tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eesti Maapank (1926–1940)

Eesti Maapank oli Eestis 1926–1940 tegutsenud pank.
Panga ülesandeks oli põllumajanduse edendamiseks pikaajalise laenu andmine. Panga president oli Voldemar Johanson, direktor – presidendi asetäitja August Jürisson ja direktor Johan Jans. Aadress Vabaduse puiestee 1, Tallinn. 
Eesti Maapanga eellaseks oli 1906. aastal Tallinnas avatud Vene Talurahva Põllupanga osakond, mille eesmärk oli toetada talupoegi maa soetamisel ja sel eesmärgil osteti kokku mõisaid, et need siis talupoegadele müüa või rentida. Ostetud mõisad tükeldati ning jagati taludeks. Vene Talurahva Põllupanga Tallinna osakond oli evakueeritud 1917. aastal Ufaasse, kust jõudis tagasi 30.09.1920. Tallinnas moodustati Lai tänav 1 asunud Eesti Vabariigi Rahaministeeriumi Põllupank ja 1926. aastast Eesti Maapank, mis võttis üle endise põllupanga materjalid.
Eesti Maapank alustas tegevust 2. mail 1926. erikapitaliga riikliku asutusena, ülesandeks pikaajaliste põllumajanduslike laenude andmine maal asuvate põllumajanduslike kinnisvarade pantimisel. Pangale anti üle riiklikud põllumajanduslikud laenud, asunike ostuvõlad, rida maareformiga seotud erikapitale ja -fonde ning endise Vene Talurahva Põllupanga võlgade valitsemine. 1929 lisandus Asunduskapital; 1932 alustati panga kaudu maareformiga võõrandatud maade eest tasu maksmist. 1933. aastast võis pank anda laenu ka linnades ja alevites asuvate kinnisvarade tagatisel. 
1937. loodi Maakapital, millest anti põllumajanduslikke sihtlaene ja maksti preemiaid eeskujulikele majapidamistele.
24. augustil 1940 liideti Vabariigi Presidendi dekreediga Eesti Maapank ja Eesti Maakrediitselts.
Võta või jäta (film)

"Võta või jäta" on 2018. aastal linastunud ja programmi "Eesti Vabariik 100" raames valminud film.
Danny Rose

Daniel Lee Rose (sündinud 2. juulil 1990 Doncasteris) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib vasakkaitsjana Inglismaa kõrgliiga klubis Watford.
Rose alustas klubikarjääri 2006. aastal Leeds Unitedis, kuid klubi esindusmeeskonnas teda mängudes ei kasutatud ja ta siirdus juba 2007. aastal Tottenham Hotspuri. Kui tal ei õnnestunud ka Tottenhami koosseisus platsile saada, suundus ta 2009. aasta märtsis laenulepinguga esiliiga klubisse Watford. Hiljem oli ta laenul veel Peterborough Unitedis, Bristol Citys ja Sunderlandis. Debüüdi Tottenhami särgis tegi ta Premier League'is 14. aprillil 2010 mängus Arsenali vastu ning lõi samas mängus ka värava. Alates hooajast 2013–14 kuulus ta regulaarselt Tottenhami põhimeeskonda. 2020. aasta jaanuaris suundus ta hooaja lõpuni laenule Newcastle Unitedi.
2021. aasta juunis naasis Rose Watfordi, sõlmides klubiga kaheaastase lepingu.
Koondisekarjäär.
2011. aastal kuulus Rose Inglismaa alla 21-aastaste koondisse omavanuste Euroopa meistrivõistlustel.
2012. aasta suveolümpiamängude jalgpalliturniiril kuulus ta Suurbritannia olümpiakoondisse.
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu.
Ta esindas Inglismaad koondises 2016. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool

EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool oli EKP Keskkomitee juures tegutsenud parteikool.
Kooli eelkäija oli juulis 1943 Moskva oblastis Jegorjevskis avatud EK(b)P Keskkomitee partei, nõukogude ja komsomoli kaadrite ettevalmistamise kursused. 1. jaanuaril 1945 avati Tallinnas kursuste järeltulijana EKP Keskkomitee Vabariiklik Parteikool.
Kooli õppeaeg oli algul üks aasta, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetaja sai lõpetamata kõrgema hariduse.
Kool suleti 1958. aastal. Kooli tegevust jätkas Kehtnas tegutsenud EKP Nõukogude Parteikool.
EKP Nõukogude Parteikool

EKP Keskkomitee Eesti Nõukogude Parteikool oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP) õppeasutus (parteikool) Kehtnas. See õppeasutus oli 1958. aastal suletud EKP Keskkomitee Vabariikliku Parteikooli tegevuse jätkaja.
Kool alustas tegevust oktoobris 1955 Rapla rajoonis Kehtnas. Varem oli sealsamas avatud Kolhoosiesimeeste Ettevalmistamise Põllumajanduskeskkool, mis tegutses aastatel 1948–1958. 
Koolis õpiti kolm aastat. Nõukogude Parteikool asus Kehtnas, selle esimesel korrusel oli 1966 asutatud maaparanduse tehnikum, teisel ja kolmandal korrusel Eesti Nõukogude Parteikool. Õppeasutus oli Eestimaa Kommunistliku Partei (EKP), nõukogude ja kommunistliku noorsooühingu juhtkonna ettevalmistamiseks. Kooli sai õppima ainult EKP- või ELKNÜ komsomolikomitee suunamisega. Suunatav pidi olema silma paistnud aktiivse tegevusega ametiühingu-, partei, komsomoli- või sporditöös. Enne kooli oli soovitav astuda NLKP-sse või olla NLKP liikmekandidaat. Koolis õpetati raamatupidamist, agronoomiat, zootehnikat, veterinaariat, poliitökonoomiat jne - koolist sai keskerihariduse.
Kool suleti 1978. aastal. Kooli varem vastu võetud õpilased jätkasid õpinguid Kehtna Näidissovhoostehnikumis.
Sunmi

Lee Sunmi (sündinud 2. mail 1992), esinejanimega Sunmi, on Lõuna-Korea laulja. Ta on laulnud ansamblis Wonder Girls ja alates 2013. aastast tegutseb ta sooloartistina. 
Sunmi debüteeris 14-aastaselt 2007. aasta veebruaris JYP Entertainmenti uues ansamblis Wonder Girls. 2008. aastal sai ansambel populaarseks lauluga "Tell me". 2010. aastal lahkus Sunmi ansamblist, et keskenduda õpingutele. 
2013. aastal naasis Sunmi meelelahutusmaailma sooloartistina lauluga "24 Hours", mis jõudis Korea edetabelite tippu.
Koera-aasta

