Festheart

Festheart on 2017. aastast iga aasta oktoobris Rakveres toimuv LGBT+ filmifestival. Tegemist on Eesti esimese perioodiliselt toimuva seksuaal- ja soovähemuste teemale keskenduva filmifestivaliga. 
Festivali eesmärgiks on leida ühisosa eri ühiskonnagruppide vahel. Korraldajad usuvad, et "intelligentne debatt aitab kaasa tolerantsuse ja aktsepteerimise kasvule". Festhearti peakorraldaja on Keio Soomelt, festivali idee autor ja kunstnik Teet Suur ning programmijuht Tiina Teras. Festivali korraldab MTÜ Sevenbow. 
Programm.
2017.
Esimesele Festheartile eelnes neli eelseanssi, mis toimusid Rakveres Art Café hoovimajas 24. aprillil, 15. mail, 5. juunil ja 28. augustil.
6.–8. oktoobril Rakvere Teatrimäel toimunud Festheart oli Eesti Vabariik 100 ürituste kavas. Festivali avamisel kõnelesid teiste seas Riigikogu esimees Eiki Nestor ja kultuuriminister Indrek Saar. Festivali avas Soome 100 raames valminud film "Tom of Finland", mis räägib samanimelise kunstniku elust. Festhearti peakülaliseks oli USA režissöör ja näitleja Gerald McCullouch, kelle film "Issi" linastus festivali põhiprogrammis. Kokku näidati 14 riigi filme. Festhearti põhiprogrammi filmid linastusid Rakvere Teatrikinos, lisaprogrammi filme näidati Rakvere Kultuurikeskuses.
Põhiprogramm
LGBTI filmifestivali raames toimus kolm LGBT teemalist arutelu. Arutelul "Kooseluseadus – kas samm abieluvõrdsuse poole?" võrdlesid eksperdid Soome ja Eesti viimaste aastate arengut seksuaalvähemuste õiguste riiklikus tunnustamises. Arutelu "LGBT noored kogukonnas" arutlesid 5 LGBT+ noort enda murede ja rõõmude üle. Venemaa poliitilist olukorda ja inimõiguste seisu vaadeldi arutelul "LGBT+ ja inimõigused Venemaal". Festhearti kavas olid veel Vikerruumi pidu "Vikerheart", näitus Rakvere galeriis, Rakvere Linnanoorte Näitetrupi monoetendus "Seltskondliku läbikäimise õpetus" ning pianist Kirill Lissijenko klaverikontsert.
2018.
Teisele Festheartile eelnes kaks eelseanssi, mis toimusid 7. mail Kuressaares ja 21. mail Narvas.
5.–8. oktoobril toimus Rakvere Teatrimäel teine LGBTI Filmifestival Festheart. Festivali avas Cannes'i filmifestivalil Queer Palmioksa võitnud film "Tüdruk". Virumaa Teataja reporteri Inna Grünfeldti sõnul oli Tiina Tearase kokku pannud mitmekülgse ja sisuka festivaliprogrammi, mis koosnes "väärtfilmidest, kus inimeseks olemise vastuolusid ja pürgimusi vaeti traagilises ja koomilises võtmes, sekka lüürilisemat lähenemist ning absurdisugemeid". Festhearti peakülaliseks oli Kanada režissöör ja inimõiguste aktivist Michelle Emson, kelle kahte dokumentaalfilmi näidati festivali lisaprogrammis: "Transsooliste elu Sloveenias" (Transgender Life in Slovenia, 2016) ja "Ukraina Pride" – muutuste maailma looja (Pride of Ukraine – Inspire a World of Change, 2015). Sarnaselt varasema aastaga linastusid Festhearti põhiprogrammi filmid Rakvere Teatrikinos, lisaprogrammi filmid Rakvere Kultuurikeskuses.
