tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Robert Kurvitz

Robert Kurvitz (kodanikunimega Robert Kurvits; sündinud 8. oktoobril 1984) on karjala-eesti romaanikirjanik ja ansambli Ultramelanhool (2001) solist-sõnadekirjutaja. 2022. aasta oktoobrini oli üks kultuurirühmituse ZA/UM juhtfiguure (asutatud 2010 koos samanimelise veebiajakirjaga). Robert Kurvitz on kirjutanud ka esseistikat, filmistsenaariume ja üldist kultuurikriitikat.
Kurvitz on ettevõtte Telomer OÜ omanik.
Looming.
Film.
Ta oli 2013. aasta filmi "Free Range. Ballaad maailma heakskiitmisest" üks stsenariste.
Kirjandus.
2013. aastal avaldas ta ulmeromaani "Püha ja õudne lõhn".
Kaur Kenderi väitel on Kurvitz kirjutanud ka novelli "Untitled 12".
Muusika.
Ta on ansambli Ultramelanhool solist-sõnadekirjutaja.
Ultramelanhooli on nimetatud rokkbändiks, mis loob silda 1970ndate progeroki ja kaasaegse "attitude"’ilise popmuusika vahel, samuti on kiidetud nende albumite kõrget kontseptuaalsust. Žanrilises mõttes on neid peetud Metro Luminali ja Vennaskonna traditsiooni jätkajateks.
Videomängud.
Kurvitz oli videomängu Disco Elysium peadisainer, kuid vallandati 2022. aastal ZA/UM-ist koos Aleksander Rostovi ja Helen Hindperega pärast seda, kui ZA/UM-i enamusosaluse omandasid Ilmar Kompus ja Tõnis Haavel. Mängu tegevus toimub samas maailmas, kus Kurvitza romaan "Püha ja õudne lõhn".
Meediaskandaalid.
2013. aasta lõpus oli Robert Kurvitz “Sirbi-skandaaliks” ristitud sündmuse käigus lühikest aega Sirbi toimetaja ning lahkus sellelt ametikohalt omal soovil pärast Andres Aule protesti (Aule väitis, et tema luuletus avaldati loata, Kurvitz ja Kender võtsid vastutuse ning astusid tagasi). 
Isiklikku.
Ta on kunstnike Raoul Kurvitza ja Lilian Mosolaineni järeltulija.
Lembit Raidal

Lembit Raidal (9. veebruar 1919 Tartu – 30. juuli 1944 Poola) oli Eesti sõjaväelane (portupeeaspirant, nooremseersant)
2. veebruaril 1940 tulistas Tallinna sadamas seisev Nõukogude Liidu sõjalaev tema juhitavat õppelennukit. Lendur ise pihta ei saanud, kuid linnas sai tulistamise tõttu raskelt haavata rahulik elanik Helmi Schotter, ka tekkis linnas materiaalseid kahjusid. Juulis 1940 teenis L. Raidal 2. Lennuväedivisjonis. 
Ta hukkus lennuõnnetusel Poolas.
Viktor Tsigal

Viktor Tsigal ("Виктор Ефимович Цигаль", 21. mai 1916 Odessa – 21. märts 2005 Moskva) oli juudi päritolu Nõukogude Liidu kunstnik.
Tema teosed olid sotsialistliku realismi stiilis.
Aadu Luukase missioonipreemia

Aadu Luukase missioonipreemia oli Aadu Luukase mälestuseks asutatud preemia, mida andis aastatel 2007–2018 välja Aadu Luukase Sihtasutus Eesti ühiskonna tasakaalustatud arengu edendamise ja inimeste elukvaliteedi parandamise eest.
Preemia suurus oli algul miljon krooni. Pärast euro kasutuselevõttu oli preemia suurus 64 000 eurot. Alates 2012. aastast sai sellest 32 000 eurot preemia laureaat ning teine pool summast jagati viie ülejäänud nominendi vahel. 
Viimast korda anti preemiat välja 2018. aastal. Aadu Luukase Sihtasutus lõpetas tegevuse ja fondi jäänud 30 000 eurot annetati Vähiravifondile Kingitud Elu, kes oli ühtlasi 2018. aasta missioonipreemia laureaat.
Kriitika 2014. aasta laureaadi valiku teemal.
2014. aastal anti preemia Sihtasutusele Perekonna ja Traditsiooni Kaitseks, mis Varro Vooglaiu eestvedamisel korraldas samal aastal kampaania samasooliste kooselu seaduslikku tunnistamist võimaldava kooseluseaduse vastu. Otsus tekitas ühiskonnas ja ajakirjanduses laiemat poleemikat kui ükski varasem, pälvides ka ohtralt kriitikat, sealhulgas näiteks Eesti Inimõiguste Keskuselt. Juba kuus aastat järjest Aadu Luukase Sihtasutust toetanud Swedbank otsustas kriitika tõttu loobuda sihtasutuse edasisest toetamisest ning palus ülekantud raha tagastada, põhjendades loobumist järgmiselt: "Otsustasime loobuda Luukase fondi toetamisest, sest aastaid oleme nii ettevõtte, tööandja kui kodanikena uskunud, et iga inimene, sõltumata oma soost, etnilisest taustast, usulistest tõekspidamistest, vanusest, seksuaalsest orientatsioonist või füüsilistest võimetest peab omama elus võrdseid võimalusi. Magasime maha hetke, kui fond tegi otsuse, mis selle mõtteviisiga ei klapi. Vabandame selle pärast ja klaarime tekkinud segaduse."
AICA Eesti sektsioon

AICA Eesti sektsioon on Rahvusvahelise Kunstikriitikute Ühingu (International Association of Art Critics, lühend: AICA) Eesti haru; ühtlasi Eesti mittetulundusühing ja Eesti Kunstnike Liidu alaliite.
Mittetulundusühingut on juhtinud Heie Treier.
Eesti Akvarellistide Ühendus

Eesti Akvarellistide Ühendus on Eesti organisatsioon, mis ühendab akvarelliste; organisatsioon on ühtlasi Eesti Kunstnike Liidu alaliite.
Organisatsiooni on juhtinud Tiiu Pallo-Vaik.
Eesti Keraamikute Liit

Eesti Keraamikute Liit on aastast 1993 tegutsev Eesti mittetulundusühing, mis ühendab keraamikuid; ühing on ühtlasi Eesti Kunstnike Liidu alaliite. Enne 1993. aastat kuulusid Eesti keraamikud Eesti Kunstnike Liidu tarbekunstisektsiooni.
Ühingus on 74 liiget.
Ühing korraldab igal aastal Kohilas toimuvat rahvusvahelist keraamikasümpoosioni.
Hiiumaa kammermuusika päevad

Hiiumaa kammermuusika päevad on aastast 1999 Hiiumaal toimuv kammermuusikat esitav festival. 
Festivali kunstiline juht on Mart Ernesaks.
Credo (festival)

"Credo" on aastast 1994 Tallinnas toimuv õigeusu vaimuliku muusika festival.
Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestival

Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestival (nimetatud ka: Värske heli festival "Sügisfest") on aastast 1999 Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia korraldatav festival. Festivalil esitatakse nüüdismuusikat.
Comet (Montana)

