tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk (film)

"Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk" (inglise "Tinker Tailor Soldier Spy") on 2011. aastal linastunud Suurbritannia ja Prantsusmaa ühistööna valminud spioonifilm, mille lavastas Tomas Alfredson. Linateos põhineb John le Carré samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad Gary Oldman, Colin Firth, Tom Hardy, John Hurt, Toby Jones, Mark Strong, Benedict Cumberbatch ja Ciarán Hinds.
Eesti kinodesse jõudis "Plekksepp, rätsep, sõdur, nuhk" 18. novembril 2011 PÖFF-i programmis "Screen Internationali kriitikute valik". 
2012. aastal oli linateos nomineeritud kolmele Oscarile: parima mugandatud stsenaariumi (Bridget O'Connor, Peter Straughan), parima meesnäitleja (Gary Oldman) ja parima filmimuusika kategoorias (Alberto Iglesias), kuid ei võitnud neist ühtki.
Filmi pingeline põhitegevus toimub Suurbritannia välisluureteenistuse MI6 (hüüdnimega Tsirkus) peakorteris, kus tegutseb KGB palgal olev topeltagent.
Biostroom

Biostroom on kivimis leiduv lamedate kivimikehade kiht, mis koosneb põhiliselt kinnitunud organismide (peamiselt korallide) kivististest. Tekkelt sarnanevad biostroomidega biohermid, mis on aga kupli- või kuhikulaadsed. 
Biostroome leidub ka Eestis. Näiteks Kurevere pangamäel paljandub Jaagarahu lademe Pangamäe kihistiku biostroom.
Pluviaal

Pluviaal (ld sõnast "pluvia" 'vihm') ehk pluviaalperiood on geoloogilises minevikus pms palavvöötmes olnud sademerohke ajajärk, mis kestis tuhandeid aastaid.
Raudne leedi (film)

"Raudne leedi" (inglise "The Iron Lady") on 2011. aastal linastunud Suurbritannia eluloofilm Margaret Thatcherist. Filmi lavastas Phyllida Lloyd.
Filmis mängivad Meryl Streep, Jim Broadbent, Anthony Head ja Richard E. Grant.
Eesti kinodesse jõudis "Raudne leedi" 17. veebruaril 2012.
2012. aastal kandideeris linateos kahele Oscarile, Meryl Streep pälvis Thatcheri rolli eest parima naisosatäitja Oscari.
Minu nädal Marilyniga

"Minu nädal Marilyniga" (inglise "My Week with Marilyn") on 2011. aastal linastunud Suurbritannia eluloofilm Marilyn Monroest. Filmi lavastas Simon Curtis.
Filmis mängivad Michelle Williams, Kenneth Branagh, Eddie Redmayne, Dougray Scott, Judi Dench ja Emma Watson.
Eesti kinodesse jõuab "Minu nädal Marilyniga" 3. veebruaril 2012.
2012. aastal kandideeris linateos kahele Oscarile, Michelle Williams parima naisosatäitja ja Kenneth Branagh meeskõrvalosatäitja Oscarile. 
Välislingid.
‎
Igor Võssotski

Igor Jakovlevitš Võssotski (vene keeles "Игорь Яковлевич Высоцкий"; 10. september 1953 Jagodnoje, Magadani oblast – 2. aprill 2023) oli Nõukogude Liidu poksija. Tema vanemad olid endised poliitvangid, kes olid parasjagu asumisel – isa oli venelane ja ema Meeta Suve (hiljem Võssotskaja) eestlane.
Võssotski oli raskekaalus (üle 81 kg) Nõukogude Liidu meister 1978. aastal ning sai 3. koha aastatel 1974, 1977 ja 1979.
Võssotski osales raskekaalus (üle 81 kg) 2. maailmameistrivõistlustel (Belgradis, 1978), kuid kaotas 1. ringis oma kohtumise ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Võssotski pidas kokku 185 kohtumist, millest võitis 161 ja kaotas 24 kohtumist. Nende seas olid kõige kuulsamad kaks võitu selleaegse tuntud poksija Teófilo Stevensoni (Kuuba) üle – ta oli Stevensonile üldse ainus vastane, kellele Stevenson on ainult kaotanud. Pärast oma sportlaskarjääri lõppu on Võssotski töötanud poksitreenerina.
Pruutneitsid

"Pruutneitsid" (inglise "Bridesmaids") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide komöödiafilm, mille lavastas Paul Feig.
Filmis mängivad Kristen Wiig, Maya Rudolph, Rose Byrne, Melissa McCarthy, Wendi McLendon-Covey, Ellie Kemper, Chris O'Dowd ja Jill Clayburgh.
Eesti kinodesse jõudis "Pruutneitsid" 27. juulil 2011.
2012. aastal kandideeris linateos kahele Oscarile: parima algupärase stsenaariumi eest ja Melissa McCarthy naiskõrvalosatäitja Oscarile.
Kalamaim

Kalamaim (ka maim) on kalade vastsele järgnev noorjärk.
Maimul on suguküpse kala loendatavad ehk meristilised tunnused: uimekiired ja enamik soomuseid, ning värvus. 
Maimu ja suguküpse kala oluline erinevus on sageli nende erinev toitumisviis: enamik maime toitub planktonist, samas suguküps kala võib toituda ka teistest kaladest.
Ihtüotsiid

Ihtüotsiid ehk kalamürk on mürkaine, millega hävitatakse veekogudes soovimatuid kalu. 
Ihtüotsiidina on kasutatud näiteks rotenooni.
Elu puu

Elu puu (ka "elupuu"; inglise "Tree of Life") on mõiste eluslooduse arengu ja liikide omavaheliste seoste kirjeldamiseks.
Mõiste populariseerimisel on olulist rolli mänginud Charles Darwin oma teosega "Liikide tekkimine" (1859). Samas oli puu kujundi kasutamine lahknemise näitamiseks levinud juba palju varem. Näiteks on nii illustreeritud sugulussuhteid genealoogilistel sugupuudel. Samuti oli seda kasutatud ka eluslooduse jaotumise ülestähendamiseks – näiteks oli prantsuse botaanik Augustin Augier avaldanud 1801. aastal puu-laadse diagrammi, millega ta püüdis demonstreerida taimeriiki kuuluvate isendite vahelisi seoseid.
Kaasajal vaadeldakse elu puud, kui kirjeldust sellest, kuidas on organismid lahknenud viimasest ühisest eellasest ja teineteisest ning selle koostamisel on lisaks organismide väliste sarnasuste võrdlemisele appi võetud ka biokeemilised ja molekulaarbioloogilised meetodid.
Elu puul on kolm suurt haru, mida nimetatakse domeenideks – eukarüoodid, bakterid ja arhed.
Vestlusi vene kultuuriloost

"Vestlusi vene kultuuriloost" ("Беседы о русской культуре") on Eesti Televisiooni saatesari semiootiku ja kirjandusteadlase Juri Lotmani loengutest vene kultuuriloo ja kirjanduse teemadel, keskendudes Venemaa aadli elule Aleksandr Puškini ajastul.
Sari salvestati 1980. aastate lõpul. Loengud on vene keeles, eestikeelsete subtiitritega. Saatesarja toimetaja oli Jevgenia Haponen.
Saatesarja tekstid avaldati hiljem ka raamatuna.
Siĕm Réabi provints

Siĕm Réabi provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Provintsi lõunapiiril asub Tônlé Sab.
Siĕm Réabi provintsis asub muistne linn Ângkôr ja selle peatempel Angkor Wat.
Haldusjaotus.
Provints jaguneb 12 ringkonnaks, kus on 100 valda.
Eesti Rahvameelne Eduerakond

