiseks mõeldud laengud ehk gasiirid.
Tšerkeskat kannavad ka Jordaania kuninga ihukaardiväelased, kes aastast 1921 on olnud tšerkessid.
Gasiirid

Gasiirid on algselt olnud püssi laadimiseks mõeldud laengud, mis asetsevad rinnal või eraldi kotikesena. Tänaseks on gasiir taandunud esteetiliseks osaks paljude Kaukaasia rahvaste meeste rahvarõivast tšerkeskast.
See sisaldas täpselt doseeritud koguses püssirohtu või paberist hülssi ja kuuli. Tavalised gasiirid valmistati puidust või luust, paraadvormile ka hõbedast.
Milvi Panga

Milvi Panga (sündinud 22. aprillil 1945 Oeküla, Antsla vald, Võrumaa) on eesti harrastusluuletaja.
Elukäik.
Ta on õppinud Kaika 7-klassilises Koolis ja Antsla Keskkoolis ja lõpetanud Tallinnas ETKVLi kooperatiivkooli koka-kondiitrina. 
1965. aastal asus ta elama Rapla rajooni. Rapla lähedal Alus elab pensionipõlve pidav harrastuskirjanik tänapäevani. Ta on töötanud kokana, tuletõrjedispetšerina ja meditsiiniõe abina operatsioonisaalis.
Looming.
Temalt on ilmunud üheksa lasteluulekogu:
Milvi Panga luuletusi on avaldatud paljudes lasteluulekogumikes, õpikutes ja laulikutes. Mitmed tema luuletused on viisistatud. Ta on kirjutanud luuletusi ja jutte ka täiskasvanutele, kuid need pole raamatukaante vahele jõudnud.
Nihu

Nihu oli küla Läänemaal, ajalooliselt Mõisamaa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõisamaa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõisamaa külaga.
Külast on teateid alates 1648 (Niho Külla).
Pargi

Pargi oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Salutaguse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Salutaguse külaga.
Küla kujunes välja pärast Teist maailmasõda.
Pikkküla

Pikkküla oli küla Läänemaal, ajalooliselt Päärdu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kurevere ja Päärdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vigala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kurevere ja Päärdu külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Пиккюля).
Päevati

Päevati oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kohila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Aandu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Aandu külaga.
Küla kujunes välja 19. ja 20. sajandi alguseks.
Päärdu-Mõisaküla

Päärdu-Mõisaküla (varasema nimega Päärdumõisa) oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Päärdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vigala kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Päärdu külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Päärdumõisa).
Toosikõnnu

Toosikõnnu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Käru mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jõeküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jõekülaga.
Küla nime lähteks on talupoegade nimed: 1683 Tosikonna Johans, 1684 Tosi Kanna Johans, 1724 Tossikand Jahn, Tossikand Michel (talupojad Vändra kihelkonnas).
19. sajandil eksisteeris Toosikõnnu karjamõis. 1920. aastatel moodustati karjamõisa alale Toosikõnnu küla.
Rumbi

Rumbi oli küla Järvamaal, ajalooliselt Kädva mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lungu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Türi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lungu külaga.
1796 on esimest korda mainitud nime Rumpi, seejärel 1871 Rumbi.
Rõkalu

Rõkalu oli küla Harjumaal, ajalooliselt Raikküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loe külaga.
Rõkalu kujunes külaks 19. sajandil.
Seli-Metsküla

Seli-Metsküla oli küla Harjumaal, ajalooliselt Seli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Äherdi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Äherdi külaga.
Külast on teateid alates 19. sajandi lõpust.
Sikeldi-Nõmme

Sikeldi-Nõmme oli küla Harjumaal. Küla jääb tänapäeval Tõrma küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lipstu külaga.
Sobli

Sobli oli küla Harjumaal, ajalooliselt Kelba mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kelba küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hageri kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kelba külaga.
1586 on esimest korda mainitud nime Solwy, seejärel 1725 Sobbli Jurgen.
Umbru