Comet on kummituslinn USA-s Montanas Jeffersoni maakonnas, mis asub osariigi pealinnast Helenast 32 kilomeetri kaugusel edelas, Basini ja Boulderi linna vahel.
Comet on üks väheseid puutumatuna säilinud kummituslinnu Montanas.
Ajalugu.
Comet oli kaevanduslinn. Kaevandamist alustati 1869, kui asulasse saabus kullaotsija John W. Russell. Pärast viit aastat tööd müüs Russell kaevandused Alta-Montana kompaniile. Uus ettevõte investeeris kaevandustöödesse ja varsti ehitati kontsentraator, millega eraldati päevas 40 tonnilt maagilt muld ja kivid.
Kaks aastat hiljem, 1876, tehti Cometis maamõõtmisi ja linn kaardistati, kuna piirkonda saabus üha rohkem inimesi. Järgmisel aastal avati Cometis postkontor, aga linna areng oli aeglane. 1879 investeeris Alta-Montana kaevanduskompanii üle 500 000 dollari Cometi ja lähedal asuva Alta kaevanduse arengusse. Siiski olid nende pingutused pöörata linn kasumisse kõrgete transpordikulude tõttu edutud.
Alta-Montana kompanii juht ja aktsionär Samuel T. Hauser oli siiski Cometi kaevanduse avamisel otsusekindel. 1883 moodustas ta Helena Mining and Reduction Company, mis ostis raskustega heitleva Alta-Montana Company varad ning asus taas Cometi kaevandusse investeerima. Järgmisel aastal konstrueeris Helena Mining and Reduction Company Cometist umbes 10 km kaugusel kirdes Wickesis uue sulataja, mis oli üks suuremaid omataolisi Montana territooriumil. Seejärel ehitati 100-tonnine kontsentraator ja kontsentraadi sulatusahju viimiseks köisraudtee. Aga see oli alles siis, kui Hauser oli nõudnud, et Northern Pacific Railway ehitaks Helena ja Wickesi vahele haruliini, et tagada Cometi areng.
Peagi suurenes kaevandustegevus, lisandus veel rohkem kaevandusseadmeid ja tööle võeti rohkem mehi. Cometi õitseaeg oli 1890. aastatel, kui kaevandus sai piisavalt tulutoovaks, nii et tuldi isegi välja hõbedapaanikast ja 1893. aasta majanduslangusest. Sel ajal oli linnas umbes 300 inimest, kool, kus õppis üle 20 õpilase, arvukalt ettevõtteid ja elumaju ning üle 20 salooni.
Sajandivahetusel hakkasid maagivarud lõppema ja kaevandust müüdi mitmeid kordi. 1913. aastal oli linnast saanud kummituslinn.
Asjad muutusid jälle 1927, kui Basin Montana Tunnel Company ostis Cometi ja Gray Eagle'i kaevandused, kes tegi jälle täiustusi, ehitati uus 200-tonnine kontsentraator, mida sel ajal kirjeldati kui "kõige moodsamat Montanas". Tänu paremale tehnikale said kaevandused taas eluvaimu sisse, tööle võeti umbes 300 meest ja depressiooniaastatest tuldi välja. 1930. aastatel oli kaevandusettevõte suuruselt Butte'i järel Montana teine. Kaevandustegevus jätkus kuni 1941. aastani, kui suurem osa seadmeid müüdi maha, inimesed kolisid mujale ja Cometist sai kummituslinn.
Aastatega tootis Cometi kaevandus umbes 20 miljoni dollari väärtuses plii-, tsingi-, raua-, vase-, hõbeda- ja kullamaaki ning see oli rikkaim kaevandus piirkonnas.
Tänapäeval on linn mahajäetud, varisemisohtlike hoonete ümbrus on rohtunud. Loodus ja vandalism on vana linna aastatega kahjustanud ning vaid veerandsada hoonet püsib püsti, tõendades varasemat jõukust. Nüüdseks on sinna elama jäänud ainult üks perekond.
Tagajäse

Tagajäse (ladina "membrum pelvinum", mitm "membra pelvina") on paljude selgroogsete tugi- ja liikumisaparaadi paariline jätketaoline kehaosa, mis on ühendatud kerega. Tagajäsemete peamiseks funktsiooniks on looma keha ning liikumise toetamine.
Tagajäsemete areng, anatoomia, asend, luud, lihased, veresooned, närvid, morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajatel.
Madudel.
Paljudel madudel on tagajäsemed täiesti kadunud. Kuid mõnedel maoliikidel, nagu näiteks anakondadel, boadel ja püütonitel on tagakeha küljes, kloaagi läheduses, säilinud vaagna ja tagajäsemete paarilised väiksemõõtmelised jäänused vaagnakannused.
Koduloomadel.
Välisanatoomia.
Paariliste tagajäsemetena käsitletakse tagajäseme vabaosa. 
Alaosad.
Tagajäse koosneb järgmistest alaosadest: 
Topograafiline kirjeldamine.
Tagajäsemel eristatakse järgmisi piirkondi ("regiones articulationis pelvini"):
Separatiivne määrus

Separatiivne määrus on lauses lähtekohta väljendav määrus.
Eesti keel.
Separatiivseks määruseks võib lauses olla
Separatiivne valdajamäärus.
Separatiivne valdajamäärus laiendab tegusõnu "ostma; paluma; teada, kuulda, riielda saama" vms. Vastab küsimusele "kellelt?". Separatiivseks valdajamääruseks võib lauses olla
Separatiivne kohamäärus.
Separatiivne kohamäärus näitab mittesihilise lause aluse või sihilise lause sihitise referendi lähtekohta. See on tegusõna seotud laiend, mis laiendab tegusõnu "minema, tulema, jooksma, sõitma" vms. Vastab küsimusele "kust?". Lauses võidakse lisaks separatiivsele kohamäärusele kasutada ka liikumise teed märkivat kohamäärust: "Ta sõitis maalt linna; "Sõitsime Tallinnast Paidesse. Separatiivne kohamäärus laiendab olemasolulauses tekkimist või kadumist väljendavaid tegusõnu" ilmuma, kasvama, kaduma" vms: Õuest kostis laste kilkeid"; Uksest ilmus uusi külalisi"
Separatiivseks kohamääruseks võib lauses olla
Separatiivne seisundimäärus.
Separatiivne seisundimäärus väljendab lähteseisundit, millest väljutakse. Separatiivseks seisundimääruseks võib lauses olla 
Viited.
M. Erelt, R. Kasik, H. Metslang, H. Rajandi, K. Ross, H. Saari, K. Tael, S. Vare, Eesti keele grammatika II. Süntaks. Lisa: Kiri. Tallinn: Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituut, 1993. §-d 516, 520, 529 ja 548
Naughty Or Nice

Naughty Or Nice on Soome bändi Stala &amp; SO. EP, mis ilmus digitaalsel kujul 2. detsembril 2013. Albumi nimiloo akordioni mängib Sofia Ahjoniemi.
Lisaks sisaldab EP akustilisi lugusid - bändi varem ilmumata laulu "Sad Song", Eurovisiooni laulu "Pamela", Bon Jovi laulu "Livin’ On A Prayer" ja Simon Dupree and the Big Soundin laulu "Kites".
Eesti kultuuriminister

Kultuuriminister on Vabariigi Valitsuse liige, kes juhib Kultuuriministeeriumi. Kultuuriminister koordineerib Eesti kultuuripoliitika väljatöötamist ja elluviimist.
Ministri nimetab ametisse ja vabastab ametist Vabariigi President peaministri ettepanekul. Minister astub ametisse ametivande andmisega Riigikogu ees. Alates 17. aprillist 2023 on Eesti kultuuriminister Heidy Purga.
Ajalugu.
Aastatel 1992–1995 oli Kultuuriministeerium ühendatud Haridusministeeriumiga ning seda valdkonda kureeriv minister kandis kultuuri- ja haridusministri ametinimetust.
Ministrite loend.
Parteid
Rebaseurg

Rebaseurg oli Tallinnas tegutsenud keldribaar. Baar asus 1875. aastal ehitatud Du Nordi hoones aadressil Rataskaevu 5. Baar suleti 1990. aastate algul.
Relvatöökoda

Relvatöökoda (ka: Relvalao töökoda) oli Tallinnas Tondil tegutsenud relvaremondikäitis. Töökoda oli Eesti Sõjaministeeriumi Varustusvalitsuse Relvastusosakonna alluvuses. Töökojas remonditi ja hooldati relvi, samuti tehti lihtsamaid relvaosasid.
AS Restor