Koer-aasta
Hiina kalendri 12-aastane tsükkel põhineb Hiina sodiaagil ja taevakehade liikumisel mööda Hiina tähtkujusid.
Tegemist on lojaalse, hellitaja, kergesti rivist välja lööva ja raske tunnete väljendaga. Koer üleüldiselt on inimesele väga truu sõber. Seda näitab ka inimese iseloom, kes on sellel aastal sündinud. Too mõtleb pidevalt perekonnale ja on väga olulisel kohal sinu elus. Nad on entusiastlikud ja head kuulajad, ent samuti küünilised ja kergesti ängistuse kütke langevad. Koerad muretsevad pidevalt, on terava keelega ning kipuvad kõiges vigu otsima, mis muudab mõnikord elu nende jaoks raskeks. Ent samas on koerad juba sünniõiguse poolest edukad inimesed.
Hiina astroloogia põhineb 10-aastasel päikese-kuu tsüklil, mis on vana Hiina põllumajanduskalendri aluseks. Need tsüklid on jagatud viieks elemendiks. Kogu süsteemi hoiavad ülal harmooniat ja tasakaalu kehastavad yin ja yang (naiselement ja meeselement).
10. veebruar 1910, 29. jaanuar 1911, 6. veebruar 1970, 26. jaanuar 1971 Metall-Koer
28. jaanuar 1922, 15. veebruar 1923, 25. jaanuar 1982, 12. veebruar 1983 Vesi-Koer
14. veebruar 1934, 3. veebruar 1935, 10. veebruar 1994, 30. jaanuar 1995 Puu-Koer
2. veebruar 1946, 21. jaanuar 1947, 29. jaanuar 2006, 17. veebruar 2007 Tuli-Koer
18. veebruar 1958, 7. veebruar 1959, 16. veebruar 2018, 4. veebruar 2019 Maa-Koer
Sünniaastad: 1946, 1958, 1970, 1982, 1994, 2006, 2018
Sobivus: Koerale sobivad partneriteks Tiiger ja Hobune, ent Draakoniga suheldes peaks ta valvel olema.
Ametid: ärimehed, aktivistid, õpetajad ja salaagendid.
Jean Fernel

Jean François Fernel (ladina keeles "Joannes Fernelius"; 1497 – 26. aprill 1558) oli Prantsusmaa arst, kes võttis kasutusele mõiste "füsioloogia" selleks, et kirjeldada uurimust keha kohta. Ta oli esimene, kes kirjeldas lülisambakanalit. Tema järgi on nimetatud kuukraater Fernelius.
Fernel väitis, et maitsepungad on tundlikud rasvale, mis osutus 21. sajandi alguses tehtud uuringutes tõeks.
Elulugu.
Fernel sündis Montdidieris ja sai varasema hariduse Clermont's, hiljem ta läks õppima Pariisi Sainte-Barbe kõrgkooli. Alguses pühendus ta rohkem matemaatilistele ja astronoomilistele uuringutele, kuid alates 1534. aastast, pühendus ta täielikult meditsiinile, ta lõpetas selle eriala aastal 1530. Tema üldised teadmised, oskused ja edukus, millega ta osutus taaselustama Vana-Kreeka füüsikute uuringuid, andis talle maine.
Canticum

Canticum (ladina keeles 'laul' mitmus "cantica") ehk kiituslaul on kristlikul jumalateenistusel lauldav või loetav hümn, mille tekst pärineb piiblist, aga mitte psalmide hulgast.
Uue Testamendi kiituslaulud.
Tuntuimad kiituslaulud, mida lauldakse või loetakse tunnipalvustel nii roomakatoliku, õigeusu kui luteri kirikus, pärinevad Uuest Testamendist.
Vana Testamendi kiituslaulud.
Vanas Testamendis on vähemalt 12 kiituslaulu, neid nimetatakse ladina keeles "cantica minora" 'väiksemad laulud'. Katoliku ja õigeusu jumalateenistustel lauldakse või loetakse mõnd neist tervikuna või lõike nendest.
Õigeusu hümnograafias sisalduvad osad kaheksast Vana Testamendi kiituslaulust kaanoni irmoste tekstis, mida lauldakse ja loetakse koguöisel teenistusel (matutiinil).
Sõna "canticum" on ka Ülemlaulu nimes (ladina keeles "Canticum canticorum" 'laulude laul'), mille lõikusid on sageli kasutatud motettide tekstina, aga Ülemlaulu siiski kiituslaulude hulka ei loeta.
Harry Winks

Harry Billy Winks (sündinud 2. veebruaril 1996 Hemel Hempsteads) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Inglismaa esiliigaklubis Leicester City.
Ta liitus 8-aastaselt Tottenham Hotspuri noorteakadeemiaga. 2014. aasta juulis sõlmis ta Tottenhamiga esimese profilepingu. Debüüdi klubi esindusmeeskonnas tegi ta 27. novembril 2014 UEFA Euroopa Liiga alagrupimängus FK Partizani vastu. Debüüdi Premier League'is tegi ta 27. augustil 2016 mängus Liverpooli vastu. Esimese värava Inglismaa kõrgliigas lõi ta sama aasta 19. novembril mängus West Ham Unitedi vastu. Hooajal 2022/23 oli ta Tottenhamist laenul Itaalia kõrgliigaklubis Sampdoria.
2023. aasta juulis sõlmis ta kolmeaastase lepingu Inglismaa esiliigasse kukkunud Leicester Cityga.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta MM-i valikmängus 8. oktoobril 2017 Leedu vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 17. novembril 2019 EM-i valikmängus Kosovo vastu.
Bikontinentaalne linn

Bikontinentaalne linn on linn, mille halduspiirid asuvad kokku kahes maailmajaos.
Transkontinentaalne riik

Transkontinentaalne riik on riik, mille territoorium hõlmab rohkem kui ühte maailmajagu.
Walter Cunningham

Ronnie Walter Cunningham (16. märtsil 1932 – 3. jaanuar 2023) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane ja NASA astronaut. 
Ta astus Ameerika Ühendriikide mereväkke kohe pärast keskkooli ning teenis mereväes ja hiljem merejalaväes 1975. aastani, lahkudes koloneli auastmes. 
Cunningham valiti 1963. aastal NASA kolmandasse astronautide gruppi ja tema ainsaks kosmoselennuks jäi 1968. aastal toimunud Apollo 7 lend.
Lemmkibu