Umbru oli küla Harjumaal, ajalooliselt Järlepa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jaluse ja Järlepa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Juuru kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jaluse ja Järlepa külaga.
1662 moodustati Angerja mõisast eraldatud alast Umbru mõis. 1920. aastatel moodustati endistest mõisa aladest Umbru asundus.
Vallastu

Vallastu oli küla Pärnumaal, ajalooliselt Lelle mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koogiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vändra kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koogiste külaga.
Vallastu on küla staatuses alates 1922.
Zizinho

Thomaz Soares da Silva (tuntud enam nime Zizinho all; 14. september 1922 Niterói – 7. veebruar 2002) oli Brasiilia jalgpallur, ründav poolkaitsja.
Klubikarjääri esimene pool möödus tal Flamengos. Aastatel 1942, 1943 ja 1944 võitis ta Rio de Janeiro osariigi meistrivõistlused Campeonato Carioca, mis oli sel ajal kõige tähtsamad võistlused, sest üleriigilisi meistrivõistlusi veel ei peetud. Pärast seda mängis ta aastatel 1951–1957 Bangus. 1957. aastal siirdus ta São Paulosse, millega tuli kohe esimesel hooajal São Paulo osariigi meistrivõistluste Campeonato Paulista võitjaks.
Brasiiliat esindas Zizinho koondises aastatel 1942–1957 kokku 53 mängus ja lõi neis 30 väravat.
1950. aasta maailmameistrivõistluste viimases alagrupimängus lõi ta värava Jugoslaavia vastu ning finaalseeria teises mängus Hispaania vastu. Otsustavas mängus jäädi alla aga Uruguayle tulemusega 1:2. Zizinho valiti turniiri sümboolsesse koosseisu ja ühtlasi turniiri parimaks mängijaks.
Lõuna-Ameerika meistrivõistlustel osales ta Brasiilia koondisega aastatel 1942, 1945, 1946, 1949, 1953 ja 1957. Ainsal korral õnnestus meistriks tulla 1949. aastal. Sel turniiril lõi Zizinho kokku kuus väravat.
Zizinho oli tuntud suurepäraste mänguoskuste, sealhulgas triblingu, söödutäpsuse ja täpsete karistuslöökide poolest.
Pärast mängijakarjääri lõppu tegutses ta treenerina. Ta oli aastatel 1960, 1965–1966 ja 1980 Bangu peatreener ning aastatel 1967 ja 1972 Vasco da Gama peatreener.
IFFHS valis Zizinho 20. sajandi Lõuna-Ameerika parimate jalgpallurite seas kümnendaks ja Brasiilia jalgpallurite seas neljandale kohale. Samuti on ta võetud Brasiilia jalgpalli kuulsuste halli liikmeks.
Ensisheim

Ensisheim on vald Ida-Prantsusmaal Haut-Rhini departemangus.
Moulins-le-Carbonnel

Moulins-le-Carbonnel on vald Prantsusmaa lääneosas Pays de la Loire'i piirkonnas Sarthe'i departemangus.
Saint-Genès-de-Castillon

Saint-Genès-de-Castillon on vald Prantsusmaa edelaosas Uus-Akvitaania piirkonnas Gironde'i departemangus.
Joseph Medill

Joseph Medill (6. aprill 1823 Saint John, New Brunswick, Kanada – 16. märts 1899 San Antonio, Texas, USA) oli Kanada-Ameerika ajalehetoimetaja ja poliitik, kes oli 1871.–1873. aastal Chicago linnapea. Ta lahkus linnapea ametist, kuna läks Euroopa-reisile. 
Medill ei olnud abielus, kuid tal oli kaks last.
Alexandra Stan

Alexandra Ioana Stan (ka Alexandra Stan; sündinud 10. juunil 1989 Constanțas) on rumeenia laulja ja laulukirjutaja. 2011. aastal tegi ülemaailmse läbimurde tema samal aastal ilmunud hittsingel "Mr. Saxobeat". Stan on teinud koostööd rumeenia tantsumuusikaartisti Inna -ja ameerika päritolu räppari Daddy Yankeega.
Isiklikku.
2014. aastast on Alexandra Stan suhtes rumeenia päritolu sportlase Bogdan Stăruialăga. 2017. septembris tunnistas Stan, et tal oli enda noorpõlves posttraumaatiline stressihäire ja enesehinnangut puudutavad probleemid, mis oli tingitud tema klassikaaslaste kiusamisest. Ühtlasi ütles ta, et tal on minevikus olnud mitu lesbisuhet.
NLA