AS Restor on aastast 1990 tegutsev Eesti ettevõte, mis teeb ehitamis-, rekonstrueerimis- ja restaureerimistöid.
Ettevõte on Tallinnas teinud ehitustöid mitme ehitismälestise juures, näiteks Demini kaubamaja ja Raeapteek.
Ettevõtte käive 2015. aastal oli 4,46 miljonit eurot.
Rinnak

Rinnak ehk rinnaluu (ladina "sternum") on rinnakorvis paiknev paaritu luu. Rinnak koos sellele kinnituvate roietega on rinna luuliseks aluseks.
Rinnaku areng, anatoomia, asend, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Fülogenees.
Arvatakse, et rinnak kujunes algselt kahepaikseil (vt ka Rinnak (täpsustus)). 
Linnud.
Lindude rinnaluul on kõigile lennuvõimelistele liikidele iseloomulik suure rinnakiilu esinemine.
Roomajad.
Maolised.
Mao skeletil on õlavööde ja eesjäsemed täiesti kadunud. Rinnaluu puudumisel on roided väga liikuvad, olles toeks liikumisel ja toitumisel – võimaldavad mao seedekulglal suurt saaki mahutada.
Imetajad.
Inimesel.
Inimese rinnak paikneb rindkere eesseinas ja on piklik lameluu, sellele kinnituvad rangluud ja seitse ülemist roiet.
Liigendus.
Rinnakul eristatakse kolme kõhredega ühendatud osa :
Rinnakupideme ülemisel serval paikneb kägisälk ("incisura jugularis"). Kägisälgust mõlemal pool paiknevad sälgud, kuhu liigestuvad rangluu ja 1. roie. Rinnakupide ühineb rinnakukehaga 2. roide kõrgusel. Ülejäänud pärisroided liigenduvad rinnakukeha servadel paiknevate roidesälkudega.
Inimese rinnak sobib luuüdipunktsiooniks.
Endel Nelis

Endel Nelis (28. september 1925 Paatsalu vald, Läänemaa – 12. aprill 1993 Haapsalu) oli eesti vehklemistreener.
Ta õppis Pärnu poeglaste gümnaasiumis, kust mobiliseeriti pä­rast 10. klassi lõpetamist Eesti Leegioni, keskkooli lõpudiplomi sai eksternina. Aastatel 1946–1947 õppis ta Leningradis Lesgafti-nimelises Kehakultuuriinstituudis. Aastal 1950 lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna. Vehklemisega hakkas ta tegelema Tartu Ülikoolis Erich Lukini juhendamisel. Pärast ülikooli lõpetamist suunati ta Haapsallu, kus ta alustas kehalise kasvatuse õpetaja ja vehklemistreeneri tööd.
Hiljem asutas Endel Nelis vehklemisklubi En Garde, mis tegutseb siiani. Nelise tuntumad õpilased on Olev Piirsalu, Rein Kamarik, Boris Joffe, Valeri Rossar, Kaido Kuur, Peeter Nelis, Andres Lipstok ja Ants Veetõusme.
Isiklikku.
Endel Nelisel on abielust Ilme Nelisega kaks last: Peeter Nelis ja Helen Nelis-Naukas; tema tütrepoeg on vehkleja Sten Priinits.
Endli tütretütre poeg on vehkleja Rico-Janree Ojamu.
Mängufilm.
2013. aastal andis soome filmirežissöör Klaus Härö teada, et hakkab Läänemaal Haapsalus tegema mängufilmi, mis on saanud inspiratsiooni vehklemistreeneri Endel Nelise elust. Filmi tööpealkiri oli "Mõõkade tants", filmi tegevus toimub aastail 1952–1953.
Film "Vehkleja" valmis märtsis 2015, peaosas on Märt Avandi.
Film esitati Soome kandidaadiks võõrkeelse filmi Oscarile.
Anna Remišová

Anna Remišová (sündinud 1954) on Slovakkia eetik, Bratislavas tegutseva Komenský Ülikooli juhtimisteaduskonna professor, tema eriala on ärieetika.
Remišová on kirjutanud mitu raamatut ja artikleid ärieetika teemal. 2000–2002 oli ta Slovakkia Teaduste Akadeemia juures tegutseva Slovakkia Filosoofialiidu esimees ("Slovenské filozofické združenie pri Slovenskej akadémii vied").
Koostöös Slovakkia naftakompaniiga Slovnaft hakkas Remišová esimesena Slovakkias pakkuma eetikanõustamist.
America

America oli 18. sajandi lõpus Tallinnas Tõnismäel (tänapäevasel aadressil Õllepruuli 6) asunud võõrastemaja.
20. sajandi alguses võõrastemajana tegutsenud America kandis aastatel 1925–1940 nime Põllumeeste Kodu ja asus aadressil Suur-Ameerika tänav 4.
Kunagise võõrastemaja kahekorruseline kivimaja on säilinud ja kasutusel elamuna.
Võõrastemaja järgi on nime saanud Suur-Ameerika ja Väike-Ameerika tänav.
Sieglinde Gstöhl

Sieglinde Gstöhl (sündinud 1964) on Liechtensteini publitsist, kes kirjutab peamiselt Euroopa Liidu teemadel.
Gstöhl õppis majandust ja sotsiaalteadust Sankt Galleni Ülikoolis, mille ta lõpetas 1988. aastal. Hiljem õppis ta rahvusvahelisi suhteid ja politoloogiat Genfi Ülikoolis. Ta on olnud Harvardi Ülikooli rahvusvaheliste suhete keskuse liige.
Tal on kaks vanemat õde. Tema isa on Georg Gstöhl ja ema Lore Gstöhl (suri 1996).
Põlendikuhundlane

Põlendikuhundlane ("Melanophila acuminata") on liik mardikalisi perekonnast põlendikuhundlane ja sugukonnast hundlased ("Buprestidae").
Arsenal (Tallinna relvaladu)

Arsenal (saksa "Rüsthaus, Arsenal, Büchsenhaus, Artileriehaus") oli Tallinnas aastatel 1544–1840 omaaegses Katariina kloostri viljaaidas olnud relvaladu. 
Peale kaasaegsete relvade säilitati laos ka vanaaegseid relvi, pidades neid vaatamisväärsusteks.
Lao järgi kandis praegune Vene tänav 19. sajandi lõpus nime "Rüststrasse".
Vaata ka.
Püha Katariina kloostri Kloostri Ait
Ljubomir Cuculovski

Ljubomir Cuculovski (sündinud 1. septembril 1948 Bitolas Makedoonias) on Makedoonia filosoof, Skopje Püha Kyrillose ja Methodiose Ülikooli professor.
Cuculovski sai bakalaureusekraadi sama ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofiaosakonnas tööga "The Sources of Bergson's Theory of Knowledge" ("Henri Bergsoni teadmisteooria allikad"). 1982. aastal sai ta magistrikraadi sotsioloogias Sotsioloogia, Politoloogia ja Õigusteaduse Instituudis Skopjes väitekirjaga religiooni ja eetika teemal. Filosoofiadoktori kraadi sai ta Kyrillose ja Methodiose Ülikooli filosoofiateaduskonnas väitekirjaga "Karl Marx: The Origin of Historical Materialism (1841–1849)" ("Karl Marx: Ajaloolise materialismi päritolu (1841–1849)").
Hundlased

Hundlased ("Buprestidae") on sugukond mardikalisi.
Sellesse kuulub umbes 15 000 liiki 450 perekonnaga.
Põlendikuhundlane (perekond)

Põlendikuhundlane ("Melanophila") on perekond mardikalisi sugukonnast hundlased.
Perekonda kuulub 16 liiki.
Eesti liigid.
Eestis elab üks liik:
Akvaarium (restoran)

