AETR kokkulepe

AETR kokkulepe (prantsuse "Accord Européen sur les Transports Routiers") ehk rahvusvahelisel maanteeveol töötava sõiduki meeskonna tööaja Euroopa kokkulepe on rahvusvaheline kokkulepe, mis sõlmiti 1. juulil 1970. Eesti Vabariik ühines kokkuleppega Vabariigi Valitsuse 9. märtsi 1993 määruse nr 61 alusel ja kokkulepe jõustus Eesti suhtes 30. detsembril 1993.
Käesolevas kokkuleppes kasutatakse järgmisimõisteid:
a) „sõiduk” – mootorsõiduk või haagis; see termin hõlmab igat autorongi;
b) „mootorsõiduk” – iseliikuv maanteesõiduk, mida tavaliselt kasutatakse inimeste või kaupade
autoveoks või inimeste või kaupade veoks kasutatavate sõidukite pukseerimiseks teel; see termin ei
hõlmapõllumajandustraktoreid;
c) „haagis”– mootorsõiduki poolt veetavaks kavandatud sõiduk, sealhulgas ka poolhaagis;
d) „poolhaagis”– haagis, mille ühendamine mootorsõidukiga on ette nähtud nii, et osa sellest toetub
mootorsõidukile ning viimane kannab tunduva osa poolhaagise kaalust ja selle koorma kaalust;
e) „autorong”– kokku haagitud sõidukid, mis osalevad maanteeliikluses ühe tervikuna;
f) „lubatud täismass”1– koormatud sõiduki maksimaalne mass, mis on lubatud sõiduki registreerinud riigi pädeva
asutuse poolt; 
g) „autovedu”2 –reisijate- või kaubaveoks kasutatava koormaga või koormata sõiduki teekondtäielikult või
osaliselt üldkasutataval maanteel;
h) „rahvusvaheline autovedu” – autovedu vähemalt üheriigipiiri ületamisega;
i) „liinivedu”3– kindlasagedusega reisijatevedu täpselt määratud marsruudil, kusjuures reisijatepealetulek ja
mahaminek toimub varem kindlaksmääratud peatustes.
Veoeeskirjad või neid asendavad dokumendid, mille on kinnitatudlepinguosaliste pädevad asutused ja vedajad enne veo alustamist avaldanud, määravad kindlaks veotingimused ja iseäranis veo sageduse, sõiduplaanid, tariifid ja veokohustuse, kui need tingimused ei ole kindlaks määratud mõne seaduse võieeskirjaga.
Olenemata sellest, kes on veo korraldaja, loetakse liiniveoks ka teatud liiki reisijatevedu, mis ei ole üldkasutatavreisijatevedu, kui see vedu toimub käesoleva mõiste esimeses lõigus kindlaksmääratud tingimustel. Sellist vedu, eriti sellist, mis näeb ette tööliste veotööle ja tagasi või kooliõpilaste veo kooli ja tagasi, nimetatakse edaspidi „eriotstarbeliseks liiniveoks”;
j) „juht”4– isik, kes juhib sõidukit kas või lühikest aega, olenemata sellest, kas tatöötab palgalisena või mitte, või on sõidukil selleks, et juhtida seda vajadusekorral;
k) „meeskonnaliige” – juht või üks järgnevatestisikutest, olenemata sellest, kas ta töötab palgalisena või mitte: 
Rakendusala
1. Käesolevat kokkulepet kohaldatakse iga lepingupoole territooriumil kõigil rahvusvahelistel vedudel, mida teostatakse nimetatud lepingupoole või mõne teise lepingupoole territooriumil registreeritud sõidukiga.
2. Kui aga
(a) rahvusvahelise maanteeveo ajal üks või mitu meeskonnaliiget ei lahku riigi territooriumilt, kus nad tavaliselt töötavad oma kutsealal, siis võib lepingupool sellel territooriumil mitte kohaldada meeskonnaliikme või meeskonnaliikmete suhtes käesoleva kokkuleppe sätteid;
(b) lepingupooled, kelle territooriumidel vedu toimub, ei lepi kokku teisiti, siis ei kohaldata käesolevat kokkulepet kaupade rahvusvahelisele maanteeveole, mida teostatakse:
    1. kaubaveosõidukiga, mille lubatud suurim kaal, kaasa arvatud haagis või poolhaagis, ei ületa 3,5 tonni;
    2. reisijateveosõidukiga, mis oma konstruktsiooni ja seadistuse tõttu on sobiv kuni üheksa inimese, kaasa arvatud juht, veoks;
    3. regulaarseks reisijateveoks kasutatava sõidukiga, kui nimetatud veomarsruut ei ületa 50 km;
    4. sõidukiga, mille lubatud suurim kiirus ei ületa 30 km/h;
    5. kaitsejõudude, tsiviilkaitse, tuletõrje ja ühiskondliku korrakaitse eest vastutavate asutuste poolt kasutatava või nende kontrolli all oleva sõidukiga;
    6. kanalisatsioonivõrkude, tulvavee tõrjeks, vee-, gaasi- ja elektrivõrkude teenindamiseks, maantee korrashoiuks ja järelevalveks, prügi äraveoks, telegraafi-telefoniteeninduseks, posti veoks, raadio- ja televisioonileviks ning raadio- ja televisioonisaatjate ja -vastuvõtjate avastamiseks kasutatava sõidukiga;
    7. vältimatu abi ja päästeteenistuse sõidukiga;
    8. meditsiiniabi sõidukiga;
    9. tsirkuse ja lõbustusasutuse rekvisiite vedava sõidukiga;
    10. tehnoabisõidukiga;
    11. sõidukiga, millega viiakse läbi teekatsetusi sõiduki tehnilise arengu, remondi ja hoolduse täiustamise otstarbel ning uue või ümberehitatud sõidukiga, mida ei ole veel ekspluatatsiooni võetud;
    12. isiklikuks otstarbeks kasutatavate kaupade, mis ei ole ettenähtud müügiks, veoks kasutatava sõidukiga;
    13. farmidest piima varumiseks ja loomasöödaks ettenähtud piimatoodete farmidesse toomiseks kasutatava sõidukiga.