NLA on Suurbritannias tegutsev eraomanduses autoriõiguse kollektiiv, kes seisab hea oma liikmete autoriõiguste kaitse eest.
1996. aastal asutatud ühingu liikmeks on kaheksa Ühendkuningriigi meediaväljaandjat, kes on ühtlasi ühingu võrdsed osanikud:
Melihhovo

Melihhovo on küla Venemaal Moskva oblasti Tšehhovi rajooni Barantsevo külanõukogus. Küla asub merepinnast 184 meetri kõrgusel, rajoonikeskusest Tšehhovist 16 kilomeetrit kagus.
Külas asub Melihhovo mõis, kus elas Anton Tšehhov. Tänapäeval asub sealses häärberis Tšehhovi majamuuseum. Sealne Kristuse Sünni kirik ehitati aastal 1756 ja põles maha aastal 1995. Kirik taastati aastal 1999; selsamal aastal valmis vana kiriku kõrval asuv uus, talvel kasutamiseks mõeldud kirik.
Vinguta

Vinguta oli küla Läänemaal, ajalooliselt Luiste-Loodna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Loodna küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kullamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Loodna külaga.
1497 on esimest korda mainitud nime Vynguta, seejärel 1586 Wingata (küla), 1798 Wingota.
Ööre

Ööre oli küla Harjumaal, ajalooliselt Ohekatku mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Hiie küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rapla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hiie külaga.
Küla tekkis hiljemalt 18. sajandil.
Antsi

Antsi oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Leedri küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leedri külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Kajamasin

Kajamasin on seade kajaefekti tekitamiseks. 
Algul ehitati kajamasinaid lahtise lindiga (lindipoolidega) magnetofonide baasil. Hiljem hakati kasutama analoogmäluelemente ja seejärel digitaalseid kajaseadmeid.
Kajamasina parameetrite valikuga on võimalik saavutada ruumi reverberatsioonile ehk järelkajaga sarnanev efekt.
Helmekaktus