Akvaarium oli restoran ja kabaree Weizenbergi tänaval (endine Salongi), Kadriorus Tallinnas, mis tegutses aastatel 1920–1922. See asus Tallinna Mereväe Ohvitseride Kasiino hoones, mille kohal praegu asub presidendiloss. Algusaastal (1920–1921) kandis restoran nime "Jardin d'hiver ". Aastal 1922 tekkisid makseraskused ning restoran suleti. Hoones tegutses hiljem veel noorsooühing "Noorsepad" ning 1937. aastal maja lammutati.
Restorani konferansjee oli Paul Pinna.
Areng (raamatukauplus)

"Areng" oli raamatupood Tallinnas aadressil Narva mnt 6. 
Raamatupoe eelkäijaks peetakse 1923. aastal avatud Tallinna Eesti Kirjastus-Ühisuse raamatupoodi. See pood nimetati 1941. aastal ümber ""Rahva Raamatuks", 1950. aastal aga "Kauplus nr 20-ks"". Aastast 1953 kandis nime "Areng".
Aastast 1997 kuulus raamatupood osaühistule Libri A &amp; O.
Tallinna Abikeskus

Tallinna Abikeskus on 2001. aastal asutatud dispetšerteenistus, mis aitab ööpäev läbi lahendada Tallinna elanike kommunaalmuresid.
Aleksandra (kirjastus)

Aleksandra on Tallinnas aastast 1990 tegutsev kirjastus, mis annab välja venekeelset kirjandust.
Ettevõte kasvas välja kirjastuse Eesti Raamat venekeelse kirjanduse osakonnast.
Ettevõte on välja andnud mitmeid raamatusarju ("Eesti kultuur venelastele", "Vene kultuur Eestis", "Raamatud teaduse ja kultuuri vallast") ja lasteraamatuid.
Kirjastuse juht on Nelli Abašina-Melts.
Apollo Raamatumaja

Apollo Raamatumaja oli Tallinnas aadressil Viru 23 asunud raamatukauplus, mis kuulus raamatupoeketile Apollo (praegune OÜ Apollo Holding). Raamatukauplus avati 2000. aastal ja suleti 2010.
Adverbiaalne võrdlustarind

Adverbiaalne võrdlustarind on võrdluslause osa, mis väljendab intensiivsusastet määrsõna või selle laiendi abil.
"Tiina elab kaugemal kui Riina."
Eesti keel.
Võrdlustarindi liigid
"Tiina jõudis palju varem kui Riina."
"Tiina sooritas ülesande kõige kiiremini."
"Tiina laulis sama valjult kui Riina."
"Ta rääkis liiga vaikselt, et midagi oleks kuulnud."
"Seda käsitletakse nüüd teistmoodi kui aasta tagasi."
"Nad rääkisid võrreldes isaga küllaltki sarnaselt."
"Poiss jooksis uksest eemale."
"Päev tagasi polnud seda veel siin."
Seaduslikkuse Partei

Seaduse Võim ehk Orinatsh jerkir (armeenia keeles Օրինաց երկիր) on Armeenia tsentristlik partei, mida juhib Arthur Baghdasarjan.
2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Seaduse Võim neljandaks, saades 5,51% häältest ning 6 kohta 131-kohalises Rahvusassamblees. Erakond kuulub valitsuskoalitsiooni koos valimised võitnud Armeenia Vabariikliku Partei ja teisele kohale tulnud Õitsva Armeeniaga, 20-kohalises valitsuses sai Seaduse Võim 3 ministriportfelli: erakorraliste olukordade ministri, põllumajandusministri ning transpordi- ja kommunikatsiooniministri.
Erakond loodi 1998. aastal, sel on vaatlejastaatus Euroopa Rahvaparteis. 1999. aasta parlamendivalimistel sai Seaduse Võim 6, 2003. aastal 19, 2007. aastal 9 ning 2012. aastal 6 kohta.
Rahvuskogu (Armeenia)

Rahvuskogu (armeenia keeles Ազգային Ժողով, "Azgajin Žoghov") on Armeenia parlament, Armeenia Vabariigi kõrgeim seadusandlik võimuorgan.
Rahvuskogu on ühekojaline, selles on 131 viieks aastaks valitud liiget. 41 liiget valitakse ühekohalistest valimisringkondadest ja 90 proportsionaalse esinduse alusel. Viimased määratakse parteinimekirjade põhjal erakondade seast, mis said valimistel vähemalt 5% häältest. 31. maist 2012 on Rahvuskogu spiiker Hovik Abrahamjan (Armeenia Vabariiklik Partei).
Parlamentarism sai Armeenias alguse 1860. aastal, mil Osmanite riigis võeti vastu Armeenia rahvuslik konstitutsioon. Selle alusel loodi 140-liikmeline Armeenia Rahvuskogu, mis tegeles Osmanite riigi armeenlaste rahvus-, usu-, haridus-, kultuuri- jts küsimustega. Traditsioon jätkus pärast riigi iseseisvumist Armeenia Demokraatlikus Vabariigina 1917. aastal.
Koosseis pärast 2012. aasta valimisi.
Pärast 2012. aasta Armeenia parlamendivalimisi jagunesid kohad Rahvuskogus järgmiselt: Armeenia Vabariiklik Partei 69, Õitsev Armeenia 37, Armeenia Rahvuskongress 7, Seaduslikkuse Partei 6, Armeenia Revolutsiooniline Liit 5, Pärandipartei 5, sõltumatud 2. Viieprotsendilist häältekünnist ei ületanud Armeenia Kommunistlik Partei, Armeenia Demokraatlik Partei ja Ühinenud Armeenlaste Partei. Seega jäi võimule valitseva presidendi Serž Sargsjani juhitav Armeenia Vabariiklik Partei.
Õitsev Armeenia

Õitsev Armeenia (armeenia keeles Բարգավաճ Հայաստան Կուսակցություն, Bargavatš Hajastan Kusaktshutjun) on Armeenia paremtsentristlik partei, mida juhib Armeenia ärimees Gagik Tsarukjan.
2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Õitsev Armeenia teiseks. Ta sai 30,12% häältest ja 35 kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus valitsuskoalitsiooni koos valimised võitnud Armeenia Vabariikliku Partei ja neljandale kohale tulnud Seaduse Võimuga. 20-kohalises valitsuses sai Õitsev Armeenia kolm ministriportfelli: tervishoiuministri, linnaarenguministri ning töö- ja sotsiaalministri oma.
2017. aasta parlamendivalimistel sai Õitsev Armeenia koos kahe teise parteiga moodustatud liidus parlamenti 31 kohta. 2018. aasta parlamendivalimistel sai Õitsev Armeenia parlamenti 26 kohta. 2021. aasta parlamendivalimistel kogus Õitsev Armeenia vaid 3,95% häältest ja kaotas kõik senised parlamendikohad.
Erakond loodi 30. aprillil 2004, selle ametlik ideoloogia on liberaalne konservatism. Õitsev Armeenia seisab rahvuslike ja traditsiooniliste väärtuste eest, mida erakonna jaoks esindavad perekond, kirik ja Armeenia Vabariik. Samuti pooldab partei suhete tihendamist Venemaaga. 2007. aasta parlamendivalimistel sai Õitsev Armeenia 29 ning 2012. aastal 37 kohta. Õitsvale Armeeniale kuulub ka Gjumri linnapea koht.
Armeenia Rahvuskongress