Lemmkibu oli õllekann, mida kasutati rahakorjamiseks Eesti talupojapulmas pruutpaari jaoks.
See oli eriline õllekann, mis oli vöö(de)ga ehitud. Kannu sees oli nn makekahi, õllest, meest ja piimast segatud kuum pidujook, mida kaasitajad pakkusid laulu saatel kõigile pulmalistele. Kes jõi, see pidi raha viskama kas samasse kannu või kannu kõrval asetsevasse kaussi (taldrikusse). Tava on harrastatud mõrsjakodus saajarahva saabumisel või enne laulatusele sõitmist. Samuti ka peiukodus vakarahva saabumisel (Palamuse, Kodavere, Kursi jne.). Sama tava ja laul olid tuntud ka kogu Ida-Eestis.
Otto Alexander Webermann

Otto Alexander Webermann (25. detsember 1914 / 7. jaanuar 1915 Vihula vald Kavastu – 14. veebruar 1971 Göttingen) oli eesti kirjandusteadlane.
Ta sündis 1915. aastal Vihula vallas Kavastu külas taluomaniku pojana. Ta õppis Kavastu ja Vihula algkoolis, aastatel 1930–1935 Rakvere Ühisgümnaasiumis ja 1937. aastast Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas, peaaineks eesti ja üldine kirjanduslugu. Töötas aastatel 1942–1944 ÕES-is, kes suunas ta bibliograafiliste ülesannetega Saksamaale Hallesse. 1945. aastal mobiliseeriti ta Saksa sõjaväkke, millele järgnes sõjavangilaager.
Ta töötas õpetajana aastatel 1945–1946 Lübeckis ja aastatel 1946–1948 Göttingenis, kus võttis osa koguteose "Estonia" väljaandmisest. Ta õppis lühikest aega Halle ja aastast 1948 Göttingeni ülikoolis, sai aastal 1951 doktorikraadi väitekirjaga "Kalju Ahven. Leben und Werk eines estnischen Dichters der Gegenwart"; ta on koostanud Kalju Ahvena luuletuskogu "Kas mäletad?" (Stockholm 1956).
1947. aastast töötas ta eesti keele lektorina Göttingeni ülikoolis, hiljem akadeemilise nõunikuna (professor) läänemeresoome filoloogia alal. О. A. Webermanni kitsamaks uurimisalaks oli eesti vanem kirjandus ning selle suhted saksa ja läti kirjandusega. 1955. aastast oli ta Eesti-Saksa ühingu sekretär.
Mõrsjaitk

Mõrsjaitk (ka "itkulaul") oli setude pulmakomme, mis seisnes mõrsja laulmises. 
Mõrsja koos nelja podruskaga laulis oma sugulaste juures neid pulma kutsudes ja ka naabritele pulmapäeva hommikul pulma kutset andes. Kõik kutsutavad annetasid mõrsjale, mehed raha, naised riideesemeid. Kui vakarahvas oli pulmapäeval kohal, laulis mõrsja kõik need sugulased ja külalised läbi, kes veel itkemata olid. Seejärel anti ka pruudimajas ande, millele järgnes söömine vakalauas. Kui saabus saajarahvas, siis itkes mõrsja ka neile (ainult peigmehele mitte).
Erik Lamela

Erik Manuel Lamela (sündinud 4. märtsil 1992 Buenos Aireses) on Argentina jalgpallur, kes mängib ründava poolkaitsjana Hispaania kõrgliiga klubis Sevilla.
Lamela alustas klubikarjääri 2009. aastal River Plate'is. 2011. aastal suundus ta Itaalia kõrgliiga klubisse Roma. Aastatel 2013–2021 mängis ta Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur.
14. märtsil 2021 lõi ta mängus Arsenali vastu värava, mis valiti Inglismaa kõrgliiga 2020–21 hooaja parimaks väravaks.
2021. aasta juulis siirdus ta Sevilasse.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Argentina rahvuskoondises tegi ta 25. mail 2011 sõprusmängus Paraguay vastu. Samal aastal osales ta Argentina kuni 20-aastaste koondisega juunioride maailmameistrivõistlustel, lüües turniiril kokku kolm väravat.
Esimese värava lõi ta Argantina rahvuskoondises 3. septembril 2014 sõprusmängus Saksamaa vastu.
2016. aasta Copa América Centenario viimases alagrupimängus lõi ta värava Boliivia ja veerandfinaalis Venezuela vastu.
Ta kuulus Argentina koondisse ka 2015. aasta Copa Américal.
Lendliis

Lendliis (inglise keeles "lend" – 'laenutama' + "lease" – 'rentima'), ametlikult An Act to Promote the Defense of the United States, oli abiandmisprogramm, mida USA rakendas Teise maailmasõja ajal (1939–1945) oma liitlaste suhtes. 
11. märtsil 1941 vastu võetud seadusega (Lend-Lease Act) volitas USA Kongress presidenti osutama ainelist abi igale riigile, mille kaitset president peab oluliseks USA enda kaitse seisukohast. 
Aastatel 1941–1945 andis USA kahepoolsete kokkulepete alusel laenuks ja rendile relvi, lahinguvarustust, laskemoona, laevu ja muid veovahendeid, toor- ja toiduaineid, seadmeid, patente, kokku 50 miljardi dollari väärtuses (sellest Briti impeeriumi maadele umbes 31 miljardi dollari, Nõukogude Liidule umbes 11 miljardi dollari väärtuses). Sõja ajal hävinut ja kasutatut ei tulnud hüvitada. Lendliisi alusel sai USA oma partnereilt omakorda ligikaudu 8 miljardit dollari väärtuses teenuseid ja kaupa. 1972. aastal oli Nõukogude Liidul maksmata veel 722 miljonit dollarit lendliisi võlgadest.
Abi Nõukogude Liidule oli muuhulgas 9438 hävituslennukit, 3771 pommituslennukit, 6196 tanki, 563080 veoautot, 45738 maasturit, 32200 mootorratast, 325784 tonni lõhkeaineid, 55099 raadiojaama, 380185 välitelefoni, 5899 raadiovastuvõtjat, 956688 miili telefonijuhet, 782973 tonni konservliha, 14793000 paari saapaid, 2577000 rihma, 399699 tonni vaske ja 261311 tonni alumiiniumi. Natsi Saksamaa ründas saadetisi Ameerika Ühendriikidest lennukite ja allveelaevadega.
Ranele Raudsoo