Helmekaktus (Rhipsalis) on epifüütsete kaktuste perekond, mis kuulub kaktuseliste sugukonda. Ligi 60 liigiga on see suurim ja looduses levinuim epifüütsete kaktuste perekond. Eestis on helmekaktused populaarsed toataimed (näiteks juusjas helmekaktus ehk "Rhipsalis capilliformis" ja niitjas helmekaktus ehk "Rhipsalis baccifera").
Helmekaktusi kirjeldas esimesena 1788. aastal Joseph Gaertner, kes siiski ei mõistnud, et tegu on kaktusega. Selle asemel pidas ta helmekaktust parasiitliku loorberilise "Cassytha" uueks liigiks. Seetõttu esineb botaanilises kirjanduses segadust ning vahel võrdsustatakse "Cassytha" ja "Rhipsalis" sünonüümidena, ehkki tegelikult on taimed eri sugukondadest.
Ökoloogia ja leviala.
Helmekaktus elutseb epifüüdina troopilistes vihmametsades, kuid mõni liik võib kasvada ka maapinnal. Helmekaktused on levinud Kesk-Ameerikas, osalt Kariibi mere piirkonnas ja ka suures osas Lõuna-Ameerika põhja- ja keskosast.
Helmekaktuste diversiteedikese paikneb Kagu-Brasiilias Mata Atlantica vihmametsades. Lisaks Uuele Maailmale leidub perekonna üht liiki, niitjat helmekaktust ka troopilises Kesk-Aafrikas, Madagaskaril ja Sri Lankal. See on ainus kaktuste perekond (ja liik), mis esineb looduslikult väljaspool Ameerikat.
Morfoloogia.
Helmekaktuste morfoloogia varieerub suuresti. Enamik neist kasvavad rippudes, kuid mõned ka püstiselt või õhujuurte abil roomavalt. Varred on lülilised ja sukulentsed, mõnel liigil jämedad (nt "Rhipsalis neves-armondii"), teistel peened (nt "Rhipsalis baccifera" ja "Rhipsalis clavata"). 
Helmekaktuste õied, mis kasvavad lülide äärtel või tipus, on väikesed, tavaliselt umbes 1 cm läbimõõduga ja valged, harvem kollased. Õitsevad helmekaktused valdavalt novembris-detsembris, kuid üksikuid õisi esineb aasta läbi. Kaktuseviljad on valkjad, roosad, punased või kollased helmekujulised marjad.
Kasvatamine.
Erinevalt teistest kaktustest vajavad helmekaktused otsese päikesevalguseta, ehkki pigem valget kui varjulist, sooja (16–20 °C) ja niisket keskkonda. Neil pole talvist puhkeperioodi ning kuiva ja jahedasse jätmine ei mõju helmekaktustele hästi. Selle asemel tuleks taimi regulaarselt kasta (kord 7–10 päeva takka), suvel ka piserdada, ning koht otse radiaatori kohal võib olla neile liiga kuiv.
Paljundada võib helmekaktusi nii seemnest kui ka varrelülidest, kuid enne juurduma panekut tuleks lasta pistikul paar päeva kuivada. Helmekaktustele sobib mõõdukalt happeline huumuse- ja toitainerikas muld, väetada tuleks harva või üldse mitte. Ümber istutada soovitatakse märtsikuus 2-3 aasta takka.
Helmekaktus kultuuriloos.
2017. aastal nimetas Eesti moedisainer Mariliis Soobard oma moefirma Marimo uues kollektsioonis helmekaktuse järgi pusa Rhipsaliseks.
Liigid.
Käsiraamatu "New Cactus Lexicon" (Hunt et al. 2006) järgi kuulub helmekaktuste perekonda 35 liiki.
Eestikeelses nomenklatuuris esinevad ka niitjas helmekaktus ("Rhipsalis capilliformis" ), suureõieline helmekaktus ("Rhipsalis megalantha" ), padjand-helmekaktus ("Rhipsalis pulvinigera" ) ja romb-helmekaktus ("Rhipsalis rhombea" ).
Albert Thomson

Albert Thomson (pseudonüüm Obadus; 18. september 1873 Türi-Alliku – 24. juuni 1901 Paide) oli eesti graafik, karikaturist ja maalikunstnik.
Ta sündis Järvamaal Türi-Alliku aedniku perekonnas ja sai alghariduse Türi algkoolis. Seejärel õppis ja töötas ta Tallinnas maalrisellina. Elas Paides aastatel 1896–1901 ja oli "Ühenduse" seltsi dekoratsioonide maalija. Maalimist õppis 1897–1898 Riias G. von Roseni juures, lühikest aega õppis veel Düsseldorfis, Hamburgis ja 1899–1900 Düsseldorfis, Hamburgis ja Berliinis ja seejärel veel Riias. Vahepeal Paides olles asutas ta karskuskuratooriumi joonistuskursused. 
Tema õhulisi maastikumaale ja joonistusi ilmus aastatel 1903–1904 ajakirjas Linda. Pärast kunstniku surma ilmus tema karikatuure ajalehes Meie Mats (1902) ja Nalja Liisa (1904).
Ihumetsa

Ihumetsa (ka Aruküla) oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ridala küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ridala külaga.
Alates 1930. aastatest nimetati küla Arukülaks.
Lasnama

Lasnama oli küla Saaremaal, ajalooliselt Pihtla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihtla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Püha kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihtla külaga.
Küla nime lähteks on talupoja lisanimi (1738 Lasnama Töns).
Mullutu-Parila

Mullutu-Parila oli küla Saaremaal, ajalooliselt Mullutu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mullutu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kaarma kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mullutu külaga.
Küla rajati 1920. aastatel endisele mõisa alale asunduskülana.
Olgaküla

Olgaküla oli küla Saaremaal, ajalooliselt Leisi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Leisi asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Karja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Leisi asulaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Ольгино).
Ollamäe