Armeenia Rahvuskongress (armeenia keeles Հայ Ազգային Կոնգրես, "Haj Azgajin Kongres") on Armeenia tsentristlik partei, mida juhib Armeenia endine president Levon Ter-Petrosjan.
2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Armeenia Rahvuskongress kolmandaks, saades 7,08% häältest ning 7 kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus opositsiooni koos Armeenia Revolutsioonilise Liidu (5 kohta) ja Pärandiparteiga (5 kohta).
Erakond loodi 2008. aastal pärast president Ter-Petrosjani valimiskaotust, selle eelkäija oli Pan-Armeenia Rahvuslik Liikumine. Asutamisel deklareeris Rahvuskongress viit eesmärki: vabastada kohe kõik poliitvangid; saavutada täielik sõna-, ajakirjandus- ja kogunemisvabadus; algatada sõltumatu uurimine rahvusvaheliste ekspertide osalusel 1. märtsi kuritegude asjus; luua võimudega dialoog demokraatlike reformide teemal, kui täidetakse vähemalt esimene tingimus; korraldada ennetähtaegsed presidendi- ja parlamendivalimised.
Armeenia Rahvuskongressil oli oluline roll 2011. aasta Armeenia protestides president Serž Sargsjani vastu, kus hukkus kümme protestijat. Sidemed Pärandiparteiga on pingelised.
Selgroog

Selgroog (ladina "columna vertebralis") on paljude selgroogsete loomade kere skeleti osa. 
Inimese selgroo kohta kasutatakse meditsiinikeeles terminit "lülisammas". 
Selgroo areng, anatoomia, asend, kuju, luud, sellele kinnituvad lihased ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
Selgroo ülesandeks on seljaaju ja seljakeeliku kaitsmine. 
Selgroo külge kinnituvad pea, jäsemete, roiete ja kerelihased. 
Selgroog koosneb selgroolülidest. 
Roomajad.
Maolised.
Kõik maod on klassifitseeritud selgroogsete alamhõimkonda ja neil kõigil on selgroog. Madude selgroog on jäsemete kadumisega seoses nõrgalt liigendunud. Selgroolülisid on olenevalt liigist ja indiviidist 120–435 (30–40 selgroolüli kas rohkem või ka vähem) või isegi kuni viissada. 
Madude selgroog jaotatakse neljaks osaks :
Imetajad.
Inimestel.
Inimese lülisammas koosneb 33–34 selgroolülist: 7 kaela-, 12 rinna- ja 5 nimmelülist (kõik vabalülid) ning 5 ristluuks liitunud ristluu- ja 4–5 õndra- ehk sabaluuks liitunud õndralülist.
Pärandipartei

Pärandipartei (armeenia keeles Ժառանգություն, "Žaranguthjun") on 2002. aastal rajatud Armeenia läänemeelne liberaalne rahvuslik opositsioonipartei. Kuni tagasiastumiseni 2009. aasta septembris juhtis seda endine välisminister, USAs sündinud Raffi Hovhannisjan, kuid teda tuntakse tänini partei liidrina.
Oma esimeste, 2007. aasta parlamendivalimiste järel oli Pärandipartei 7-kohaline fraktsioon Rahvuskogus suuruselt viies, valimistel kogus partei 5,81% häältest.
2012. aasta Armeenia parlamendivalimistel tuli Pärandipartei kuuendaks. Ta sai 7,08% häältest (86 998 häält) ja viis kohta 131-kohalises Rahvuskogus. Erakond kuulus opositsiooni koos Armeenia Rahvuskongressi (7 kohta) ja Dašnaktshuthjuniga (5 kohta).
2017. aasta Armeenia parlamendivalimistel Pärandipartei parlamenti ei pääsenud.
Euroopa Parlamendis on Pärandipartei vaatlejastaatuses Euroopa Rahvapartei juures.
Arthik

Arthik (armeenia keeles Արթիկ) on linn Armeenias Širaki maakonnas.
Arthik asub Jerevanist 105 km loodes, Aragatsi loodenõlval.
1945. aastal asutatud linna kõrgus merepinnast on 1859 meetrit, asustustihedus on keskmiselt inimest ruutkilomeetri kohta.
Harri Asi

Harri Asi (29. august 1922 Valga – 15. jaanuar 2009 Calgary) oli eesti luuletaja ja proosakirjanik.
Ta lõpetas aastal 1942 Valga Gümnaasiumi, seejärel astus ta Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonda. Aastal 1943 mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, sai rindel haavata, oli aastatel 1945–1946 Belgias sõjavangis. Seejärel oli ta Stubbeni põgenikelaagris (asus Sandesneben-Nusse maakonnas Herzogtum Lauenburgi kreis Schleswig-Holsteini liidumaal). Aastal 1951 siirdus ta Kanadasse, õppis aastatel 1955–1957 Toronto Ülikoolis keeli, kirjandust ja kunstiajalugu.
Ta töötas Torontos insenerikompanii teenistuses elektrikonstrueerijana. Aastal 1979 siirdus ta Calgarysse, kus ta ka suri. Tema tuhk puistati juunis 2009 Läänemerre.
Esimestes luulekogudes "Sõdalane värsivibuga" (Göteborg 1950), "Tuisusõitja" (Toronto 1952) ja "Kui valgus kaob" (Toronto 1954) on ta poeetiliselt mõjukas lihtsates realistlikku põhitüüpi mälestus- ja muljepiltides, saavutusvaesem aga vabavärsilistes meelsuseavaldustes. Kogu "Heiastused" (Toronto 1959) abstraktne stiil näitab jätkuvaid otsinguid. Kogus "Epigramm ehk kaks grammi eepikat" (Toronto 1960) esineb ta nii indiviidi kui pagulaspoliitika kriitikuna. Autori illustreeritud "Öölille laul" (Toronto 1971) suubub meelerahu otsimisse idamaises usundifilosoofias, eeskätt zen-budismis. Modernistlikus romaanis "Pärast plahvatust" (Toronto 1967) kujutab ta Saksa poolel sõdinute heitlikke masendusmeeleolusid, jõudes lõpuks sõja ja vägivalla eitamiseni.
Aino Thoen

Aino Thoen (aastani 1936 Aino Andrusson; 30. juuni 1913 Tallinn – 17. detsember 2010) oli eesti kirjanik.
Ta sündis Tallinnas töösturi tütrena. Ta lõpetas Hans Kubu eraalgkooli ja aastal 1932 Tallinna Tütarlaste Kommertsgümnaasiumi.
Aastatel 1932–1941 töötas ta raamatupidajana oma isa ettevõttes, pärast isa arreteerimist aastal 1941 natsionaliseeritud A. M. Lutheri vabriku peakontoris, pangas ja mujal.
Aastal 1944 põgenes ta koos abikaasa Erik Thoeniga Saksamaale, elades alguses Baieris Würzburgis ja aastatel 1946–1947 Lääne-Saksamaal Klein-Heubachi põgenikelaagris. Aastal 1947 siirdus ta Belgiasse ja sealt aastal 1949 Kanadasse, kus elas Torontos ja hiljem kuni elu lõpuni Mississaugas.
Tema esikromaan "Võlaraamat" (Göteborg/Toronto 1951) kujutab II maailmasõja raskeid katsumusi: 1941. aasta augustis Tallinnast mobiliseeritud elavad üle laevahuku Soome lahel ning saadetakse tööpataljoni Siberisse, kust viiakse aastal 1942 Eesti Laskurkorpusse sõjalisele väljaõppele ning Velikije Luki all satuvad nad vangi. Romaan on kirjutatud abikaasa Eriku jutustuste põhjal.
Saksa okupatsiooni Tallinnas kujutab romaan "Igaviku veskid" (Lund 1952), kus ajajärku iseloomustavad detailid põimuvad seiklusromaani elementidega.
Kolmas romaan “Hallide mägede maa” (Lund 1954) kirjeldab eesti sõjapõgenike elu Belgia kaevanduslinnas ja töötamist söekaevanduses, kus töötas ka Aino abikaasa.
Viimase romaani “Teisele rannale” (Lund 1960) tegevuspaik on Aino lapsepõlvekodu Kalamajas, tegelaste prototüüpideks on kirjaniku vanaema ja vanaisa.
Ühes kirjanike koguteoses on ilmunud ka Aino Thoeni novell “Udutagustest päevadest”.
Aino Thoen suri 17. detsemberil 2010 Kanadas.
Viited.
Anneliis Tõldsepp. "Aino Thoen. Kirjaniku teekond Kalamajast Kanadasse."
Tallinna Linnamuuseumi ajaveeb.
Sabalülid