Eesti Rahvameelne Eduerakond (lühend ERE) oli 1905. aastal Venemaa Keisririigis moodustatud Eesti erakond.
Programm.
ERE asutati 1905. aastal pärast 1905. aasta revolutsioonisündmusi Eesti esimese poliitilise erakonnana. Erakond toetas algselt Venemaa Konstitutsiooniliste Demokraatide Partei ideid parlamentaarsest – konstitutsioonilisest monarhiast Venemaal, täiendades seda nõudmistega Eestile piiratud autonoomiaõiguste andmise kohta analoogselt Soome Suurvürstiriigi ja Poolaga ning eestlastele baltisakslaste ja venelastega võrdsete õiguste saavutamine rahumeelsel ja demokraatlikul teel.
Erakonna peamised ideoloogid olid Jaan Tõnisson ja tema mõttekaaslane Villem Reiman, erakonna tegevuses lõid kaasa Heinrich Koppel, Oskar Rütli jt.
Legaalses poliitikas osalemine.
Erakond alustas tegevust 26. novembril (9. detsembril) 1905.
1905. aasta lõpus toimunud Eesti Rahvaasemike Kongressil jäi ERE tagasihoidlikumate seisukohtade juurde, samas kui sotsialistid ja teised radikaalid esitasid "aulakoosolekul" tunduvalt äärmuslikumaid seisukohti. ERE mõõdukad vaated võimaldasid erakonnal tegutseda ka pärast 1905. aasta revolutsiooni mahasurumist. Palju aastaid oligi see Eesti ainus legaalselt tegutsev erakond.
ERE saadikud kandideerisid Venemaa keisririigi Riigiduumasse ning nende esindajad valiti Riigiduuma 3 koosseisu.
1917. aasta alguses, kui poliitilised olud Veebruarirevolutsiooni aegadel taas vabamaks muutusid, reorganiseeris Jaan Tõnisson ERE Eesti Demokraatlikuks Erakonnaks.
Elu tee

Elu tee (Дорога жизни, "Doroga žizni") nime kandis tee, mis Leningradi blokaadi ajal Teises maailmasõjas ühendas sissepiiratud linna Nõukogude tagalaga. Teed kasutati 12. septembrist 1941 kuni 1943. aasta märtsini, mil Leningrad oli suures osas Saksa vägede piiramisrõngas. 
Saksa poole eesmärk oli blokeerida Leningradi varustamine ning oodata nälgivate linlaste alistumist, keda sõja puhkemisel oli linnas üle 3 miljoni. Sissepiiratud olid ühenduses Nõukogude tagalaga üksnes Laadoga järve kaudu. Elu tee kaudu evakueeriti pool miljonit inimest ning varustasti linna toiduainete ja laskemoonaga. Suvel kasutati transpordiks veeteed, talvel läks üle järve autotee, mille ametlik nimetus oli 'sõjamaantee nr 101' ("Военно-автомобильная дорога № 101").
"Autod sõitsid väikse kiirusega ja tuledeta," kirjeldab Eino Puhilas oma mälestusteraamatus. "Saksa vägede lennukid pommitasid jääd, lendasid piki jäätrassi ja valasid kuulipildujatega üle kõik, mis lumisel jääl näha oli. Varsti kolonn peatati, meile anti korraldus autodest lahkuda ja minna trassist eemale. Küüditatud (?) liikusid jäätrassist eemale, istusid jääle ning varjasid end valgete linade all, et jääda lenduritele märkamatuks. Jääle märgiti uus tee ja sõit läks edasi. Olid veel mõned peatused, mille ajal ehitati jääle sillad".
Sõja ajal kukkus 30 km pikkusel jääteel järve iga neljas raskeveok, kokku uppus üle 1000 auto. Järve kohal tulistati alla mitusada Saksa lennukit. Laadoga veeteel sõitsid sõjalaevad ja veeti praame. 1942. aasta suvel paigutati järve põhja kütusetoru ja elektrikaabel Leningradi varustamiseks Volhovi hüdroelektrijaamast.
Ossinovetsi majaka juures paikneb tänapäeval Elu Tee Muuseum.
Vello Viira

Vello Viira on mitme inimese nimi:
Aleksandr Tretjakov

Aleksandr Tretjakov (sündinud 1. oktoobril 1972) on Venemaa maadleja.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin (OM 1996. aastal kaotas V.Nikitin 0–4, MM 1997 kaotus 0–3, MM 1998 kaotus 0–1)
Włodzimierz Zawadzki

Włodzimierz Jan Zawadzki (sündinud 28. septembril 1967) on Poola maadleja.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Feliks Press (Oslo Open 1991, Press võitis 2-1).
Liia

Liia on naisenimi.
Eestis elas rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 1181 Liia-nimelist inimest.
Suur-meenäitur

Suur-meenäitur ("Indicator indicator") on meenäiturlaste sugukonda meenäituri perekonda kuuluv linnuliik.
Lind on nimetuse saanud selle järgi, et ta näitab inimestele ja ka teistele imetajatele teed mesilaste asustatud puude juurde. Et mesilased asustavad puutüve õõnsusi, vajab lind neile ligipääsemiseks teiste abi. Levinuim abiline inimese kõrval on meemäger, kellega koostöös võivad linnud muu hulgas mesilatele suurt kahju tekitada.
Levik.
Suur-meenäitur elab peaaegu kõikjal Mustas Aafrikas, välja arvatud Namiibias, Botswanas ja osas Lõuna-Aafrika Vabariigist. Ta on kõige laiema levilaga meenäitur.
Ta elab eelkõige savannis, kus on puid; kuid ka põõsastikes ja metsaservades. Elupaigad asuvad merepinna kõrgusest kuni 3000 meetri kõrguseni, kuid enamik neist on vähem kui 2000 m kõrgusel.
Välimus.
Suur-meenäitur on meenäiturlaste sugukonna suurim lind. Linnu pikkus on umbes 20 cm. Isaslinnud kaaluvad keskmiselt 48,9 grammi ja emaslinnud 46,8 grammi.
Linnu seljaosa on tume ja kõhualune valge. Saba külgedel on valged vöödid. Isaslinnul on must kurgualune, kahvatuhall kõrvaala ja roosa nokk; mõned tema tiiva kattesulgedest tiivanuki lähedal on kuldsed. Emaslinnu kurgualune on hele ja nokk mustjas. Noorlindudel on seljaosa oliivikarva ning puguala ja kurgualune kollakas.
Toitumine.
Suur-meenäitur sööb peamiselt mesilaste hauet, vastseid ja vaha. Ta on üks väheseid linde, kes suudab vaha seedida.
Ta püüab ka putukaid, eriti termiite, harvem toitub puuviljadest ja väiksemate lindude munadest.
Pesitsemine.
Meenäiturid on pesaparasiidid. Pesitsemishooaeg on septembris-oktoobris. Emaslind muneb 4–8 muna ühekaupa teiste liikide esindajate pesadesse. Tihti torkab ta pesas varem olnud munad läbi. Haudeperiood on 18 päeva. Vastkoorunud meenäituritel on noka küljes teravad nagad, mis aitavad neil pesakonnakaaslasi või teisi mune hävitada. Hiljem need nagad taandarenevad.
Levinumad peremeeslinnud on salu-helmesrähn, krae-udelind ("Lybius torquatus"), tutt-udelind ("Trachyphonus vaillantii"), välja-safiirlind ("Halcyon albiventris"), triip-safiirlind ("Halcyon chelicuti"), valgelaup-mesilasenäpp ("Merops bullockoides"), pisi-mesilasenäpp ("Merops pusillus"), harksaba-mesilasenäpp ("Merops hirundineus"), puna-mesilasenäpp ("Merops nubicoides"), koobalt-kuldnokk ("Lamprotornis nitens"), baobabi-kuldnokk ("Lamprotornis mevesii"), valgepära-kuldnokk ("Lamprotornis bicolor").
Linnud saavad lennuvõimeliseks 30–40 päevaga. Tihti toidavad vanemad neid veel lisaks 7–10 päeva.
Pojad saavad suguküpseks ühe aastaga.
Eluviis.
Suur-meenäitur on päevase eluviisiga. 
Lind tegutseb tavaliselt üksi, kuid avatud mesilaspesa juurde võib koguneda ka rohkem linde.
Eluiga.
Suur-meenäiturid elavad teadaolevalt kuni 12-aastaseks.
Ere Raag