Ranele Raudsoo (esinejanimega Ranele; sündinud 15. mail 1989 Kohtla-Järvel) on eesti laulja. 
Elulugu.
Ranele Raudsoo on sündinud 1989. aastal Kohtla-Järvel. 
Ranele on lõpetanud Viljandi Maagümnaasiumi ja Viljandi Muusikakooli pop-jazzlaulu erialal. Lisaks on ta õppinud Tartu Ülikooli haridusteaduskonnas klassiõpetajaks ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias huvijuht - loovtegevuse õpetajaks.
Muusikakarjäär.
Ranele esimene soololugu “Suveöö muinasloos” ilmus kogumikul "Rahvahitt 2", kui ta oli 13-aastane. 
17-aastaselt hakkas ta laulma NightLight Duos. 
2010. aastal loodi pop-rock kaverite tantsubänd IŽ-58, mis tegutseb pulma- ja peobändina. Ranele Raudsoo on olnud bändi solist alates 2015. aastast. 
2017. aastal ilmusid Ranele soololood “Lõpp on lool”, “Õnnelik öö”, “Suveööd”, “Mind hoia” jt. 
Lisaks bändile ja sooloprojektile on Ranelel ka Raimond Valgre jt Eesti heliloojate džässiloomingut esitav Ranele trio. Samuti tegi ta koostööd ansambliga Vanemõde. 
2018. aasta sügisel ilmus Ranelel koostöös 1990. aastate stiilis tantsumuusikat viljeleva ansambliga Recovery singel "Suveöö hääl". 
2018. aastal ilmus koostöös Olavi Otepaluga singel "Ameerika mäed". 
Looga "Supernova" oli Ranele lauluvõistluse Eesti Laul 2019 poolfinalist. 
2019. aasta hakul alustas Ranele koostööd produtsendi ja laulukirjutaja Vahur Valgmaaga. 18. aprillil 2019 ilmus esimene ühine lugu "Kuuvalgel ööl."
Tüvepikkus

Tüvepikkus on mõõt imetajal ninaotsast pärakuni, praktiliselt mõõdetakse ninaotsast piki koljut ja selgroogu kuni sabajuure alguseni. Inimese puhul vastab sellele istepikkus (pealaest pärakuni). Tüvepikkus on oluline imetajate määramistunnusena või kütitud jahiloomade suuruse statistikas.
Välislingid.
Looma üldpikkuse, tüvepikkuse ja muude mõõtude võtmise standard looride ja potode puhul (inglise keeles, joonised)
Sinisäälik

Sinisäälik ("Setophaga caerulescens") on väike lind värvuliste seltsist, sääliklaste sugukonnast. 
Kirjeldus.
Välimus.
Sinisäälik on umbes 13 cm pikk, tiibade siruulatus on 19–20 cm ja kaal 8,4–12,4 g. Täiskasvanud isaslinnu keha alaosa on valge ning kael, nägu ja küljed on mustad. Seljaosa on sügavsinine. Linnu keha meenutab pisut sinimustvalget Eesti lippu. Noor isaslind on sarnane, kuid rohekama ülaosaga. Emaslinnul on oliivpruun ülakeha ja helekollane kõhuosa. Tiivad ja saba on tumedad, pealagi on hall ning põskedel on pruunid laigud. Lindude tiibadel on valge ruut, mis eristab neid teistest sääliklastest. Seda ruudukest kutsutakse vahel taskurätikuks.
Laul.
Sinisääliku laulu võib kirjeldada suminaga, "tsi-tsi-tsii".
Levik.
Sinisäälik on rändlind. Ta sigib mõõduka kliimaga heitlehistes metsades või tiheda alusmetsaga laialehistes metsades. Sinisäälik vajab pesitsemiseks suurt ja puutumata metsa ning seetõttu on nende arvukus vähenemas. Teda on sageli leida künklikel ja mägistel aladel Ameerika Ühendriikide kirdeosas ning Kanada kaguosas. Hilissuvel rändab ta talveks Suurte Antillide saartele. Rännuperioodil võib sinisäälikut kohata parkides ja aedades.
Eluviis.
Toitumine.
Sinisäälik on eelkõige putuktoiduline, talvel toitub ta ka marjadest ja seemnetest.
Käitumine.
Isaslinnud laulavad, et kaitsta oma pesitsuspaiku, ning nad peletavad agressiivselt rivaale eemale.
Patune

Patune on eesti perekonnanimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Patune 10 mehel ja 9 naisel, 2022. aasta 1. jaanuari seisuga 9 mehel ja 9 naisel.
2018. aasta WTA Elite Trophy

2018. aasta WTA Elite Trophy oli Hiinas Zhuhais peetud naiste eliittenniseturniir. 
WTA Elite Trophy turniiri peeti neljandat korda. Turniiril osales 12 tennisisti üksikmängus ja 6 paarismängu võistkonda. Turniir toimus kõvakattega väljakul 30. oktoobrist 4. novembrini.
Turniiri võitis üksikmängus austraallanna Ashleigh Barty ning paarismängus ukrainlannad Ljudmõla Kitšenok / Nadija Kitšenok.
Üksikmäng.
Aasta varem oli selle turniiri võitnud sakslanna Julia Görges.
Kvalifitseerunud mängijad.
Turniirile pääses 11 mängijat edetabeli järgi (2018. aasta edetabeli 8 parimat pääsesid WTA aastalõputurniirile ning paremuselt järgmised mängijad Elite Trophy turniirile) ning üks mängija sai korraldajatelt vabapääsme.
Alagrupid.
Mängijad jagati nelja lillenimelisse alagruppi. Iga alagrupi võitja pääses poolfinaali.
Märkused.
 Asendas poolfinaalis alagrupi võitjat Madison Keysi, kes loobus vigastuse tõttu.
Kutsikas (perekonnanimi)

Kutsikas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kutsikas on pandud Vändra mõisas Vändra kihelkonnas Pärnumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Türi (perekonnanimi)

Türi on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Türi (Türri) on pandud Putkaste mõisas Käina kihelkonnas Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Türi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Talving. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Türi 12 mehel ja 14 naisel.
WTA Elite Trophy

WTA Elite Trophy on tugevuselt teine naiste tennise aastalõputurniir. 
Turniir toimub alates 2015. aastast ning selle eelkäijaks on aastatel 2009–2014 toimunud WTA meistrite turniir (WTA Tournament of Champions).
Pihelpuu

Pihelpuu on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pihelpuu on pandud Saaremaal: Praakli mõisas Kaarma kihelkonnas (Pihelpu), Keskvere mõisas Pöide kihelkonnas (Pihhelpuu, Pihelpu), Ilpla ja Pihtla mõisas Püha kihelkonnas (mõlemas Pichelpu). Nimede eestistamisel määrati Pihelpuu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Piilbaum, Pillmann, Pirkas, Plesi, Pundrik, Samel ja Samer. 
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pihelpuu Eestis 20 mehel ja 20 naisel.
Ristlaan