Põhiprogramm
Festhearti raames tähistati Eesti LGBT Ühingu 10. sünnipäeva vestlusringiga "LGBT+ aktivism Eestis elie, täna, homme". Festhearti kavas olid veel Vikerruumi pidu "VikerHorror Picture Show" ja festivali lõppkontsert. Kontserdil esinesid pianist Kirill Lissijenko ja Eesti LGBT+ koor Vikerlased.
2019.
Kolmandale Festheartile eelnes kaks eelseanssi, mis toimusid 26. septembril Pärnus ja 28. septembril Tartus.
4.–6.oktoobril toimunud LGBT+ filmifestivali avafilmiks oli Rootsi parima rahvusvahelise filmi Oscari nominendiks esitatud Gruusia juurtega režissööri Levan Akani film "Ja siis me tantsime". Festivalile lisatud dokumentaalfilmid olid seotud diskussioonidega. Film "Säde: LGBT+ võitluse ajalugu" laiendas varem toimunud vestlust "pride"'i minevikust, olevikust ja tulevikust. "Varjupaik. Hüvasti, Eeden!" käsitles ühe transsoolise pagulase elu. Linastusele järgnes vestlus Eestis elava LGBT+ kogukonda kuuluva pagulasega.
Põhiprogramm
Kolmanda Festhearti raames toimus ka vestlusring "Pride". Arutelul rääkisid LGBT+ aktivistid Eestist, Gruusiast ja Lätist, "kuidas Pride on aidanud inimõiguste eest seista, millised on olnud suurimad väljakutsed ning millisena näevad nemad Pride'i rolli tulevikus". Festivali kavas oli Teet Suure näituse "Ruum" avamine ja animatsiooni töötuba. Kolmanda Festhearti lõppkontserdil esinesid Vikerlased ja pianist Kirill Lissijenko.
2020.
Põhiprogramm
Vastukaja.
Festheart nomineeriti 2017. aasta teoks nii Eesti Rahvamajade Ühingu korraldatud üleriigilisel konkursil "Kaheksakand" kui ka Lääne-Viru Omavalitsuste Liidu ja Virumaa Teataja "Lääne-Viru aasta tegu". Keio Soomelt pälvis Festhearti korraldamise eest Põhjamaade LGBT kultuuritöötajaid ühendava organisatsiooni Tupilaki tunnustuse väljapaistva panustamise eest LGBT kultuuri. Eleri Kang uuris oma Tartu Ülikooli Pärnu kolledži lõputöös, kuidas mõjutas 2017. aasta Festheart Rakvere linna kuvandit. Teema valikut ajendas nii Rakvere Linnavolikogu tegevus kui ka Eesti Konservatiivne Rahvaerakonna poliitikute väide, et LGBT filmifestival rikub Rakvere linna mainet. Kokku vastas internetis toimunud küsitlusele 214 inimest üle Eesti. Uuringust tuli välja, et Festheart mõjus linna kuvandile pigem positiivselt kui negatiivselt. Samas tõi autor välja, et inimeste teadlikkus festivalist oli suhteliselt madal.
2018. aastal toimunud teine Festheart toimus Inna Grünfeldti hinnangul rahulikumas õhkkonnas kui esimene. Festivali peakorraldaja Keio Soomelti sõnul külastas Festhearti võrreldes esimese korraga enam kohalike inimesi. Samuti oli filmifestivali külastatavus suurem kui 2017. aastal: igat põhiprogrammi filmi vaatas 70–80 inimest. Soomelti hinnangul oli tegemist väga hea tulemusega "kui arvestada siinset tavalist väärtfilmipublikut".
2019. aasta Festhearti esimene linastus toimus 26. septembril Pärnus kultuuriklubis Tempel, kus näidati Emily Dickinsoni eluloofilmi "Metsikud ööd Emily seltsis". Linastusega üheaegselt toimus klubi ukse taga EKRE-sse kuuluvate Pärnu linnavolikogu liikmete korraldatud koosolek. Kohale oli tulnud paarkümmend EKRE liiget ja Odini sõdalast, kes kommenteerisid ja pildistasid filmi vaatama tulnuid. Ühtlasi tõstatati küsimus, kas oma ruumides LGBT-teemalist üritust lubav kultuuriasutus peaks saama kohaliku omavalitsuse finantsilist toetust.