Ere Raag (enne 1978. aastat Ere Viirok; sündinud 7. veebruaril 1947 Antslas) on eesti raamatukogundustegelane.
Haridus.
Ta on õppinud aastatel 1954–1958 Tsiksi Algkoolis ning lõpetanud 1962. aastal Kuldre 8-klassilise Kooli ja 1965. aastal Antsla Keskkooli (eriala põllumajandusmehhanisaator-taimekasvataja). Aastatel 1965–1967 õppis ta Viljandi Kultuurharidustöö Koolis raamatukogunduse ja bibliograafia erialal. Kõrghariduse omandas ta aastatel 1978–1983 Eduard Vilde nimelises Tallinna Pedagoogilises Instituudis samal erialal.
Ta on osalenud Rahvakultuuri Arendus- ja Koolituskeskuses korraldatud raamatukoguhoidjate täienduskoolitustel.
Töö.
Aastatel 1967–1968 oli ta Antsla Linnaraamatukogus lugemissaali juhataja, seejärel oli kuni 1972. aastani Antsla Linna Lasteraamatukogu juhataja. Muu hulgas organiseeris ta seal lastenukuteatri ja raamatusõprade ringi tööd. Aastatel 1972–1974 töötas ta Võru Rajooni Lasteraamatukogus lastetöö metoodikuna. Seejärel oli Raag kuni 1983. aastani Juhan Smuuli nimelises Võru Keskraamatukogus metoodik, tema põhitegevus oli raamatukogu ajaloo uurimine. 1983–1992 oli ta Võrumaa Keskraamatukogu metoodikaosakonna juhataja, 1992. aastast on pearaamatukoguhoidja.
Ere Raag on muu hulgas olnud maakonna rahvaraamatukogude metoodilise juhendamise organiseerija ja elluviija, teiste raamatukogude eesrindlike kogemuste ja uuenduste rakendaja, raamatukogu ajaloo uurimise ja kroonikate koostamise juhendaja.
2006. aastal sai ta raamatukoguhoidja V kutsekvalifikatsiooni.
Muu tegevus.
Alates 1989. aastast on ta Eesti Raamatukoguhoidjate Ühingu liige. Samuti on olnud Võru Rajooni Kultuuritöötajate Ametiühingu esimees ja Eesti Õpiringide Seltsi Semud juhatuse aseesimees.
Ahto (eesnimi)

Ahto on mehenimi.
Eestis elas Rahvastikuregistri andmetel 8. mai 2012 seisuga 859 Ahto-nimelist inimest.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Ahto 788 mehel. Ahto on populaarsuselt 244. mehenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Ahto 1 inimesel.
Grafoloogia

Grafoloogia on käekirja uurimine, käekirja-analüüs. 
Tuntud ka kui õpetus inimeste iseloomustamisest nende käekirja järgi.
Grafoloogial on nii akadeemiline kui esoteeriline suund. Käekirja teaduslikku analüüsi nimetatakse ka grafonoomikaks. Graafiliste märkide analüüsi valdkonda üldisemalt on nimetatud signograafiaks. Kirjaviiside keeleteaduslikku uurimist nimetatakse ka grafeemikaks või grafemaatikaks.
Käekirja-ekspert, grafoloogiaga tegeleja on grafoloog.
Eesti grafoloogide seas on tuntud Isabella Olga von Ungern-Sternberg, vennad Felix Wittlich ja Bernhard Wittlich.
Attila Repka

Attila Repka (sündinud 10. jaanuaril 1968) on endine Ungari maadleja.
Juba sportlaskarjääri lõpus tegeles ta tihedalt poliitikaga, selle tulemusena valiti ta paremtsentristliku partei Fidesz ridades Ungari parlamenti.
2006. aastast on ta Ungari maadluskoondise treener.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Valeri Nikitin (OM 1996. aastal võitis Nikitin seljavõiduga).
Viru Maakohus

Viru Maakohus on esimese astme kohus Eestis Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna piirkonnas.
Viru Maakohtul on kolm kohtumaja:
2016. aastal sai maakohtu esimeheks Astrid Asi ja 2021. aastal Liina Naaber-Kivisoo.
Ludwig Klages

Friedrich Konrad Eduard Wilhelm Ludwig Klages (10. detsember 1872 Hannover – 29. juuli 1956 Kilchberg) oli saksa filosoof, psühholoog ja grafoloog.
Ludwig Klages käis 1935. aasta novembris Tallinnas (pidades 25. ja 26. nov. loengud "Loomusund ja tahe" ning "Käekiri ja iseloom") ja Tartus (esinedes 27. nov. loenguga "Goethe kui hingeteadlane").
Klagese mentoreid oli Menyhért Palágyi.
Avaldatud on Klagese kirjavahetus Friedrich Rothschildiga.
Klages arendas biotsentrismi kui eetilist kontseptsiooni.
Hamza Yerlikaya

Hamza Yerlikaya (sündinud 3. juunil 1976) on Türgi maadleja.
Ta tuli 17-aastaselt täiskasvanute maailmameistriks.
2000. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Türgi meeskonna lipukandja. Türgi maadlejatest on seda teinud veel Hamit Kaplan, Mehmet Özal, Gıyasettin Yılmaz ja Gürbüz Lü.
Yerlikaya oli 2007–2011. Türgi parlamendi liige valitsevas parteis Adalet ve Kalkınma Partisi.
Tema auks on nimetatud İstanbuli suurim spordikompleks Gaziosmanpaşa Hamza Yerlikaya Spor Kompleksi.
Eesti maadlejatest on temaga maadelnud Toomas Proovel ja Richard Karelson aga ka Tarvi Tomberg. Proovel kaotas EM-il 1998. 0-4, EM-il 1999. kaotas 0-4; Karelson kaotas EM-il 2005. 0-2; Tomberg kaotas OM-del 2004. 1-4.
Johannes Kaldma

Johannes Kaldma (kuni 1936. aastani Johannes Buer; 5. detsember 1896 – 24. märts 1973 Trelleborg, Rootsi) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Gustav Ernesaksa kuju

Gustav Ernesaksa kuju on Gustav Ernesaksa skulptuur Tallinna lauluväljakul. 
Kuju paigaldati 29. juunil 2004. See kujutab lauluväljaku nõlval istuvat mõtlikku laulutaati. Ernesaks hoiab kätt lõua all, prillid on näppude vahel – justkui kuulaks tähelepanelikult ja mõtleks tehtu üle järele.
Kuju autorid on kunstnikud Ekke Väli ja Vello Lillemets. Pronksist skulptuur on 2,25 meetrit kõrge ja kaalub 2,5 tonni.
Eduard Kongas

Eduard Kongas (26. august 1903 – 20. august 1944 Tallinn) oli Eesti sõjaväelane (kapten).
Peeter Mudist