Sabalülid (ladina "vertebrae caudales"; ainsuses "vertebra caudalis") on paljude sabaga selgroogsete loomade skeleti luud. 
Sabalülide anatoomia, kuju ja morfoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi. 
Roomajad.
Kõikidel roomajatel on sabalülid, kuid nende morfoloogia on varieeruv ning oleneb ka roomaja keha ja saba pikkusest. 
Maolistel.
Kõikidel madudel on looduslikult sabalülid. Sabalülide arv aga sõltub nii liigist kui ka mao soost. Sabalülide arv näiteks: "Amphiabaena" 'l (7), "Coluber natrix" 'il (112), pimemaol (17), lõgismaol (26), boal (52), rästikul (55), kobral 65. 
Paljude maoliikide emased on isastest suuremad kuid 
tõenäoliselt on neil kehalülide arv suurem ja sabalülide arv väiksem. Teadlased püüavad seda seletada asjaoluga, et isastel madudel paikneb sabapiirkonnas suguelund paariline hemipeenis mis on mõlemalt poolt ühendatud sabalüliga lihase ("refractor penis") kaudu.
Lindudel.
Lindudel on mõned sabalülid kasvanud kokku "synsacrum"'iks.
Imetajad.
Inimestel.
Arvatakse, et inimestel saba emakasisese elustaadumi käigus taandareneb ja 4 - 5 sabalüli kasvavad kokku õndraluuks ("os coccygis"). Vastsündinuil kellel on saba jäänuk (arenguanomaalia) ka peale sündi, eemaldatakse see vajadusel operatiivse raviga.
Vestiena

Vestiena on küla ("ciems") Lätis Madona piirkonnas, Vestiena valla halduskeskus.
Külas on luteri kirik, põhikool, rahvamaja, vabaõhulava, postkontor ja raamatukogu. Sinna jääb Vestiena bussipeatus.
Vestiena jääb Vestiena maastikukaitsealale. Looduskaitse all on kolm põlist tamme, osaliselt jääb külla ka Vestiena mõisa allee. Idas ulatub küla Ilziņši järve kaitsealale.
Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Vestiena mõisa hoonetekompleks, sealhulgas ait ja tall.
Korporatsioon Fraternitas Normannia

Fraternitas Normannia oli 1920. aastal asutatud Tartu üliõpilaskorporatsioon.
Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatar

Eesti Naisüliõpilaste Selts Ilmatar (lühendatult ENÜS Ilmatar) oli Tartu naisüliõpilasselts. 
Selts asutati 7. mail 1920. aastal. Vilistlaskogu asutati 1927. aastal ja Tallinna koondis 1934. aastal. Seltsil oli 1935. aastal umbes 100 liiget (vilistlast ja üliõpilast).
Usuteaduse Üliõpilaste Selts

Usuteaduse Üliõpilaste Selts oli 1920. aastal asutatud Tartu üliõpilasorganisatsioon.
Xenodon

Xenodon on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Xenodon" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Urotheca

Urotheca on maoperekond. 
Klassifikatsioon.
Perekonda "Urotheca" klassifitseeritakse roomajate andmebaasis järgmised maoliigid:
Nils Rõõmussaar

Nils Rõõmussaar (sündinud 12. augustil 1974) on eesti oboemängija.
2006. aastast töötab ta Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia tunnitasulise lektorina.
Isiklikku.
Tema isa oli Jaan Rõõmussaar ja ema on Kaie Mihkelson.
Allaži

Allaži on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonnas, Allaži valla halduskeskus. 
Küla asub Riia linnast 59 kilomeetri kaugusel. Seal kasvav tamm ümbermõõduga 5,16 meetrit on looduskaitse all.
Külas on rahvamaja, põhikool ja raamatukogu, seal asuvad Skola, Allaži, Līvu ciemsi ja Stūrīši bussipeatus. Allaži mõis asus Allažist 4 kilomeetri kaugusel Allažmuiža külas, Allaži kirik asub Stīveri külas.
Allaži kujunes Teise maailmasõja järel vallamaja ja kooli juurde ning kujunes kohaliku kolhoosi keskasulaks.
Lēdurga

Lēdurga (ka Lēdurgas muiža) on küla ("ciems") Lätis Sigulda piirkonnas, Lēdurga valla halduskeskus.
Külas asuvad põhikool, kultuurimaja ja raamatukogu. Seal asuvad Krīviņi, Druvase, Metāli, Bērnudārzsi, Lēdurgas skola ja Lēdurga bussipeatus.
Küla asub 64 kilomeetri kaugusel Riia linnast, merepinnast 66 meetri kõrgusel. Seal asus vanasti Lēdurga mõisa ("Loddiger") süda, küla loodi selle juurde 1932. aastal. 2022. aastal liideti sellega endine Mudurga küla (ka Mudurgas), kus 2006. aastal oli 34 elanikku.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lēdurga luteri Lēdurga-Turaida kihelkonnakirik, selle piirdemüür ja väravad, kantsel, kantsliuks, portaalid ning altar. Ķipukalni muinaskalmed on regionaalse kaitse all. Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestuskiviga.
Looduskaitse all on rabe remmelgas ümbermõõduga 4,07 meetrit Mācītājmuiža tammed, Lēdurga dendropark, Lēdurga metsapark Zaļā birzs, Lēdurga mõisa tamm, nimetu pärn ja Mudurga hiidrahn.
Aastatel 2009–2021 kuulus küla Krimulda piirkonda.
Tipp TV

Tipp TV oli Eestis aastatel 1995–1996 nähtav telekanal.
Telekanali aktsiatest 50% kuulus ettevõttele Makarov Muusik Management (MMM) ja 50% jagunes ettevõtete Rahajuhtimise AS, AS Krooninvest ja AS Carina vahel.
Elisabeth-Karin Peikel

Elisabeth-Karin Peikel (ka Erna Peikel, 1902–1988) oli eesti botaanik.
Ta töötas aastail 1945–1988 Eesti Loodusmuuseumi botaanikaosakonnas.
Helmi Võsamäe

Helmi Võsamäe (23. september 1929 – 1. märts 2016) oli eesti aiandusteadlane.
Maralik

Maralik (armeenia keeles Մարալիկ) on linn Armeenia Širaki maakonna kagunurgas.
Välismälu

Välismälu (inglise keeles "external memory") ehk sekundaarsalvesti ("secondary storage") on mäluseade, mis paikneb põhiseadmest (näiteks arvuti emaplaadist) väljaspool ja millele protsessoril on juurdepääs ainult sisend-väljundkanalite kaudu. Välismälus talletatakse andmeid, mis vajavad suuri mälumahtusid ning ei ole kasutuses pidevalt. Välismäluseadmed sobivad ka andmete varundamiseks.
Välismäluseadmed on üldiselt aeglasemad kui arvuti primaarsalvestid, kuid nad pakuvad üldiselt rohkem salvestusruumi ja salvestatud andmed säilivad neis ka toitepinge väljalülitamise järel.
Salvestustehnika järgi liigitatakse väliseid mäluseadmeid järgmiselt (ajaloolises järjestuses):
Suure mahutavusega säilmälu nimetatakse ka massmäluks.
Salmonid

"Salmonid" oli Eesti Televisioonis aastatel 1993–1995 näidatud 36-osaline Eesti teleseriaal, millel oli kolm hooaega. Seriaali režissöör on Toomas Kirss, esimese nelja osa stsenaariumi kirjutasid Villu Kangur ja Tõnu Oja (varjunimede Joshua Katz ja Moisha Berlin all), alates viiendast osast oli stsenarist Mihkel Mutt.Teise osa režissöör oli Riin Rand. Algul plaaniti teha 18 osa, aga et T.Kirsi sõnul "asi hakkas minema", otsustati ümber 40-le osale. Kolm jäi lõpuks sellest siiski puudu.Tegevus algab pereisa Anton Salmoni surmaga. Advokaat hakkab manipuleerima tema testamendiga jne.
Näidati igal teisel laupäeval 30 minutit.
1.osa oli eetris 23.10.1993, viimane, 37. 13.05.1995.
Produtsent oli Even Tudeberg (Guvatrak või "Kuvatrack"-1993.a nimekuju), operaator Felix Grossmann, helimees Henn Liiva.
V.E.R.I.