Diskrimineerimisjuhtumid Rakvere linna poolt.
2017.
2016. aasta sügisel esitas Festhearti korraldav MTÜ SevenBow toetustaotluse Rakvere Linna iga-aastasele kultuuriürituste toetusvooru. Üritus sai linna kultuurikomisjonilt 37 taotleja seas kõrgeima tulemuse. 2017. aasta veebruaris sai taotlus avalikuks ning pälvis laialdast tähelepanu. Kui tavapäraselt on linnavolikogu otsustanud toetuse andmise ühe hääletusega, siis seekord viidi iga taotluse juures läbi eraldi hääletus. Festivalile toetuse andmise poolt oli 7 volikogu liiget, vastu 11. Kõik ülejäänud taotlejad peale MTÜ SevenBow said linnalt toetuse. Tegemist oli esimese korraga Rakvere ajaloos, kui volikogu ei andnud raha kultuuriüritusele, mis oli saanud kultuurikomisjonilt kõrgeima hinnangu. Volikogu liikmed tõid toetuse andmisest keeldumise üheks argumendiks selle, et nende hinnangul ei saa festivali käsitleda kultuuriüritusena, kuna festival kannab maailmavaatelisi veendumusi.
Volikogu otsus leidis laialdast vastukaja. Seda kritiseeris teravalt kodanikuaktivist Urmo Kübar: "Kui taotlus aga kõiges muus kvalifitseerub, ent jääb rahata paljalt seepärast, et taotleja isik või teema pole otsustaja(te) maitse, siis see on diskrimineerimine." Virumaa Teataja peatoimetaja Aarne Mäe süüdistas festivali korraldajaid selles, et nad soovivad erikohtlemist: "Kui näiteks eakate klubi või mis tahes muu kultuurisündmus ei saa toetust, siis ei teki sellist valulist reaktsiooni peaaegu kunagi." Kübara hinnangul aga ei ole tegemist mitte erikohtlemise sooviga vaid "igati õigustatud ootusega võrdsele kohtlemisele". 15. veebruaril 2017, kui Rakvere Linnavolikogu otsustas kultuuriüritustele toetuse andmist, toimus linnavalitsuse hoone ees Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna korraldatud festivalivastane meeleavaldus. Kohal oli hinnanguliselt 30 protesteerijat.
Pärast volikogu negatiivse otsuse teatavaks tegemist kuulutati festivali toetuseks välja annetuskampaania. Esimese kuuga koguti 2500 eurot, mida oli 1000 eurot rohkem, kui MTÜ linnavolikogult taotles. Lisaks annetajatele toetasid festivali Hasartmängumaksu Nõukogu, Eesti Kultuurkapital, Eesti Vabariik 100, saatkonnad ja paljud kohalikud ettevõtjad.
2018.
2017. aasta sügisel esitas MTÜ SevenBow kaks toetustaotlust Rakvere kultuuriürituste toetusvooru. Vastavalt linnavolikogu kehtestatud korrale kaalus kultuurikomisjon taotlust ja hindas kaks MTÜ taotlust maksimumsumma vääriliseks. Vastav otsus edastati volikogule, mis vähendas oma otsust põhjendamata toetust viiekordselt. Kõik ülejäänud kultuurikomisjoni otsused aga kinnitati sajaprotsendiliselt. Eesti Inimõiguste Keskus ja MTÜ SevenBow kaebasid Rakvere Linnavolikogu kohtusse "Eesti põhiseaduse, õigusriigi praktika ja volikogu enda kehtestatud reeglite eiramise tõttu." Eesti Inimõiguste Keskuse hinnangul on tegemist hoiatava näitega, "kuidas avalik võim sekkub kunsti- ja väljendusvabadusse, seda oma eelarvamuste põhjal ja põhiseadust eirates".