Peeter Mudist (19. aprill 1942 Tallinn – 6. detsember 2013) oli eesti maalikunstnik ja skulptor.
Elulugu.
Ta lõpetas 1960. aastal Tallinna 1. Keskkooli, seejärel õppis ta aastatel 1960–1963 Tallinna Polütehnilises Instituudis energeetikat, kuid jättis õpingud 4. kursusel pooleli ja astus 1963. aastal Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1967. aastal maali erialal. 
Seejärel töötas ta Tallinnas, sealhulgas aastatel 1971–1979 Arsis kunstnikuna ning 1979–1981 Tallinna Pedagoogilise Instituudi õppejõuna.
Mudist osales näitustel alates 1968. aastast. Alates 1981. aastast tegutses ta vabakunstnikuna.
Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1972. aastast.
Looming.
Peeter Mudist viljeles silmapaistvalt kõiki traditsioonilisi kunstiliike: maali, skulptuuri ja graafikat. Ta maalis enamasti äratuntavaid motiive: inimest, lilli, maastikku. Tema hilislooming muutus üha abstraktsemaks. Mudistile olid olulised tema teoste pealkirjad: näiteks "Nuusutab lille" või "Kõik teed on veel valla ja kõik soovid võivad täituda", "Mullatööd Vabaduse väljakul ja tema ümbruses". 
Peeter Mudist väljendas ennast ka kirjasõnas. Suurem osa sellest on kaante vahele kogutud kahes autoriraamatus: "Avaldatud Mudist. Ratsukäik" (2002) ja "Illustreeritud Mudist ehk Tobias" (2004). Viimane on mahukas kunstialbum, mis sisaldab autoritekstide ja elulooliste fotode kõrval lõviosa kunstniku loomingust.
Isiklikku.
Peeter Mudist oli litograaf Evald Mudisti poeg. Tema tädi oli akvarellist Margarethe Fuks.
Üle 30 aasta kannatas ta Parkinsoni tõve käes.
Friedrich Kapsi

Friedrich Kapsi VR I/3 (10. juuni 1892 Vana-Vändra, Pärnumaa – 5. september 1942 Irkutsk) oli Eesti sõjaväelane (kolonelleitnant). 
Arreteeriti NKVD poolt 16. juunil 1941 Tallinn-Nõmmel. Surmaotsus. Lasti maha.
Joseph Kopf

Joseph Kopf (17. oktoober 1867 Varssavi – 11. oktoober 1930 Tallinn) oli Tallinna kullassepp.
Elukäik.
Joseph Kopf sündis 1867. aasta 17. jaanuaril Varssavis. Vanemate Eestisse tulles õppis Joseph Kopf Tartus Johann Julius Stammi juures, seejärel praktiseeris sellina Peterburis ja avas siis 1891. aastal Tallinnas oma töökoja, mida juhtis kuni surmani 11. oktoobril 1930. 1894 abiellus Joseph Kopf Merodin Vixiga, kellega neil sündis seitse poega ja kaks tütart. Joseph Kopfi asutatud kullassepatöökojast kujunes tuntuim Eestis, mis jätkas osaühinguna tegevust kuni teise maailmasõja puhkemiseni, mil Kopfide perekond koos teiste baltisakslastega Eestist põgenes. Täna elavad Kopfide perekonna liikmed Rootsis, Saksamaal ja Inglismaal ning on seotud hoopis teiste ametitega kui kullassepatöö. Samas on perekonna jaoks olnud kogu aeg tähtis Josepf Kopfi looming.
Kopfi ja tema töökoja toodang.
Kopfi töökojas valmistati nii unikaalseid ainueksemplare kui ka masstoodangut ühteviisi kõrgel tasemel. Neid võib ära tunda tema meistrimärkide järgi, milleks on kas siis nimi väljakirjutatud või initsiaalidena, samuti kullasseppade kaitsepühaku, sepistava Eligiuse kujutis. Palju hõbeesemeid tegi Kopf Mustpeade vennaskonnale. Nende hulgas on Mustpeade keegliklubi pokaal, tuletõrjekomando juubelipokaal, pokaal Mustpeade hoone kujutisega kaanel, samuti oli tema valmistatud lauanõude komplekt 300 inimesele ja veel palju muud. 
Tema töökojas on toodetud Vabadusristid, mille kujundas Peet Aren, samuti mitmed teised aumärgid. Kui 1938. aastal seati Eestis sisse presidendi institutsioon, siis selle ametitunnuse — Riigivapi teenetemärgi keti — valmistas Paul Luhtheina kavandi järgi jällegi Kopfi töökoda. Üheks huvitavamaks Kopfi firma tööks on kindlasti 1932. aastal Rootsi kroonprints Gustav (VI) Adolfile Eesti visiidi ajal kingitud hõbedast ehistaldrik Tallinna vaadetega, mis asub tänaseni kuninglikus varakambris. Joseph Kopfi töökojas valmistati veel kuberner Korostovetsile ametist lahkumise puhuks vähendatud hõbekuju praegusel Vabaduse platsil sel ajal seisnud Peeter I ausambast (1915) ja tema tehtud oli ka Tallinna raekoja hõbemakett, mille asukoht on aga teadmata.
Kopfi firma üks suuremaid üleelamisi oli poe vaateakna röövimine 1925. aasta talvel. Hobusepea tänava poolne aken purustati ja sellelt varastati ehteid miljoni marga ulatuses, mis tegi sellest esimese vabariigi aja suurima rahalise väärtusega röövi. Sellele järgnenud aeg pidi olema Kopfi firmale raske, kuna kurjategijad jäid tabamatuks ja ehted kadusid jäljetult. Firma jätkas siiski tegutsemist ning peale suurt röövi lukustas Joseph Kopf vaateakendelt väärtuslikumad ehted ööseks seifi.
Tallinna sünagoog

Tallinna sünagoog on sünagoog Tallinnas Karu tänav 16.
Tallinna ajalooline sünagoogi hoone (Maakri tänava sünagoog), mis valmis 1884. aastal arhitekt Nikolai Thamm vanema projekti järgi ja pühitseti 1885. aastal, hävis Teises maailmasõjas.
Uue hoone projekteerisid KOKO arhitektid Tõnis Kimmel ja Kaur Stöör. Ehitustööd algasid 2005. aasta augustis.
Uue sünagoogi ehituseks kulus üle 22 miljoni krooni. Sünagoog avati 16. mail 2007. Hoone moodustab osa kompleksist, kuhu kuuluvad lisaks sünagoogile Tallinna Juudi kooli hoone ja Juudi Kogukonna keskus.
Teisel korrusel asub jumalateenistustel kasutatav, 105 inimest mahutav saal. Palveruumi põrandal on 105 istekohta meestele ja rõdul 65 naistele.
Hendrik Elisson

Hendrik Elisson (23. mai 1892 Kudina vald, Tartumaa – surma aeg ja koht teadmata) oli Eesti poliitik.
Paul Abramson

Paul Abramson (5. oktoober 1889 Pala vald, Tartumaa – 20. jaanuar 1976) oli Eesti sõjaväelane (nooremleitnant) ja poliitik.
Paul Abramson teenis Eesti kaitseväes, 9. jalaväepolgus ja 1. Kindluse-raskesuurtükiväedivisjonis.
Ta kuulus 5. jaanuarist 1921 kuni 26. oktoobrini 1921 I Riigikogu koosseisu (asendusliikmena) ja 15. juunist 1926 kuni 14. juunini 1929 III Riigikogu koosseisu, Eesti Tööliste Partei rühmas.
Oli Tallinna linnavolikogu liige 1919 ja 1921 aastast.
Pēteris Vasks

Pēteris Vasks (sündinud 16. aprillil 1946 Aizputes) on läti helilooja.
Alates 1994. aastast on ta Läti Teaduste Akadeemia auliige, alates 2001. aastast Rootsi Kuningliku Muusikaakadeemia liige.
August Laumets

August Laumets (12. jaanuar 1911 Kükita – 19. veebruar 1996) oli eesti vaimulik.
August Laumets sündis Kükita külas, Kasepää vallas. Tema esimeseks õpetajaks sai Raja küla ministeeriumikooli juhataja, luuletaja Hendrik Adamson. Ta lõpetas aastal 1929 Väike-Maarja Gümnaasiumi. Aastatel 1929–1938 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Prooviaastal oli ta Mustvee koguduses Edgar Hargi juures ja Väike-Maarja koguduses Johannes Hiiemetsa juures. Ordineeriti 6. oktoobril 1940 õpetajaks.
1932–1933 teenis 7. Jalaväerügemendis (kapral).
Ta oli aastatel 1940–1941 Väike-Maarja koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1941–1991 oli ta Väike-Maarja koguduse õpetaja. Lisaks valiti ta aastal 1971 Viru praostkonna abipraostiks, aastal 1975 sama praostkonna praostiks. Aastal 1991 jäi ta emerituuri, aastal 1994 elas ta Väike-Maarjas. Ta suri aastal 1996.
Michel Hazanavicius