Ollamäe oli küla Saaremaal, ajalooliselt Audla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Käo küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Pöide kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Audla külaga.
Ollamäe on küla staatuses alates 1922. Enne seda eksisteeris sel alal Ollamäe karjamõis.
Ure-Lilbi

Ure-Lilbi oli küla Saaremaal. Küla jääb tänapäeval Valjala-Kogula küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valjala-Kogula külaga.
Külast on teateid alates 1945 (Urelilbi).
Hõbeniku

Hõbeniku oli küla Saaremaal, ajalooliselt Pihtla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pihtla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Püha kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pihtla külaga.
Küla nime lähteks on talupoja lisanimi (1645 Höbbonike Hannuß), 1798 mainitakse nime Ebbenek.
Aravuste

Aravuste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Pilka mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pilka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pilka külaga.
1558 on esimest korda mainitud nime Arras, seejärel 1582 Arrowas.
Engevere

Engevere oli küla Tartumaal, ajalooliselt Haava mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Haava küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga.
1582 on esimest korda mainitud nime Engiewer.
Hallivariku

Hallivariku (aastani 1939 Kitseküla) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Unipiha mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kullaga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kambja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kullaga külaga.
Hundiluha

Hundiluha oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Matjama küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Matjama külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Iidlase

Iidlase (kirjakeeles varem ka Idlase) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Vara mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Sookalduse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sookalduse külaga.
Küla nime lähteks on arvatavasti talupoegade lisanimed: 1731 Hedlasse Andres, 1744 Ihlasse Jaan, 1758 Hidlasse Jaan; 1811 mainitakse nime Idlasse.
Jansu

Jansu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pilka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pilka külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Kaara

Kaara oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Ervu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rannu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ervu külaga.
Kaara on küla staatuses alates umbes 1939. Varem oli sel alal Kaara karjamõis.
Kerkaküla

Kerkaküla (ka Kirbu) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Raadi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tila külaga.
Korbi

Korbi (varasema nimega Karbi) oli küla Tartumaal, kunagise Kükitaja küla alal. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda.
1920.–1930. aastatel oli küla nimi "Karbi". Küla asus Saarde ja Tordi küla vahel. Tänapäeval on kõik need kolm küla Kükitaja külaga ühendatud.
Kõlluste

Kõlluste oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kärkna mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võibla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Äksi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võibla külaga.
Hiljemalt 18. sajandil oli see küla (näiteks 1783 manitakse fraasi Das Köllistsche Dorff &amp; Felder).
Kõrvesilla

Kõrvesilla oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kastre mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Võõpste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Võõpste külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Кервесилла).
Kägari

Kägari oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tigase küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tigase külaga.
Külast on teateid alates 1627 (Haeggara kull).
Kärgandi

Kärgandi oli küla Tartumaal, ajalooliselt Luunja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga.
Küla nime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1721 Kerkande Jaan); 1798 mainitakse nime Kergendo.
Lobjaku

Lobjaku oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Valguta küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Valguta külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Lüüsa

Lüüsa oli küla Tartumaal, ajalooliselt Taabri mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Tammistu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tammistu külaga.
1584 on esimest korda mainitud nime Liozo, seejärel 1585 Liuzo, ? 1638 Listkylle, umbes 1900 Люзи (talu), 1923 Lüüsa nurk, 1925 Metsküla.
Mets-Torila

Mets-Torila oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila.
Mudsi

Mudsi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kõduküla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kõduküla külaga.
Kildpolügoon

Kildpolügoon (kõnekeeles ka "kiilud" või "siilud"; inglise k. "sliver polygon" või "spurious polygon") on kahe sarnase polügooni kombineerimisel tekkiv pikk ja kitsas polügoon, mis on olemuselt GIS-i tehniline viga ja mitte reaalsuses olemasolev ala.
Kildpolügooni iseloomustab pikk killukujuline polügoonikujutis, mis tekib, kui kaks eri kihtides maatükki, millel on sama piirjoon, pannakse kokku. Üldjuhul tekib see veepiiride ja/või eri maatüüpide piiride määramisel.
Rautalanka