Ristlaan on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ristlaan uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Ritsland (1936. aastal Tallinnas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ristlaan Eestis 5 mehel ja 10 naisel.
Vedru (perekonnanimi)

Vedru on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Vedru uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Vulffson. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Vedru Eestis 11 mehel ja 6 naisel.
Victor Wanyama

Victor Mugubi Wanyama (sündinud 25. juunil 1991 Nairobis) on Keenia jalgpallur, kes mängib kaitsva poolkaitsjana Major League Socceri klubis Montreal Impact.
Wanyama suundus Euroopasse 2007. aastal, kui liitus Rootsi klubiga Helsingborgs IF. Järgmiste aasta suvel sõlmis ta oma esimese profilepingu, sõlmides Belgia klubiga Beerschot nelja aasta pikkuse lepingu. Juulis 2011 suundus ta Šotimaa kõrgliiga klubisse Celtic, kellega tuli hooaegadel 2011–12 ja 2012–13 Šotimaa meistriks. Hooajal 2012–13 valiti ta lisaks kõrgliiga hooaja sümboolsesse koosseisu. 7. novembril 2012 sai temast mängus Barcelona vastu esimene Keenia mängija UEFA Meistrite Liigas, kes on värava löönud. Seejärel mängis ta kolm hooaega Inglismaa klubi Southamptoni ridades. Juunis 2016 suundus ta 11 miljoni naela eest Tottenham Hotspuri, kellega sõlmis viieaastase lepingu.
2020. aasta märtsis siirdus ta Montreal Impacti.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Keenia rahvuskoondises tegi Wanyama kõigest 15-aastaselt mais 2007 sõprusmängus Nigeeria vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis MM-i valikmängus Seišellide vastu.
San Gimignano

San Gimignano (hääldus itaalia keeles [san dʒimiɲˈɲaːno]) on väike kindluslinn Kesk-Itaalias Toscana maakonnas Siena provintsis. 
San Gimignano on kuulus oma keskaegse romaani ja gooti arhitektuuri poolest. San Gimignano vanalinn kuulub 1990. aastast UNESCO maailmapärandi nimistusse. Linn paikneb künka tipus, ligikaudu 300 meetri kõrgusel merepinnast. Linna siluetti ilmestavad tosinkond lubjakivist tornmaja. San Gimignano on tuntud safrani, prosciutto, pecorino juustu ja valge veini poolest. San Gimignano valget veini tehakse iidsest Vernaccia viinamarjasordist, mida kasvatatakse piirkonna liivakivist mäenõlvadel. 
Territoorium.
San Gimignano on 138 km² suurune ja asub Val d'Elsa mäe otsas. 
Vaatamisväärsused.
San Gimignanos on palju näiteid romaani ja gooti arhitektuurist. Lisaks kirikutele ja keskaegsetele kindlustele näeb linnas ka romaaniaegseid ilmaliku- ja elamuarhitektuuri näiteid, mida saab üksteisest eristada vastavalt ümarate ja teravate kaarte järgi. 
Väljakud.
Piazza della Cisterna.
Piazza della Cisterna on linna peaväljak. Väljak on kolmnurkse kujuga ning on ümbritsetud keskaegsete hoonetega. Väljaku keskel asub kaev, mis oli linna elanikele peamiseks veeallikaks. Väljak on 1346. aastat, osad sillutised on tänaseni püsima jäänud. 
Piazza Duomo.
Piazza Duomo on põhjapoolsem väljak. Väljakul asub kirik, kuhu viivad laiad trepiastmed. Väljaku nimi viitab tõenäoliselt sellele, et kirik oli kunagi katedraaliks planeeritud. Väljakul asuvad ka ja , mis on linnapea maja. 
Tornid.
San Gimignano on rahvusvaheliselt tuntud selle poolest, et kui paljudes teistes linnades on tornid langenud sõdade tagajärjel, on sellel linnal õnnestunud 14 erineva kõrgusega torni läbi sõdade säilitada. 
Kirikud.
Linnas on mitmeid kirikuid, kaks põhilist on Collegiata ja Sant'Agostino, kus on palju kunstiteoseid Itaalia renessansi kunstnikelt.
Gustav Blumbergi erakool

Gustav Blumbergi erakool oli erakool Tartus, mis tegutses 1855–1891. Kool valmistas ette gümnaasiumi astuda soovijaid. 
Kooli juht oli algusest peale Gustav Karl Eduard Blumberg.
Üheklassilisest elementaarkoolist sai varsti kaheklassiline, 1866. aastal oli see kool neljaklassiline ja selle lõpetajad võeti ilma eksamita Tartu Kubermangugümnaasiumi.
1880. aastatel valmis koolil maja Pepleri tänaval.
Gustav Blumbergi erakool, kus alghariduse on sai ligikaudu 2000 last, lõpetas tegevuse 1891. aasta 20. detsembril.
Helme Kutsekeskkool

Helme Kutsekeskkool oli kutsekool Valga maakonnas Helme asulas. Kool tegutses aastatel 1925–1999 endise Helme mõisa hoones.
Kool avati 1. veebruaril 1925 15 õpilasega Helme mõisa endises härrastemajas ja kandis nime "Helme Põllutöökool". Eestvedajaks oli Helme Põllumeeste Selts. 1. aprillil 1927 läks kool põllumajandusministeeriumi ülalpidamisele.
Kooli avamisel oli õppetöö tasuline: õppemaks "korteri ja küttega" oli 1000 Eesti marka aastas.
1945. aastal asutati "Helme Mehhaniseerimiskool", kus koolitati autojuhte, masiniste, kombainereid, elektrimontööre ja farmimehaanikuid ning korraldati traktoristide kursusi. Nõukogude ajal kandis kool ka nimesid "Põllumajanduse Mehhaniseerimise Kool nr 5" ja "Maakutsekool nr 30". 
Kool on kandnud ka nime "Helme põllumajanduskool".
1973. aastal hakkas Helme kutsekool esimese kutsekoolina andma kutsehariduse kõrval ka keskharidust ja kool nimetati ümber "Helme Kutsekeskkooliks". 1976. aastal lõpetas esimene lend keskharidusega laia profiiliga traktoriste. Rahva seas on kooli kutsutud ka traktoristide kooliks.
1990. aastal algas talupidajate ettevalmistus.
1999. aastal liideti Helme Kutsekeskkool ja Valga Kutsekool ning 1. septembril 1999 moodustati nende asutuste baasil Valgamaa Kutseõppekeskus. 2011. aastal lõpetati Valgamaa Kutseõppekeskuse Helme osakonnas õppetöö.
Jäneda Sovhoostehnikum