"V.E.R.I." on Eesti telesari, mis oli esimesi kordi eetris telekanalil EVTV aastatel 1995–1996 ja TV3-s 1997. Sarja režissöör on Toomas Kirss.
Waba Riik

"Waba Riik" oli telekanalil TV3 aastatel 1997–1999 näidatud Eesti teleseriaal. Seriaali režissöörid on Toomas Kirss ja Indrek Simm.
Peaosades olid Mait Malmsten ja Diana Tammisto, kes mängisid ajalehe Waba Riik ajakirjanikke.
Armastuse kahur

"Armastuse kahur" oli telekanalil Kanal 2 aastal 1998 näidatud Eesti teleseriaal. 
Seriaali lavastasid Hardi Volmer, Peeter Simm jt.
Kired

"Kired" oli telekanalil TV3 aastatel 1998–1999 näidatud Eesti teleseriaal. Seriaali režissöörid on Rein Oja ja Kalev Lepik.
Õpetajate tuba (telesari)

"Õpetajate tuba" oli telekanalil Kanal 2 aastatel 2003–2004 näidatud Eesti teleseriaal. Seriaali režissöörid on Rando Pettai ja Ivo Eensalu.
Palmse park

Palmse (mõisa) park asub Lääne-Virumaal Lahemaa rahvuspargi territooriumil, ajaloolise Kadrina kihelkonna maal, praegu Haljala valla maal, Palmse külas. 
Pargi pindala on 316,1 hektarit ning park on looduskaitse all aastast 1971.
Härrastemaja koos kõrvalhoonete ja mõisapargiga on muinsuskaitse all.
Palmse oli esimene mõisaansambel Eestis, kus koos hoonetega korrastati park, seda aastail 1975–1985. Mõisapargi ja kogu kompleksi omanik on 2002. aastast SA Virumaa Muuseumid.
Kogu mõisasüdame väljaehitamine algas 1697. aastal Gustav Christian von der Pahleni ajal. Park kujundati algselt Prantsuse ehk barokkstiilis. Ulatuslik pargi ümberkujundamine toimus aastatel 1818–1840, kui regulaarne osa muudeti vabakujuliseks ning lisati suur Inglise stiilis metsa ehk hirvepark. Rajati teed, kärestik, kaskaadid, sillad, paviljonid. Park on üks esinduslikumaid Inglise stiilis parke Eestis. Peahoone lähemas ümbruses on taastatud regulaarpark. Parkmets muutub mõisast eemaldudes järjest looduslikumaks metsaks. Pargis on rühm rabakivirahne, mis võeti looduskaitse alla juba 1937. aastal. Palmse pargi kujundasid pikaajalised mõisaomanikud von Pahlenid ise.
Park on keskmise liigirikkusega ja seal kasvab 61 taksonit puid ja põõsaid, neist 38 võõrliiki. Pargis kasvavad mitmed kaitsealused samblikud ja taimed ning elavad nahkhiired. Kohata võib jalgadeta sisalikku – vaskussi. Pargis ja parkmetsas võib kohata pea sadakond linnuliiki, nende seas metsist ja ka koguni suuri röövlinde – händkakku, herilaseviud ja kanakulli.
Hiiu Teataja

Hiiu Teataja oli Hiiu maakonna ajaleht, mis ilmus aastatel 1934–1938 ja 1995–1999.
Aastatel 1934–1938 andis lehte välja A. Tamverk (Tammver).
Aastatel 1995–1999 oli lehe toimetaja Agnes Kallit.
Papiniidu sild

Papiniidu sild on Tallinna–Pärnu–Ikla maanteel üle Pärnu jõe ehitatud sild. 
Sild valmis 1976. aastal ja selle pikkus on 284 m. Et sillalt said sõita üle ka rongid, siis nimetati seda mõnikord ka "Papiniidu raudteesillaks".
Ajalugu.
Papiniidu silda hakati ehitama 23. jaanuaril 1973, kui ehitajad lõid Papiniidu tänava poolsesse kaldasse esimese sillavaia. Sild võeti vastu 30. detsembril 1976, ilma et sillakatte viimistlusega oleks lõpuni jõutud. Silla ehituskvaliteet oli halb ja vajadus põhjaliku kapitaalremondi järel tekkis juba 20 aastat peale silla valmimist.
Seoses Pärnu ümbersõidu rekonstrueerimisega remonditi aastatel 2009–2011 ka Papiniidu silda. Remondi käigus vahetati välja silla hüdroisolatsioon, sadevete ärajuhtimissüsteem, kattekonstruktsioon, tänavavalgustus ja piirded. Samuti parandati kahjustatud betoonpinnad, puhastati ja värviti metallkonstruktsioonid ning ehitati silla otstesse pealesõiduplaadid. Lisaks ehitati silla Tallinna-poolsele küljele jalakäijate kaldtee.
Õpetajate tuba

Õpetajate tuba on ruum õppeasutuses (tavaliselt üldharidus-, kutse- või huvikoolis), mis on mõeldud selles töötavate õpetajate ühiseks töö- ja kokkusaamisruumiks.
Vanemuise sümfooniaorkester

Vanemuise sümfooniaorkester on aastast 1908 Vanemuise teatri juures tegutsev sümfooniaorkester. 
Orkestrile pani 1908. aastal aluse Samuel Lindpere.
Tartu sümfooniaorkester

Tartu sümfooniaorkester oli aastal 1900 Tartus asutatud sümfooniaorkester; ühtlasi esimene eestlastest asjaarmastajate sümfooniaorkester. 
Orkestri kutsus 1900. aastal ellu Aleksander Läte. Orkestri töö võttis 1907. aastal üle Samuel Lindpere.
Rahvusooper Estonia sümfooniaorkester

Rahvusooper Estonia sümfooniaorkester on aastast 1907 Estonia teatri juures tegutsev sümfooniaorkester.
Orkestri esimene kontsert oli 23. veebruaril (vkj) 1907. Orkestri esimene dirigent oli Otto Hermann.
Eesti Animatsiooni Liit

Eesti Animatsiooni Liit on 1996. aastal asutatud Eesti animafilmitegijaid ühendav mittetulundusühing, mille eesmärk on rahvusliku animafilmi edendamine. 
Liidu juhatuse esimeseks esimeheks sai Rao Heidmets. Juhatusse kuuluvad 2022. aastast Helen Unt ja Kerdi Oengo.
2024. aastal astus Eesti Animatsiooni Liit Kesk- ja Ida-Euroopa animavõrgustiku CEE Animation Network liikmeks.
No Doubt

No Doubt on USA ska-punk-ansambel. Bänd on välja andnud 6 stuudioalbumit, 6 kogumikku, 3 videoalbumit, 20 singlit ja 21 muusikavideot.
Lüli