Rautalanka (soome keeles "rautalankamusiikki") on soomekeelne nimetus 1960. aastate instrumentaalmuusikale, mida esitatakse tavaliselt nelja mängija poolt kolmel elektrikitarril, milleks on soolo-, saate- ja basskitarr, ning trummikomplekti abil. Kuid kasutati ka teisi pille ja laulu.
Nimetus "rautalankamusiikki" tuleneb sellest, et elektrikitarri puhul on kasutusel teraskeeled. Termin on kasutusel ainult Soomes, Rootsis ja Norras. Ingliskeelses maailmas on kasutusel mõiste instrumentaalne rokk ("instrumental rock"), ja täpsustamiseks viidatakse kas The Shadowsi, The Venturesi või teiste sarnaste ansamblite muusikale.
Esimene rautalanka-ansambel Soomes oli ilmselt sessioonikoosseisuna tegutsenud Guitar Strangers. 
Tuntumad rautalanka-ansamblid olid Strangers, Sounds, Scaffolds, Islanders, Esquires ja veel mõned heliplaatide väljaandmiseni jõudnud ansamblid.
Orelpunkt

Orelpunkt on heliteose esitamisel pikemat aega kõlav heli, samas kui teose meloodia ja harmoonia muutuvad.
Klaveril võimaldab noote valikuliselt kõlama jätta sostenuto-pedaal.
Nudi

Nudi (varasema nimega Uusküla) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Särgla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Särgla külaga.
Külast on teateid alates 1930 (Uusküla). Hiljemalt 1970 on küla nimetatud Nudi külaks.
Pombre

Pombre oli küla Tartumaal, ajalooliselt Suure-Konguta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Pööritsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pööritsa külaga.
19. sajandi lõpu paiku eksisteeris Pombre karjamõis (saksa keeles Pommern, umbes 1900 on mainitud Помбре). 1922 rajati endistest karjamõisa aladest asundus, mis alates umbes 1939 muudeti külaks.
Postova

Postova oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga.
Küla on nime saanud 1839 mainitud Postwa talu järgi.
Ränna

Ränna oli küla Tartumaal, ajalooliselt Tähtvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Räni küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tartu-Maarja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Räni külaga.
Sangsaadu

Sangsaadu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Ervu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ervu külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Siberinurme

Siberinurme oli küla Tartumaal, ajalooliselt Ulila mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kaimi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaimi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Сиберинурмъ).
Sohvia

Sohvia (kirjakeeles varem ka Sofia) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Alatskivi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kolkja asula alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kolkja asulaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Софійка).
Sookurgu

Sookurgu oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kargaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kargaja külaga.
Külast on teateid alates 1937.
Sooranna

Sooranna (ka Sootaga) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Pajukurmu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pajukurmu külaga.
Külast on teateid alates 1970 (Sootaga).
Tapu-Soe

Tapu-Soe (varasema nimega Tapu) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kaatsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kaatsi külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Küla on nimetatud Tapu mõisa järgi.
Tordi

Tordi oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kükitaja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kükitaja külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Küla on nimetatud Tordi mõisa (Taabri mõisa kõrvalmõis) järgi.
Tõlvamäe

Tõlvamäe oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Kirepi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kirepi külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Raudja

Raudja oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vehendi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vehendi külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Reheküla

Reheküla (ka Rehe) oli küla Tartumaal, ajalooliselt Mäksa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mäksa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Võnnu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mäksa külaga.
Küla rajati 1920. aastatel endise Mäksa mõisa aladele.
Rekussaare

Rekussaare oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Poriküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Porikülaga.
Külanime lähteks on talunimi (1839 Recko talu).
Vilikonsa

Vilikonsa oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Selgise küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Selgise külaga.
Külast on teateid alates 1937.
Väike-Torila

Väike-Torila oli küla Tartumaal, ajalooliselt Kokora mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Torila küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kodavere kihelkonda. 1977 liideti Mets-Torila, Suur-Torila ja Väike-Torila küla kokku ja moodustati uus küla: Torila.
Välgi-Alajõe