Jäneda Sovhoostehnikum oli Jäneda külanõukogus (1945–1963), kool Paide rajoonis ja EV taasiseseisvumisel Järva maakonnas Lehtse vallas ja järgnevalt Lääne-Viru maakonna, Tapa valla, Jäneda asulas. Kool tegutses 1918–1992, misjärel korraldati see ümber Jäneda Õppe- ja Nõuandekeskuseks.
Kool asutati Eesti Põllumeeste Keskseltsi eestvõttel 1918. aastal Tallinnas nimega "Eesti Põllumeeste Keskseltsi Põllutöökeskkool". 1921. aastal viidi kool üle Jänedale, kus keskselts oli endale rentinud Jäneda mõisa.
Jäneda kooli rajajate, õpetajate ja õpilaste seas on Eesti poliitikas, majanduses, teaduses, haridus- ja kultuurielus tuntud isikuid, nagu Konstantin Päts, Jaan Raamot, Jaan Hünerson, Tõnis Kint, Kaarel Liidak, August Miljan, Arnold Rüütel, Ants Käärma, Veera Saar, Marda (Marta) Utuste-Kirschbaum-Lepp, Enn Võrk, Urmas Sisask jpt.
Aastatel 1933–1943 töötas kooli juures kaheaastase õppeajaga piiritusemeistrite eriklass.
1944. aastal moodustati Jäneda Põllundustehnikum (1944–1949), põllumajandusliku tehnikumi õppeaeg oli kolm aastat ning lõpetajad omandasid keskharidusega agronoomi kutse ja võisid asuda tööle jaoskonna agronoomidena, agronoomidena sovhoosides ja mitmesugustes teistes põllumajapidamistes, masina-traktorijaamade agronoomidena ja valla täitevkomiteede maaosakondade juhatajatena.
Aastatel 1981–1999 koolitati Jänedal aia- ja maastikukujundajaid.
Jäneda sovhoostehnikumi peaõppekorpus asus punastest telliskividest torniga algses Jäneda mõisa peahoones. Jäneda sovhoostehnikumis oli õppeaeg kolm ja pool aastat. Õppima võisid asuda 14–30 aasta vanused noored, kes on VIII klassi lõpetanud. Sisseastumiseksamid olid eesti keeles (kirjalik) ja matemaatikas (suuline ja kirjalik). Õppeasutuse lõpetaja sai agronoomi kvalifikatsiooni. 
1965. aastal valmis uus moodne 140 kohaga tütarlaste ühiselamu, kus toad olid 3–4 inimesele. Uus ühiselamu oli kolmekorruseline, varustatud keskkütte ja veega, igal korrusel oli puhketuba. 
Uus hoone.
1965. aastal hakati arhitekt Valve Pormeistri projekti järgi moodsat neljakorruselist peahoonet ehitama. 2021. aastal nimetati 1975. aastal valminud Jäneda sovhoostehnikumi õppehoone ajas kestnud väärtusega arhitektuuriobjektiks. 
Põllutöökool Jänedal tegutses 2000. aastani. Kooli ajaloo jooksul sai Jänedal diplomi 2308 agronoomi. Peale agronoomide koolitati aastatel 1933–1943 piiritusmeistreid, selle eriala lõpetajaid oli 51. Maastikukujundaja kutse sai Jänedal 298 noort.
Muusika- ja Kunstikool KAUR

Muusika- ja Kunstikool KAUR on muusika- ja kunstikool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Lydia Koidula 4. Tunnid toimuvad Rakvere Eragümnaasiumi hoonetes aadressidel Tööstuse 1 ja Tööstuse 12.
Kool asutati 1999. aastal.
Muusika- ja tantsuosakonnas kestab õppetöö 7 aastat ja kunstiosakonnas 5 aastat.
Ain Soidla

Ain Soidla (26. september 1940 – 15. oktoober 2018) oli Eesti NSV partei- ja riigitegelane ning eesti pangandustegelane. 
Ta lõpetas 1960. aastal Kingissepa Keskkooli. Aastatel 1973–1976 õppis NLKP Keskkomitee juures asuvas Ühiskonnateaduste Akadeemias ja sai filosoofiakandidaadi kraadi. 
1960. aastast töötas ta Kingissepa Kalakombinaadis kehakultuurimetoodikuna, seejärel teenis Nõukogude armees.
Tegevus NLKP-s ja Nõukogude võimuasutustes.
Pärast Eesti iseseisvuse taastamist suundus ta pangandusse ning alates 2004. aastast oli ta Eesti Krediidipanga nõukogu esimees.
Zwelitsha

Zwelitsha on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Buffalo City linnaringkonnas.
Zwelitsha on asutatud 1947. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Zwelitsha elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,19%, värvilisi 0,29%, India või Aasia päritolu inimesi 0,24%, valgeid 0,14% ja teisi 0,15%. Koosa keelt pidas emakeeleks 93,21% inimesi, inglise keelt 3,49%, viipekeelt 1,10% ja afrikaani keelt 0,43%.
Eric Dier

Eric Jeremy Edgar Dier (sündinud 15. jaanuaril 1994 Cheltenhamis) on Inglismaa jalgpallur, kes mängib Inglismaa kõrgliiga klubis Tottenham Hotspur ja Inglismaa jalgpallikoondises kaitsja või poolkaitsjana.
Dier kasvas üles Portugalis ja alustas klubikarjääri Lissaboni Sportingus. 2014. aastal liitus ta Tottenham Hotspuriga, sõlmides klubiga viie aasta pikkuse lepingu.
Koondisekarjäär.
Debüüdi Inglismaa rahvuskoondises tegi ta 14. novembril 2015 sõprusmängus Prantsusmaa vastu.
Esimese värava lõi ta koondise särgis 26. märtsil 2016 sõprusmängus Saksamaa vastu.
2016. aasta Euroopa meistrivõistluste esimeses alagrupimängus lõi ta värava Venemaa vastu.
2018. aasta maailmameistrivõistluste kaheksandfinaalis kohtus Inglismaa Colombiaga. Mäng lõppes nii normaal- kui ka lisaaja järel viigiseisul 1:1. Järgnenud penaltiseerias realiseeris Dier otsustava löögi, tuues Inglismaa koondisele esimesel võidu penaltiseerias pärast 1996. aasta Euroopa meistrivõistlusi.
Emjejane