Lüli (ladina "vertebra"; mitmuses "vertebrae") ehk selgroolüli on paljude selgroogsete loomade skeleti rõngataoline mitme jätkega kere luu, millest koosneb selgroog.
Inimese lülisamba lüli nimetatakse ka lülisambalüliks.
Selgroolülide areng, anatoomia, asend, luud, lihased, sooned, närvid, morfoloogia ja funktsioonid ning patoloogia võivad suuresti erineda nii liigiti kui ka indiviiditi.
Roomajad.
Maolistel.
Lülid moodustavad madudel keha luulise aluse ja need on ühenduses nii naaberlülide kui ka lihaste ja sidekoega ning võimaldavad maol sobivas keskkonnas ning pinnal sujuvalt ja jäsemeteta liikuda (roomata).
Süstemaatika.
Madude selgroolülid on olnud oluline osa juba Carolus Linnaeus süstemaatikas.
Muuseumieksponaatide kirjelduste alusel on madude selgroolülidel suured varieeruvused: 
Esimene lüli erineb naaberlülidest selle poolest, et see on ühenduses väga lühikeste roietega, järgmised lülid on ühendatud väga liikuvate roietega.
Imetajad.
Koduloomade selgroog koosneb samuti selgroolülidest ja iga lülisambalüli koosneb: 
Inimesel.
Iga lülisambalüli koosneb: 
Lülisambalüli keha paikneb ventraalselt ja on lülisamba kandev osa. Neljandiku ristluust ülespoole jäävate naaberlülide kehad on omavahel seotud elastse kõhrelise lülidevahekettaga ("discus intervertebralis"). 
Lülisambalüli kaar aga dorsaalselt. Nii lüli kui kaar ümbritsevad lülimulku. Lülisambalülide lülimulgud moodustavad lülisambakanali.
Lülisambalüli kaar.
Iga lülisambalüli kaar on varustatud kahe lülisälguga. Eelneva ja järgneva naaberlüli vastavad sälgud moodustavad lülidevahemulgu, mille kaudu väljuvad seljaajust seljaajunärvid. Igast lülisambalüli kaarest lähtuvad 7 lülisambalüli jätket.
Salpeetrid

Salpeetrid on leelis- ja leelismuldmetallide nitraadid või ammooniumnitraat. Seda nimetust kasutatakse enamasti nimetatud nitraatide mineraalsete vormide või ka väetiste korral või seoses lõhkeainetega, kuid keemiliste reaktiivide kohta tänapäeval ei kasutata. Salpeetreid tarvitatakse mineraalväetistena ja lõhkesegudes.
St. Erhard (õlu)

St. Erhard (kaubamärgi visuaal: St. ERHARD) on Saksamaal Bambergis Baieri regioonis valmistatav õlu. St. Erhardi õlut reklaamitakse luksusbrändina ja enamik toodangust eksporditakse Aasiasse.
Toode.
St. Erhardi õlut pruulitakse vastavalt Reinheitsgebot 1516 reeglitele ja selle kangus on 5%. St. Erhardi õlut võib leida peamiselt India turult.
Bränd.
Erinevalt paljudest muudest õllebrändidest villitakse St. Erhardi õlut selgelt läbipaistvasse klaaspudelisse, millele on trükitud silt ja mis seejärel on kaetud UV-kaitsega lakiga.
Kaubamärk.
St. Erhard on rahvusvaheliselt registreeritud kaubamärk õlle ja õllega seotud toodete ning teenuste valdkonnas.
Armeenia president

Armeenia Vabariigi president (armeenia keeles Հայաստանի Հանրապետության Նախագահ, "Hajastani Hanrapetuthjan Nahhagah") on Armeenia riigipea ja kaitseväe ülemjuhataja.
Armeenia iseseisvus 21. septembril 1991 toimunud rahvahääletusel. Esimesed presidendivalimised toimusid 17. oktoobril 1991. Valimised võitis Levon Ter-Petrosjan, kellest sai iseseisva Armeenia esimene president. 1996. aastal valiti ta ametisse ka järgmiseks ametiajaks, kuid astus 1998. aastal tagasi. Talle järgnes ametis Robert Khotšharjan, kes oli president 2008. aastani. President Serž Sargsjan valiti ametisse 2008. aasta veebruaris ning võitis valimised uuesti 2013. aasta veebruaris. Aprillist 2018 kuni märtsini 2022 oli president Armen Sargsjan.
Põhiseaduslikud õigused ja kohustused.
Armeenia põhiseaduse paragrahv 49 ütleb:
Armeenia Vabariigi president on riigipea.
Vabariigi president järgib põhiseadust ning tagab seadusandliku, täidesaatva ja kohtuvõimu tavapärase toimimise.
Vabariigi president tagab Armeenia Vabariigi sõltumatuse, territoriaalse terviklikkuse ning julgeoleku.
Ametlik residents.
Armeenia presidendi ametlik residents asub Jerevani kesklinnas aadressil Baghramjani tänav 26.
Eesti Audiovisuaalautorite Liit

Eesti Audiovisuaalautorite Liit (lühend: EAAL) on üks Eesti filmiliitudest, mis ühendab audiovisuaalsete teoste autoreid (režissöör, stsenarist, filmioperaator, kunstnik).
EAALi põhiülesanne on korraldada nii audiovisuaalsete teoste eest makstud tasu kogumist kui ka selle jaotamist autoritele.
EAAL teeb tihedat koostööd Eesti Autorite Ühinguga.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing

Eesti Filmiajakirjanike Ühing on Eesti juhtivate meediaväljaannete filmitoimetajaid ja filmiajakirjanikke ning vabakutselisi filmikriitikuid koondav ühing. 
Ühing tegutseb alates 1993. aastast ja on rahvusvahelise filmikriitikute ja ajakirjanike organisatsiooni FIPRESCI liige.
Aastast 1993 annab Eesti Filmiajakirjanike Ühing välja Eesti Filmiajakirjanike Ühingu aasta filmi auhinda.
Välislingid.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing
Eesti Filmiarhiiv

Eesti Filmiarhiiv on Eesti filmiasutus; ühtlasi aastast 1999 Eesti Rahvusarhiivi struktuuriüksusi.
Eesti Filmiarhiivi põhiülesanne on "üleriigiliselt arhiiviväärtusega audiovisuaalsete (film, foto, video- ja helisalvestised) arhivaalide kogumine, säilitamine ja neile juurdepääsu tagamine ning arhiivijärelevalve teostamine".
Ajalugu.
Filmiarhiiv iseseisva asutusena moodustati 1971. aastal ("Eesti NSV Filmi-, Foto- ja Fonodokumentide Riiklik Keskarhiiv", lühend: FFFRKA).
Adrian Virginius

Adrian Virginius (ka Adrian Verginius, Adrian Vergin, Adrian Virgin; 20. november/30. november 1663 Kambja – 27. juuni/8. juuli 1706 Tartu) oli baltisaksa päritolu eesti vaimulik (Puhja ja Otepää pastor), piiblitõlkija ja eesti kirjakeele arendaja. 
Tema isa oli Andreas Virginius ja vanaisa Adrian Virginius vanem. 
Virginius õppis aastatel 1681–1683 Kieli ülikoolis usuteadust. 
Aastatel 1686–1694 oli Adrian Virginius Puhja kirikuõpetaja. Ta rajas Puhja eestikeelse kooli, kuhu õpetajaks tuli tema palvel üks Forseliuse seminari kasvandik. Puhja kiriku ees asub Virginiusele ja Käsu Hansule püstitatud mälestusmärk. 
Lisaks kodusele saksa keelele kõneles Adrian Virginius veel suurepäraselt nii lõunaeesti kui ka põhjaeesti keelt. 1686. aastal ilmus Andreas ja Adrian Virginiuse tõlgitud lõunaeestikeelne "Wastne Testament", millest sai esimene läbinisti eestikeelne raamat. Lisaks avaldasid nad "Tarto-Ma Kele Kässi Ramatu". Virginiuse ettevõtmisel hakati Riias välja andma põhjaeestikeelset kirjavara ja ka põhja-eesti-murdeline "Uus testament".
Pärast Lõuna-Eesti vallutamist Vene vägede poolt Põhjasõjas vangistasid venelased Virginiuse süüdistatuna spioneerimises Rootsi kasuks. Virginius olevat saanud mõned kirjad veel rootslaste valduses olevast Tallinnast, aga jätnud sellest vene võimudele teatamata. 1706. aasta juunis hukkasid Vene võimud Adrian Virginiuse avalikult Tartu Raekoja platsi ääres.