Michel Hazanavicius (sündinud 29. märtsil 1967) on Leedu juudi päritolu prantsuse filmilavastaja, produtsent ja stsenarist. 
2012. aastal pälvis Hazanavicius filmiga "Artist" (2011) parima lavastaja Oscari, Briti Akadeemia filmiauhinna ja Césari auhinna.
Tema teised tuntumaid linateosed on "La Classe Américaine" (1993), "" ("OSS 117: Le Caire nid d'espions", 2006) ja "" ("OSS 117: Rio ne répond plus", 2009).
Johann Wilhelm Friedrich von Hezel

Johann Wilhelm Friedrich von Hezel (ka Hetzel; 16. mai 1754, Königsberg – 15. juuni 1824, Tartu) oli teoloog, orientalist ja keeleteadlane, Tartu Ülikooli eksegeetika ja idamaiste keelte professor 1802–1820 ja Tartu Ülikooli usuteaduskonna esimene dekaan pärast ülikooli taastamist 1802. aastal.
Hezeli isa oli pastor Königsbergis.
1780–1786 elas ta Tüüringis Ilmenau linna lähistel Grenzhammeris. Enne Tartusse tulekut õpetas ta ka Giesseni ülikoolis, kus tema loenguid kuulas saksa teoloog ja klassitsist Friedrich Karl Rumpf (1772–1824).
Hezel valdas saksa, araabia, heebrea, kreeka, prantsuse, ladina ja inglise keelt. Ta avaldas prantsuse, inglise, heebrea, araabia jt keelte õpikuid ja grammatikaid, samuti töid paleograafia ja numismaatika alalt.
Tartu Ülikoolis 19. sajandi algul toimunud võitluses ratsionalismi ja pietismi vahel seisis Hezel selgelt ratsionalismi poolel, 1809. aastal avaldas ta Uue Testamendi tõlke ratsionalismi vaimus. Selle tagajärjel võeti talt 1813. aastal õigus lugeda eksegeetilisi aineid. Ta lahkus professori ametikohalt seoses 1820. aastate alguses toimunud usuteaduskonna pietistliku reformiga.
Pere.
Tema naine Charlotte Henriette von Hezel (neiupõlvenimega Schwabe, 1755–1817) tegutses peamiselt mehe sekretärina. 1779. aasta maist alates andis ta Tüüringis Ilmenaus kaheksa kuu vältel välja kaks korda kuus ilmunud naisteajakirja "Das Wochenblatt fürs schöne Geschlecht" (teistel andmetel 70 numbrit).
Hezelil oli üks tütar, kes abiellus professor Christian Heinrich Gottlieb Köchyga (1769–1828). Nende poeg oli viiulivirtuoos William Köchy (1815 – pärast 1846).
Tema poeg Johann Karl Wilhelm Friedrich von Hezel õppis 1802–06 Tartu Ülikoolis ja kaitses 1808. aastal filosoofiadoktori kraadi. Hiljem töötas ta Tartus advokaadina, linnasündikuna (1810) ja ülikooli sündikuna (1812–19) ning avaldas käsitlusi Liivimaa õigusest.
Tunnustus.
Kuni Teise maailmasõjani kandis Hezeli nime praegune Juhan Liivi tänav, kus Hezel oli elanud nüüdse arhiivihoone kohal asunud majas kuni surmani. 2012. aasta veebruaris otsustas Tartu linnavolikogu nimetada Hezeli järgi kesklinnas majadeta tänava, mis viib Juhan Liivi tänavalt Karl Ernst von Baeri tänavale.
Turu tänav

Turu tänav on tänav Tartus. See algab Riia tänava ja Vabaduse puiestee ristumiskohast ning on 4,1 kilomeetri pikkune, ulatudes Tartu Vangla kurvini, Lõik Sõpruse sillast edasi avati liikluseks 3.oktoobril 1986 kell 15.00. Pärast kurvi jätkub tänav Ringteena.
Turu tänaval paiknevad kesklinnas kaubanduskeskused Tasku ja Kvartal, hotell ja konverentsikeskus Dorpat, Aura Keskus; tänava teises otsas Ihaste silla lähedal aga Tartu vangla. Sõjaeelsel ajal asus Turu tänaval ka Tartu sünagoog.
Tänava ääres asub Tartu keskkatlamaja, mis tootis soojust aastatel 1967–2014.
Mesilasmürk

Mesilasmürk on mesilaste perekonda ("Apis") kuuluvate putukate toodetud biotoksiin.
Omadused.
Mesilasmürk on lõhnatu ja värvitu vedelik, alguses magusa maitsega, mis hiljem muutub mõruks. Toksiini toodetakse mesilase tagakehas asuvates mürginäärmetes. Nõret tootvaid näärmeid on kaks: väike mürginääre (toodab aluselise reaktsiooniga nõret) ja suur mürginääre (pikkus 13–19 mm, toodab happelise reaktsiooniga nõret), mille laienenud osas säilitatakse mesilasele vajalikku mürki kogu eluks. Kumbki neist nõredest on eraldi märksa vähem mürgine kui nende segu. On kindlaks tehtud ka mitmed elemendid, mis kattuvad maomürgi omadega (näiteks rästiku ja india kobra omaga).
Mesilasmürk on bioloogiliselt aktiivne happelise reaktsiooniga (pH 4,5–5,5) aine. Selle aktiivne osa koosneb mitut liiki valkude kompleksist, mis käitub antikoagulandina (verevedeldajana) ja põhjustab lokaalselt põletikku.
Mesilasmürk lahustub vees, aga alkoholis mitte.
Mesilasmürgi lagundajatena on nimetatud maomahla, sülge, boori, kloori ja kaaliumpermanganaati.
Koostis.
Mürgi koostisse kuulub vett, valke (13), ensüüme (fosfolipaas, mellitiin), aminohappeid (18), mineraalaineid, glükoosi, fruktoosi.
Valgukompleks.
Põhilise osa valkude kompleksist hõlmab mellitiin (52%). Keemiliselt on mellitiin polüpeptiid, mis koosneb 26 aminohappest. See on tugeva põletikuvastase toimega, põhjustab organismis kortisooli ("stressihormoon") vabanemist, on lüütilise (rakke lahustava) ja antimikroobse toimega.
Valgukompleksi kuuluvad veel:
Meditsiinis.
Uuringutega on näidatud inhibeerivat toimet "Borrelia burgdorfer"'i (Lyme'i tõve ehk puukborrelioosi tekitaja), "Mycoplasma hominis"'e ja "Chlamydia trachomatis"'e suhtes. Surmav toime on ainel "Cancida albicans"'ile. Bakteritsiidne kontsentratsioon 1: 1000 hävitab mikroobid 2 tunniga.
Rakke lõhustava toime tõttu käivad katsetused mellitiini kasutamiseks kasvajaravis.
Dispersioon (hüdrogeoloogia)

Dispersioon ehk levimine on protsess, kui difusiooni ja segunemise kaudu mingi pinna- või põhjavette lastud keemiline aine (tavaliselt vedelik) seal levib.
Dispergeerumine

Dispergeerumine ehk pihustumine ehk hajumine on tahke aine või vedeliku väikeste (alla 10−6 m) osakestena jaotumine (pihustumine) mingis keskkonnas (dispersioonikeskkonnas) .
Dispergeerumise tulemus on mingi aine dispersioon ehk tema pihustumus mingis keskkonnas.
Martin Kangur

Martin Kangur (sündinud 13. oktoobril 1992) on endine Eesti autorallisõitja.
Ta alustas oma rallikarjääri 2005. aastal Ford Fiestaga Elva Autospordiklubis.
2007. aastal alustas sõitmist Citroen C2R2 autoga Aava-Sikk Noorterallitiimis.
Alates 2009. aastast sõidab Martin Kangur Honda Civic Type-R R3 autoga tiimis nimega Catwees Honda Racing.
Martin Kangur on 2010. aasta Eesti meister klassis A7.
2011. aastal osales ta IRC (Intercontinental Rally Challange) sarjas, kus ta saavutas 2WD arvestuses 4.koha. 2011. aasta parimaks tulemuseks võib lugeda IRC etapi Rally of Scotland võitu 2WD arvestuses.
2012. aastal osales Martin Kangur samuti IRC sarjas, jäädes 2WD arvestuses 3. kohale.
A.L.A.R.A.