Emjejane (kuni 2005. aastani Hectorspruit) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Emjejane elanikest mustanahalisi aafriklasi 77,94%, valgeid 20,77%, värvilisi 0,84%, India või Aasia päritolu inimesi 0,39% ja teisi 0,10%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 54,99% inimesi, afrikaani keelt 18,58%, tsonga keelt 17,03%, inglise keelt 4,07% ja suulu keelt 1,29%.
Hiiu 100 Tamme Park

Hiiu 100 Tamme Park on Tallinna Nõmme linnaosa Hiiu asumis Eesti Vabariigi 100. aastapäeva puhul rajatud park.
Hiiu 100 Tamme Pargi rajamise algatas Nõmme Tee Seltsi (NTS) liige Kadi Alatalu.
Pargi tammiku rajamine toimus Nõmme linnaosa valitsuse poolt Tallinna linnale haljastuse mahavõtmise kompensatsiooniks makstavate tasude arvel, millest suur osa tulebki Nõmmel rajatavate uusehituste alla jäävate ja mahavõetavate puude eest.
Pargi kujundas Tallinna keskkonnaameti maastikuarhitekt Kristiina Kupper.
Kadi Alatalu algatas ka Hiiu 100 Tamme Pargi juurde kuuluva informatsioonitahvli ja monumentaalse maakivide keskele paigaldatud metallist mälestusmärgi loomise. Nende teostamine toimus tema initsiatiivil ja juhtimisel, suures osas Nõmme elanike ja NTS liikmete annetuste toel. Monumendi autorid on disainerid Erkki Vaader ja Heigo Jelle.
Kadi Alatalu

Kadi Alatalu (neiuna Kadi Tammemägi; sündinud 30. juulil 1942) on eesti endine televisiooniajakirjanik.
Ta on Nõmme Heakorra Seltsi ja Nõmme Tee Seltsi liige.
Tema algatusel rajati Nõmmele Hiiu 100 Tamme Park.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel erakond Isamaa nimekirjas Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 3 (Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosad) 120 häält ning ei osutunud valituks.
Isiklikku.
Ta oli aastatel 1965–1991 abielus Toomas Alataluga. Epp Alatalu, Riin Alatalu (sündinud 1968) ja Siim Alatalu (sündinud 1978) on nende lapsed.
Alexander von Bunge (täpsustus)

Alexander von Bunge on mitme Bunge suguvõsa liikme nimi:
Kõljala Põllumajanduskool

Kõljala Põllumajanduskool oli kool Saare maakonnas Kõljala külas. Kool tegutses aastatel 1919–1955.
Kool asutati 1919 "Kuressaare Põllutöökoolina". 1920 sai kool endale Kõljala mõisa hooned ja maad ning kool kolis sinna. Kooli peahoone oli Kõljala mõisa peahoone.
Kool kandis eri aegadel nimesid "Kuressaare Põllutöökool, Kõljala Põllumajanduskool, Kõljala Kodumajandus- ja Põllutöökool".
Tüütus

Tüütus on psühholoogias selline ebameeldiv inimese meeleolu või emotsioon, mida iseloomustab ärrituvus ja mis häirib inimese tavapärast mõttetegevust. Tüütust kutsuvad esile erinevad mõjutajad: korduv lihtne muusika, kellegi teise korduv käitumine, korduvad kohustuslikud tegevused jne. Tihtipeale peetakse tüütuks reklaame või poplaule, mida eri meediakanalites järjepidevalt korratakse.
Ajakirjas International Journal of Conflict Management avaldatud uuring leidis, et kui tüütus ilmneb inimestevahelises suhtlemises kellegi isiku suhtes ja probleemi lahendada ei suudeta, võivad tulemused ekstreemseks kasvada. Ka leiti, et kui üks inimene süüdistab teist, et too on tüütu ja endal süüd ei näe, on probleemi teravaksmuutumine rohkem tõenäoline.
Psühholoogilise sõja käigus kasutatakse tüütuks muutumise efekti selleks, et halvata kellegi vastupanu. Näiteks 1993. aastal mängis Föderaalne Juurdlusbüroo USA-s Texase osariigis ühe kiriku juures valjuhääldist spetsiaalselt valitud muusikat, mille kohta oli teada, et see mõjub inimestele tüütuna, selleks et sundida David Koreshi poolehoidjaid alla andma.
Théodore Tiffereau

Théodore Tiffereau (sünninimega "Théodore Cyprien Tiffereau"; 23. juuni 1819 Sainte-Radégonde-des-Noyers, Vendée departemang – 9. märts 1909 Arvert, Charente-Maritime'i departemang) oli prantsuse 19. sajandi fotograaf ja alkeemik, enda väitel ainus, kes on loonud päris kulda.
Tifferau reisis 1840. aastatel Mehhikos ja tegi seal dagerrotüüp-kaameraga pilte kohalikest inimestest ja maastikest.
Pärast naasmist Prantsusmaale tegeles ta alkeemiliste eksperimentidega ja väitis, et suutis kolmel korral hõbedat transmuteerida kullaks. Ta teatas oma katsetest Prantsuse Teaduste Akadeemiale, kuid ei suutnud komisjoni ees varasemate katsete tulemust korrata.
Aukartus

 
Aukartus on psühholoogias emotsioon, kus inimene tunneb kellegi või millegi vastu austust, kuid omavahel on segunenud üllatus, hämmastus ja hirm.
Aukartust võib äratada teine inimene, kes on kõrgemal positsioonil ja tuntud, või mingi objekt, mis on teistega võrreldes palju ilusam, suurem, võimsam. 
Enamik definitsioone peab aukartust kas positiivseks või negatiivseks emotsiooniks, kuid kui inimestel paluda kirjeldada olukorda, kus nad tundsid aukartust, kirjeldab enamik inimesi positiivseid kogemusi.
Mõned inimesed tunnevad aukartust rohkem kui teised. On leitud, et regulaarselt tunnevad aukartust inimesed, kes on avatud uutele kogemustele ja on ekstravertsemad.
Bunge (suguvõsa)