Välgi-Alajõe oli küla Tartumaal, ajalooliselt Elistvere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Välgi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Maarja-Magdaleena kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Välgi külaga.
1582 on esimest korda mainitud nime Aloge.
Ängu

Ängu oli küla Tartumaal, ajalooliselt Suure-Konguta mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lembevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Puhja kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lembevere külaga.
1449 on esimest korda mainitud nime Enge, seejärel 1582 Angi, 1628 Hengi, 1638 Engokyll, 1839 Engo.
Änni

Änni oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Vasula küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vasula külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Asumõisa

Asumõisa (ka Asu asundus) oli küla Valgamaal, ajalooliselt Koorküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jeti küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jeti külaga.
Külanime lähteks võib olla talupoja lisanimi (1684 Asso Hans).
Arnold Laidva

Arnold Johannes Laidva (kuni 23. juuni 1935 Arnold Johannes Laubert; 21. august 1906 Tallinn – 13. september 1990 Uppsala, Rootsi) oli eesti poksija.
Ta oli kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) Eesti meistrivõistlustel aastatel 1924 ja 1926 Eesti meister.
Ta sai Eesti meistrivõistlustel 2. koha kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1925. aastal ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1927. aastal ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 3. koha aastatel 1929 ja 1930.
Hilisem elukäik.
Ta töötas hiljem politseinikuna.
Ta põgenes 1944. aastal Rootsi. Oli hiljem pikka aega tegev Uppsala Eesti Seltsis (muuhulgas ka laekuri ja sekretärina).
Isiklikku.
Tema poeg on Rootsi ja Eesti laevandustegelane Hans Laidwa.
Aastatel 1944–1945 Arnoldi peetud päevikut on poeg Hans kasutanud oma elulugu jutustavas raamatus "Ett liv på Östersjön - som båtflykting och färjeredare" (rootsi keeles; Stockholm 2003; eesti keeles "Elu Läänemerel: paadipõgenikust reederiks". Tänapäev. Tallinn 2004, tõlkinud Tõnis Arnover).
Vektormõõtmine

Vektormõõtmine on vektorsuuruse mõõtmine selle reaalarvu kujul esitatavate parameetrite kaudu.
Üks olulisemaid vektormõõtmiste aladest on perioodilise harmoonilise vahelduva elektripinge ja -voolu ja elektriahelate impedantsi Z vektorparameetrite mõõtmine. Selleks kasutatakse vektorvoltmeetreid ja impedantsi või komplekstakistuse mõõtureid.
Faasisünkronisatsioonisüsteem

Faasisünkronisatsioonisüsteem on süsteem, milles toimub kahe või enama sõltumatu vahelduvpinge või voolu allika omavaheline sünkroonimine kuni sageduste võrdsustumiseni kas nullilähedase või piisavalt väikese faasinihkega nende signaalide vahel. 
Laialdaselt kasutatavad on automaatsed faasisünkronisatsiooni süsteemid ehk faasilukksüsteemid (inglise k. "Phase-Locked Loop", PLL).
Elektrienergeetikas on faasisünkronisatsioonisüsteem kasutusel generaatorite sünkroonimisel enne nende lülitamist ühtsesse elektrivõrku.
Eera

Eera oli küla Valgamaal, ajalooliselt Hoomuli mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Holdre küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holdre külaga.
Eera on küla staatuses alates 1922.
Jaasikse

Jaasikse oli küla Valgamaal. Küla jääb tänapäeval Kalme küla alale.
Külast on teateid alates 1930.
Kakulaane

Kakulaane oli küla Valgamaal, ajalooliselt Sangaste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Lauküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Sangaste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laukülaga.
Küla tekkis 19. ja 20. sajandi vahetusel.
Keerdi

Keerdi oli küla Valgamaal, ajalooliselt Vaalu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Õlatu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Sangaste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Õlatu külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Keisri

Keisri oli küla Valgamaal, ajalooliselt Koorküla mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Koorküla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koorkülaga.
Külanimi pärineb talunimest Keiser: 1638 mainitakse Koorküla mõisa all talu Keiser Iwask, 1724 Kayser Jack, Kayser Jürgen, 1795 kaks talu nimega Keiser.