A.L.A.R.A. AS ("As Low As Reasonably Achievable") on 1995. aastal asutatud Eesti riigi omandis olev aktsiaselts.
Ettevõtte põhitegevus on Paldiski endise tuumaobjekti ja Tammiku radioaktiivsete jäätmete hoidla haldamine ja puhastamine; Eestis tekkivate radioaktiivsete jäätmete käitlemine ja ladustamine; radioaktiivsete jäätmete käitlemise projektide väljatöötamine ja rakendamine; teenuste osutamine radioaktiivsuse ja radioaktiivse saastatuse mõõtmise ning radioaktiivse saastatuse desaktiveerimise valdkondades.
Ignazio Abate

Ignazio Abate (sündinud 12. novembril 1986 Sant'Agata de' Gotis) on Itaalia jalgpallur (paremkaitsja).
Ta alustas klubikarjääri Itaalia kõrgliiga Serie A klubis AC Milan ja on seal mänginud ka suurema osa karjäärist. Itaalia kõrgliigas on ta mänginud veel Empoli ja Torino koosseisus.
Rahvuskoondises debüteeris Abate 11. novembril 2011 Poola jalgpallikoondise vastu. Varem mängis ta Itaalia U-21 koondises, kokku 10 mängu ja lõi neis ka ühe värava. Ta on kuulnud Itaalia koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, 2013. aasta FIFA konföderatsioonide karikaturniiril ja 2014. aasta maailmameistrivõistlustel. 2008. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Itaalia olümpiameeskonda.
Bella Thorne

Annabella Avery Thorne (sündinud 8. oktoobril 1997) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja laulja.
Eppu Normaali

Eppu Normaali on Ylöjärvist pärit Soome rokkbänd.
Ansambel loodi 1976. aastal ja see viljeles algul punki. 
Bändi algkoosseisu kuulusid vennad Martti Syrjä (laul) ja Mikko "Pantse" Syrjä (kitarr ja laul), nende nõbu Aku Syrjä (trummid), Juha Torvinen (kitarr) ja Mikko Saarela (basskitarr). Alates 1989. aastast mängib basskitarri Sami Ruusukallio.
Eppu Normaali albumid ja kogumikud on teeninud 15 plaatinaplaati ja seitse kuldplaati. Kokku on müüdud üle 1,5 miljoni Eppu Normaali plaadi.
Reino Helismaa auhind

Reino Helismaa auhind on soome muusiku ja kirjaniku Reino Helismaa mälestuseks 1989. aastal asutatud auhind, mida antakse iga 3–5 aasta tagant laulusõnade autorile.
Auhinnasumma on 4000 eurot (varem 20 000 marka).
Martti Syrjä

Martti Ilmari Syrjä (sündinud 17. mail 1959 Ylöjärvis) on soome laulja, laulusõnade autor ja näitleja.
Ta on eelkõige tuntud bändi Eppu Normaali laulja ja laulusõnade tegijana. Bändis mängivad ka tema vend Mikko Syrjä ja nõbu Aku Syrjä. Martti Syrjä vanemad on kirjanikud Kirsi Kunnas ja Jaakko Syrjä.
Aastal 1997 sai Martti Syrjä Juha Vainio auhinna ja 2004 Reino Helismaa auhinna.
Martti Syrjä on mänginud ka ligi paarikümnes filmis.
Vooremaa (täpsustus)

Vooremaa on maastikurajoon Jõgeva maakonnas, kus asuvad ka Vooremaa maastikukaitseala ja Vooremaa metsaökoloogia jaam.
Vaiko Vooremaa

Vaiko Vooremaa (sündinud 27. septembril 1962 Haapsalus) on purjetaja ja jääpurjetaja. 
XXII olümpiamängude purjeregati avatseremoonial Pirita Purjespordikeskuses süütas ta olümpiatule. 
1981. aastal lõpetas Vooremaa Haapsalu 1. Keskkooli ja 1987. aastal Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna.
Isiklikku.
Tema isa oli Endel Vooremaa ja ema Ehalaine Vooremaa.
Tema poeg Argo Vooremaa on samuti purjetaja ja jääpurjetaja.
Kiirtoit

Kiirtoit on toit, mis on tarbitav kas väga vähese eeltöötlemisega (nt soojendamisega mikrolaineahjus) või üldse ilma eeltöötlemiseta. Sageli peetakse kiirtoidu all silmas sööklates, baarides, restoranides jne serveeritud toitu (nt hamburger, "hot dog"), ent ka mitmed kodus valmistatud toidud võib lugeda kiirtoidu alla.
Mõju tervisele.
Kiirtoit sisaldab palju kaloreid, suhkruid, rasvu, lihtsaid süsivesikuid, transrasvu, küllastunud rasvu ja naatriumkloriidi. Seetõttu võib kiirtoidu liigne või sagedane tarbimine põhjustada ülekaalulisust või rasvumist. Rasvumine omakorda võib põhjustada mitmeid terviseprobleeme: südamehaigusi, diabeeti, insulti, hingamishäireid, eri vähitüüpe ja muid haigusi.
Kiirtoitu tarbides söövad inimesed makrotoitaineid, mis on väga kaloririkkad. Makrotoitainete liigtarbimine põhjustab rasvumist ja mitmeid kroonilisi haigusi. Makrotoitained seeduvad kiiresti ning seetõttu võivad põhjustada ülekaalulisust, haigusi ning ka enneaegset vananemist. Sellised toitained mõjuvad organismile nii-öelda tühikaloritena, sest nende toiteväärtus on väike. Uuringud näitasid, et toidule liigses koguses õli lisamine põhjustab samuti ülesöömist. Õli ongi just see, mida kasutatakse mitmete kiirtoitude valmistamiseks. Organism vajab makrotoitaineid, aga lisaks neile on vajalikud ka mikrotoitained ja kiudained, mis aitavad söögiisu kontrollida ning vältida ülesöömist.
Kiirtoit pole üksnes kiirtoidurestoranides müüdav toit, vaid ka näiteks krõpsud, hommikusöögihelbed, batoonikesed, küpsised, kommid jne. Selline toit sisaldab tihtipeale mitmeid sünteetilisi koostisosi ja kemikaale ning imenduvad vereringesse väga kiiresti.
Kui võtame vaatluse alla Ameerika Ühendriigid, siis näeme, et suur osa ameeriklasi vaevavaid haigusi on põhjustatud just sellisest elustiilist. Võrreldes Ameerika erinevaid piirkondi leiti, et vahel on juurdepääs supermarketitele piiratud, mistõttu tarbitakse töödeldud toitu, mis on kergesti kättesaadav.
Globaliseerumine.
Uuringute põhjal leiti, et mõned keskkonnategurid võivad mõjutada isikuomadusi ning sellega koos ka kehakaalu. Põhimõte seisneb selles, et kui toitlustuskohti on palju ja toit odav ning kättesaadav, siis tarbitakse seda tihti. Viimastel aastakümnetel on kiirtoiduketid kiiresti arenenud. Saavutanud väga suure populaarsuse, eelkõige noorte ja laste seas, tänu maitsele ja turundusstrateegiale.
Jasper Pääkkönen