31. mail tunnistas Tartu Halduskohus Rakvere Linnavolikogu 28. veebruari 2018. aasta otsuse jätta filmifestival toetuseta õigusvastaseks. Kohus selgitas, et "Rakvere Linnavolikogu tollases otsuses ei ole vähimalgi määral põhjendatud, miks määras volikogu MTÜ Sevenbow'le väiksemad toetused võrreldes sellega, mida taotleti ja mida nägi ette kultuurikomisjoni otsus. Kohus lisas, et kuna Rakvere Linnavolikogu ei ole haldus- ega kohtumenetluses esile toonud kohast õiguslikku alust, mis lubanuks tal kõrvale kalduda kultuurikomisjoni koostatud otsusest, siis oleks pidanud festivalikorraldajate toetustaotluse täies ulatuses rahuldama." Lisaks selgitas kohus, et "Rakvere Linnavolikogu on ainupädevust kasutades ise otsustanud kehtestada korra, mis näeb volikogu kultuurikomisjonile ette olulise rolli kultuuriürituste ja -projektide toetamise taotluste hindamisel. Seetõttu ei ole volikogul õigust meelevaldselt kõrvale kalduda kultuurikomisjoni esitatud otsusest. Kohus tuletas meelde, et Riigikogu halduskolleegium on toonitanud, et "demokraatlikult valitud esinduskogu ei või otsuseid teha meelevaldselt ja erapoolikult, vaid valikud peavad lähtuma ratsionaalsetest argumentidest." Rakvere Linn ei kaevanud kohtuotsust edasi ja see jõustus 2. juulil 2019.
Festhearti korraldaja Keio Soomelt rõhutas vajadust seista vastu diskrimineerimisele. Ta avaldas lootust, et Festhearti juhtum annab ka teistele julgust diskrimineerimise vastu seista.
2019.
2018. aasta sügisel esitas MTÜ SevenBow projektitaotluse Rakvere kultuuriürituste toetusvooru saamaks toetust Festhearti korraldamiseks. Rakvere volikogu kultuurikomisjon hindas projekte ning Festheart pälvis komisjoni toetuse rahastuseks. Rakvere Linnavolikogu aga kaldus oma otsuses kõrvale kultuurikomisjoni otsusest ning vähendas LGBT+ filmifestivali toetust 1500 eurolt 300 eurole. Eesti Inimõiguste Keskus ja MTÜ SevenBow kaebasid Rakvere Linnavolikogu kohtusse. 
14. juunil 2019 otsustas Tartu Halduskohus tühistada Rakvere Linnavolikogu otsuse, milles jäeti täies ulatuses rahuldamata projektitaotlus filmifestivali toetamiseks, ning kohustas Rakvere Linnavolikogu tegema uue otsuse, millega määrata MTÜ-le 2019. aasta filmifestivali korraldamiseks täiendavalt toetust 1200 eurot. Rakvere Linn ei kaevanud kohtuotsust edasi ning see jõustus 16. juulil 2019.
Festhearti peakorraldaja Keio Soomelti sõnul sai taas kohtus kinnitatud, et "volikogu peab oma tegevuses lähtuma õigusaktidest, mitte eelarvamustest ja emotsioonidest." Tema hinnangul annab otsus lootust, et "populismiga vähemustest üle sõitmine ei muutu normiks ja selle vastu on võimalik edukalt välja astuda.“ Eesti Inimõiguste Keskuse strateegilise hagelemise valdkonna eestvedaja Kelly Grossthali sõnul sarnanes otsus 2018. aasta filmifestivali rahastamist puudutanud kohtuotsusega. Taas tõdeti, et "volikogul ei ole õigust meelevaldselt kõrvale kalduda kultuurikomisjoni hinnangutest, kui selline kord linnas kehtib“.