Joona Jasper Pääkkönen (sündinud 15. juulil 1980 Helsingis) on Soome näitleja. 
Filminäitlejana.
2021. aasta seisuga on ta näidelnud umbes 30 mängufilmis. Näiteks on ta mänginud filmides "Pahat pojat" (2003, Eero Takkuneni rolli), "Matti", "Paha maa" ja "Polaarjoone sangarid". 
2018. aastal mängis ta USA tipprežissööri Spike Lee mängufilmis "BlacKkKlansman: Must mees klannis" Felix Kendricksoni.
Aastatel 2016–2020 mängis ta seriaalis "Viikingid" Halfdan the Blacki.
Soome ajalehe Iltalehti andmetel on Pääkkönen Soome kõige suurema sissetulekuga filminäitleja.
Pääkkönen on Vision fly fishing world teami liige ja on osalenud mitmetes lendkala telesaadetes külalisesinejana.
Isiklikku.
Jasper Pääkkonen sündis näitleja Seppo Pääkköneni ja ema Virve Havelini pojana. Ka tema lell Antti Pääkkönen on näitleja.
Teismeeas elas ta Baltimore'is (USA Marylandi osariigis).
Krasnogorskoje rajoon

Krasnogorskoje rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb läänes Kirovi oblastiga.
Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi.
Rajoon jaguneb 10 külaasunduseks ("сельское поселение").
2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 38% elanikest udmurdid, 59% venelased ja 1,3% tatarlased.
Seltõ rajoon

Seltõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb loodes Kirovi oblastiga.
Läbi rajooni voolab Kilmezi jõgi.
Rajoon jaguneb 9 külaasunduseks ("сельское поселение").
2002. aasta rahvaloenduse andmeil olid 58% elanikest udmurdid ja 40% venelased.
Grahhovo rajoon

Grahhovo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Udmurtias. Piirneb lõunas Tatarstaniga.
Rajoon jaguneb 8 külaasunduseks ("сельское поселение").
1959. aastal oli rajooni elanike arv 22 631, 1970. aastal 16 401 ja 2002. aastal 10 879.
2002. aastal olid 36,6% elanikest udmurdid, 42,3% venelased, 10,9% marid, 6,1% tatarlased ja 3,3% tšuvašid.
Peamine majandusharu on põllumajandus.
Illusioon (kino)

Illusioon oli kino Tartus, Raatuse tänaval.
Nõukogude ajal oli selle kino nimi Komsomol.
Globaalne kapitalism

Globaalne kapitalism ehk globaalne kapitalistlik süsteem ehk kapitalistlik maailmamajandus on maailmamajandus, mida iseloomustab kogu maailma ulatuses toimuv vaba kauplemine kaupade ja teenustega ning kapitali vaba liikumine. 
Globaalne kapitalism toimis kuni Esimese maailmasõjani suhteliselt stabiilsena. Stabiilsuse tagas George Sorosi arvates kolm asjaolu: 
*imperialistlike suurriikide olemasolu, kes süsteemi tuumikuna koos hoidsid,
*kulla näol ühtse ja ainsa rahvusvahelise valuuta kehtimine,
*ühiselt tunnustatud kindlate tõekspidamiste ja kõlbeliste normide olemasolu, mida vabatahtlikult enamasti küllaltki rangelt järgiti. 
Need kolm väärtust "ühendasid endas usu, mõistuse ja austuse teaduse vastu ning juudakristliku eetilise traditsiooni, olles kokkuvõttes märksa kindlamaks teenäitajaks õige ja vale äratundmisel kui tänapäeval valitsevad tõekspidamised".
Hiljem on need kolm asjaolu oma tähtsuse kaotanud ja koos sellega on globaalne kapitalism järk-järgult muutunud aina ebastabiilsemaks, kuni on jõudnud nüüdisaegsesse kriisiseisundisse. 
Globaalset kapitalismi kriitika osas toob Georg Soros välja kaks olulist punkti. Esiteks kritiseerib ta turumehhanismi puudusi, eeskätt finantsturgude loomupärast ebastabiilsust; teiseks osutab ta suurtele vajakajäämistele turuvälises sektoris (poliitika, eetika).
Saluut (Tartu kino)

Saluut oli kino Tartus. 
See asus praegusel Küütri tänaval. Varem oli samas kino Ateen, hiljem oli samas kino Ateena.
Polaarjoone sangarid

"Polaarjoone sangarid" on Soome 2010. aasta komöödiafilm, mille režissöör on Dome Karukoski.
Sisu.
Lapimaa mees Janne saab tüdruksõbralt Inarilt viiskümmend eurot uue digiboksi jaoks: õhtul tuleb telekast “Titanic”, mida ei saa ühelgi juhul vaatamata jätta. Baari põigates kohtab Janne sõpru ja raha kaob nagu mutiauku. Kodus ootab ultimaatum: kui järgmise päeva hommikuks kodus digiboksi pole, kolib Inari välja ja jutul lõpp. Poistel ei jää muud üle kui tuunitud Sierra garaažist välja lükata ning läbi Lapimaa öö Rovaniemi poole kihutada. Tee peal tuleb kolmel töötul semul ka välja mõelda, kuidas elektroonikaostu finantseerida. Peatuma sunnivad ahvatlevad spaahotellid, vene uusrikkad, politseinikud ja põhjapõdrad, pealekauba veel Inari kunagine austaja, kellel on oma salaplaanid.
Athena (kino)

Athena (eri aegadel ka Ateen, Ateena ja Saluut) oli kino Tartus aadressil Küütri tänav 1.
Filme hakati seal näitama 1923. aastal, mil hoone omanik oli Jaan Otter. Kino kõrval asusid kohvik Athena (ka Ateen) ja söögisaal. 
1926. aastal tellis Otter sisekujunduse skulptor Ferdi Sannamehelt ja arhitekt Arnold Matteuselt. "Eesti kõige rikkalikuma seinakaunistusega kinohooneks" nimetatud majja lõi Sannamees antiikmütoloogia ainetel eklektitsistlikud skulptuurid ja reljeefid, mis Nõukogude ajal "ebamoraalsust õhutavatena" kinni kaeti. Teistel andmetel tegi kino ja kohviku sõjaeelse sisekujunduse arhitekt Nikolai Willer. 1950. aastatel ehitati kino- ja kohvikuruumid ümber ning kino fuajeest kaotati kohvikusse sissepääs. Viimane regulaarne kinoseanss toimus 12. detsembril 1998.
Endist kinohoonet on nimetatud Athena keskuseks. See on korduvalt vahetanud omanikke, kellest üks tuntumaid on olnud ettevõtja Rein Kilk. Lisaks filminäitamisele on majas korraldatud konverentse (nt TEDx Tartu), kontserte ja muid avalikke üritusi. Hoones on tegutsenud Tartu restoran Volga. Endiselt näidatakse kaks korda aastas Athenas ka filme: sügiseti Pimedate Ööde filmifestivali ning suviti Tartuffi filmifestivali raames.
Rõduga saalis oli 325 kohta, sealhulgas 20 Tartu kinokülastajate hulgas populaarset loožikohta.
Ekraan (kino)

Ekraan on endine kino Tartus, mis tegutses aastatel 1961–2021.
See asub spetsiaalselt kinoks ehitatud hoones Riia tänava ja Väike-Tähe tänava nurgal, aadressil Riia 14. Hoone arhitekt on Raul-Levroit Kivi. Selle tüüpprojekti järgi valmisid kinod ka Võrus (Noorus), Tallinnas Pääskülas (Koit) ja Kohtla-Järvel (Kosmos), samuti Mustamäel (Kaja) ning Viljandis (Rubiin). Viimased kaks on lammutatud. 
Algselt ehitati selle tüüpprojekti kinod ühe saaliga (427 kohta). Pärast ümberehitust on majas kaks kinosaali (150 ja 68 kohta) ning kohvik fuajees. Ekraan avati 1961. aastal, see oli esimene laiekraankino Tartus. 2010. aastal remonditi saalid ja võeti kasutusele uuem tehnika.
2021. aastal teatati tegevuse lõpetamisest. 2022. aastal otsustas Muinsuskaitseamet hoone muinsuskaitse alt välja jätta.
Ajupesu

Ajupesu ehk ajuloputus on teatud eesmärgi saavutamise või selle saavutamise ärahoidmise nimel seadusandliku või täitevvõimu ülemistele astmetele jõudnud/tõusnud inimeste (tavaliselt poliitikute) poolt teadlikult/teadmatult läbiviidav inimeste mõjutamine vaimse või füüsilise surve avaldamise, järjepideva veenmise vms teel.
Ringtee tänav

 
Ringtee tänav on tänav Paides.
Tänav kulgeb ringristmikust, kus kohtuvad Sllaotsa ja Tallinna tänav ning Järve tee, kuni Paide läänepiirini. Tänav on osa Rakvere–Pärnu maanteest.
Implantaat

Implantaat ehk implant on koe sisse isutatud ehk implanteeritud võõrkeha või aine.
Yohan Cabaye

Yohan Cabaye (sündinud 14. jaanuaril 1986 Tourcoingis) on Prantsusmaa jalgpallur, poolkaitsja. Ta mängis viimati Araabia Ühendemiraatide klubis Al-Nasr.
Klubikarjääri jooksul on ta mänginud Inglismaa Premier League'i klubides Newcastle United ja Crystal Palace ning oma kodumaal Lille'is ja Paris Saint-Germainis.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Prantsusmaa rahvuskoondises tegi Cabaye 11. augustil 2011 sõprusmängus Norra vastu. Esimene värav tuli 2012. aasta Euroopa meistrivõistluste alagrupimängus Ukraina vastu, kui Prantsusmaa võitis 2:0.
Jérémy Ménez

Jérémy Ménez (sündinud 7. mail 1987 Longjumeau's) on Prantsusmaa jalgpallur. Ta mängib Itaalia tugevuselt kolmanda liiga klubis Reggina 1914 poolkaitsja või ründajana.
Ménez kuulus aastatel 2010–2013 Prantsusmaa jalgpallikoondisse. Koondisedebüüdi tegi ta 11. augustil 2010 sõprusmängus Norra vastu. Esimese värava lõi ta koondise särgis 5. juunil 2012 sõprusmängus Eesti vastu. Ta kuulus Prantsusmaa koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel, kus ta lõi teises alagrupimängus värava Ukraina vastu.
Institutsionaliseerumine

Institutsionaliseerumine on mingi inimese või inimrühma tegevuse pinnalt vastava eraldi käsitatava kutsetöö kujunemine (subjektiivne institutsionaliseerumine) või eri organisatsioonilise üksuse (nt asutuse) rajamine, mis spetsialiseerub edaspidi vastavate toimingute sooritamisele (organisatsiooniline institutsionaliseerumine).
Kollektivism

Kollektivism on maailmavaade või poliitiline vaatesuund, mis väärtustab eeskätt suurte inimrühmade, ent ka mis tahes teiste ühiselt oma eesmärke taotlevate isikute rühmade püüdlusi, asetades need kõrgemale mis tahes individuaalsetest huvidest või taotlustest. 
Kollektivismi vastand on individualism.
Äärmuslikud kollektivistid usuvad, et eraomandit lubades ja eramajanduse tingimustes (eirates nõnda inimkonna seniseid ajaloolisi kogemusi) pole kunagi võimalik saavutada sellist majanduslikku heaolu nagu kollektiivsel omandil põhinev majandus.
Liis Sagadi

Liis Sagadi (sündinud 3. augustil 1981 Tallinnas) on eesti arhitekt.
Ta on lõpetanud 1999. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi (hõbemedaliga).
Aastatel 1999–2003 õppis ta Tallinna Tehnikakõrgkoolis arhitektuuri. Tema lõputöö teema oli "Patarei vangla ümberehitus Eesti Kunstiakadeemiaks".
Triangulatsioon (täpsustus)

Triangulatsioon on mitmetähenduslik sõna.
Triangulatsioon (sotsiaalteadused)

Triangulatsioon ehk kolmikallika meetod on sotsiaalteadustes kasutatav kogemuslik meetod, mis nõuab põhimõtteliselt alati vähemalt kolme eri andmeallika kasutamist, et saada situatsiooni ja tulevikuväljavaadete hindamiseks enam-vähem usaldusväärseid hinnanguid.
Kompensatoorne fiskaalpoliitika

Kompensatoorne fiskaalpoliitika (inglise "compensatory fiscal policy") on poliitika, millel on kriisivastane ja täielikku tööhõivet tagav toime, hoolimata sellest, missugused on selle rakendamise muud tagajärjed.
Konsumptsioon

Konsumptsioon (inglise "consumption") võib tähendada:
Batsillid

Batsillid (&lt; ld sõnast "bacillus", "bacillum" 'kepike') on "Bacillaceae" sugukonna perekondadesse batsill ("Bacillus") ja klostriid ("Clostridium") kuuluvad bakterid. Kirjanduses on neid nimetatud ka keppbakteriteks või pulkbakteriteks. 
"Bacillus"'e perekonnas on arvatavasti 33 ja klostriidide perekonnas umbes 80 liiki.
Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituut

Tallinna Epidemioloogia, Mikrobioloogia ja Hügieeni Teadusliku Uurimise Instituut oli Eesti NSV-s tegutsenud meditsiiniline teadusasutus.
Instituut rajati 1952. aastal Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi alluvuses. 1988. aastal nimetati see ümber "Profülaktilise Meditsiini Instituudiks" (PMI) ning 1997. aastal ühendati Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituudiga (EKMI).
Saluut (täpsustus)

"Saluut" on mitmetähenduslik sõna:
Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut

Eksperimentaalse ja Kliinilise Meditsiini Instituut oli Eesti NSV-s tegutsenud meditsiiniline teadusasutus.
Aastatel 1947–1963 tegutses instituut Eesti NSV Teaduste Akadeemia, 1963–1991 Eesti NSV Tervishoiuministeeriumi ning 1992–1997 Eesti Vabariigi Sotsiaalministeeriumi alluvuses. 
1993. aastal eraldus sellest Kurortoloogia Instituut. 
1997–2003 oli see iseseisev riiklik uurimisasutus Sotsiaalministeeriumi haldusalas, 2003. aastal liideti koos Eesti Tervisekasvatuse Keskuse ning Rahvatervise ja Sotsiaalkoolituse Keskusega Tervise Arengu Instituudiks.
Kuldvasikas

Kuldvasikas on kullast vasikakuju, mida iisraellased olevat kunagi kultuseobjektina kummardanud. 
Tänapäeval kasutatakse seda näiteks väljendites "kuldvasika kummardamine" ja "tants kuldvasika ümber", kus see sümboliseerib mammonat, haiglast rahahimu ja raha võimu kui sotsiaalselt õigustamatut negatiivset nähtust.
Kultuuriimperialism

Kultuuriimperialism on mitmeti mõistetud termin, millega enamasti iseloomustatakse tänapäeval üha rohkematesse riikidesse laienevat ühepoolset infokorraldust, mis pärineb Lääne-Euroopa riikidest.
Neomarksist Herbert Schiller on seda väljendanud kui ühesuunalist infovoogu arenenud riikidest arengumaadesse, kindlustades seal lääneriikide kultuurilist ja majanduslikku domineerimist. Sellega kaasnevat neis maades lokaalse, kohalikele oludele optimaalselt kohanenud majandamiskultuuri laostumine ja rahvusliku identiteedi kadumine.