Bunge (vene keeles "Бунге") oli Ida-Preisimaalt Stallupöhnenist pärit literaadi- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Varasem ajalugu.
Bungede kohta on teateid 1720. aastatest Ida-Preisimaalt Stallupöhnenis (praegu Nesterov). Suguvõsaliin algab Friedrich Bungega. Tema poeg Georg Friedrich Bunge (1722−1792) oli 1740. aastatel Tilsitis farmatseut, rändas 1749. aasta paiku Venemaale ja oli Kiievis apteegi juhataja. 1779. aastal sai ta Venemaa kodakondsuse, tõusis oma teenistuse kaudu aadliseisusse ja võeti 1791. aastal Kiievi kubermangu aadliraamatusse. Tema poeg kolleegiumiassessor Andreas Theodor von Bunge (1766−1814) jätkas suguvõsa pealiini, viimase vend kolleegiuminõunik Christian Gottlieb von Bunge (1776−1857) oli Venemaa noorema liini rajajaks. Noorimast pojast tõeline riiginõunik Christophor von Bungest (1781−1861) sai Moskva ülikooli professor, dekaan ja prorektor.
Eestimaa liin.
Andreas Theodori vanem poeg Friedrich Georg von Bunge (1802−1897) rajas suguvõsa Eestimaa liini. Ta oli nimekas õigusteadlane ning võeti teenete eest 15. märtsil (vkj) 1865 Eestimaa ja 14. juunil (vkj) samal aastal Kuramaa rüütelkonna matriklisse. Tema kahest pojast põlvnesid selle liini kaks haru. Vanem neist kustus 1922. aastal, mil bolševikud lasid maha endise Sahhalini viitsekuberneri tõelise riiginõuniku Friedrich Georg von Bunge (1860−1922) ja tema poja Alexanderi. Põllumees Georg Adolf von Bungega (1830−1873) alguse saanud haru oli alles veel XX sajandi algul.
Liivimaa liin.
Selle liini esiisaks oli arst ja maadeuurija Alexander Georg von Bunge (1803−1890). Abielu kaudu Kärde mõisast pärit Caroline Elisabeth von Pistohlkorsiga (1813−1858) pärisid selle mõisa tema lapsed ja olid kaasomanikud 1864. aastani. Poeg Woldemar Bunge (1842−1892) oli pedagoog Peterburis ja Tartus, Gustav Piers Alexander von Bunge (1844−1920) oli keemik ja temast sai Baseli ülikooli professor. Tema noorem vend Alexander von Bunge (1851−1930) omandas Tartu ülikoolis meditsiinidoktori kraadi, osales Siberi uurimisretketel, oli Balti laevastiku ülemarst ja lõpetas karjääri salanõuniku teenistusastmega. Tema surmaga kustus Liivimaa liin.
Venemaa liin.
Liini rajaja Christian Gottlieb von Bunge (1776−1857) noorem poeg Nikolai Karl Paul von Bunge (1823−1895) tegi Venemaa riigiteenistuses hiilgavat karjääri: kaitses poliitteaduse doktori kraadi, valiti Kiievi ülikooli professoriks ja rektoriks, teenis välja tõelise salanõuniku teenistusastme, oli aastatel 1882−1887 Venemaa rahandusminister, nimetati Riiginõukogu liikmeks ja oli 1887−1895 Ministrite Komitee esimees. Kuna ta suri vallalisena, jätkus liin tema venna insener Heinrich Georg Konstantin von Bunge (1811−1885) järeltulijatega. Viimase poeg Nikolai Christian Konstantin von Bunge (1842−1914) oli samuti Kiievi ülikooli professor. Bungede perekonna õpetlaste traditsiooni jätkas ka tema poeg Nikolai Nikolajevitš von Bunge (1885−1921), kes omandas Kiievi ülikoolis keemiamagistri kraadi, oli eradotsent ja seejärel Tauria ülikooli keemia erakorraline professor (1919). Ta oli selle liini viimane meessoost esindaja.
Vilen

Vilen on Vladimir Iljitš Lenini auks kasutusele võetud vene eesnimi.
Eestis.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga on eesnimi Vilen Eestis 10 mehel.
Varastamine (pulm)

Varastamine oli üks tavadest Eesti talupojapulmas. 
"Varastamine" oli pulmades üpris levinud. Lahkudes mõrsjakodust püüdsid peiupoisid kaasa võtta igasuguseid esemeid (et mõrsja koduigatsust kustutada), valvajateks-takistajateks olid pruudiveljed. 
Pulmasõidul püüdis ajumees mõrsjat varastada, valvajateks olid peiupoisid. Kui vargus õnnestus, pidid peiupoisid mõrsja lunastama ja taluma peiu etteheiteid. 
Kui veimekirst toodi peiukoju, siis püüti seda peiupoolsete pulmaliste poolt varastada. Valvajateks-takistajateks olid kirstumehed või veljed. Nood sõidki enamasti kirstu peal, et kirstu mitte silmist lasta. 
Need olid peamised varguseobjektid pulmades. Omaaegne maagilis-rituaalne tähendus muutus aja jooksul mängulis-naljatlevaks tavaks, mille üheks eesmärgiks oli ka raha korjamine noorpaarile, sest varastatud asi tuli ju välja osta või lunastada (Vigala, Audru, Pöide, Kursi, Karja jne.).
Trivimi

Trivimi ('minu kolm jõudu'). on ladina päritolu eesnimi:
Tunne (eesnimi)

Tunne on eesti eesnimi.
Tunne nimepäev on 25. august.
Malev (eesnimi)

Malev on eesti mehenimi.
Nime Malev nimepäev on 23. juuni.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Malev Eestis 10 mehel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Malev Eestis 9 mehel.
Novik

Novik on vene (Новик), valgevene (Новiк) ja poola (Nowik) päritolu nimi, mis pärineb idaslaavi sõnatüvest tähendusega "uus". Venemaal tähendas "novik" ajalooliselt aadli-, bojaari- või kasakasuguvõsast noorukit, kes teenis armees või muus sõjaväestatud organisatsioonis (Народное ополчение).
Pulmapõll

Pulmapõll oli eesti talupojapulmas rituaalne riietusese.
Koos tanuga oli põll pruudile tõendiks abielu sõlmimisest, põll ja tanu tegid mõrsjast nooriku. Põlle ettesidumine kujunes pulmas omaette tavaks. Nagu tanu pandi pruudile kolm korda pähe (tanutamine), nii seoti ka põlle kohati ette kolmel korral (kord liiga kõrgele, kord liiga madalale). Mõnes pulmas oli põllel pappalus, et põll hoiduks sirge. Põlle kinkis peigmees, oluline põllega seostatud tava oli järgnev põlle lappimine.
Ojavere

Ojavere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Ojavere uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bullis, Milk, Oert, Oinaskoff, Oinus, Oost, Osipov, Parsidski, Persidksi, Persidski, Soe, Sussi ja Terri. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Ojavere Eestis 33 mehel ja 56 naisel.
Pulmapäevad

Pulmapäevad oli aeg, mille jooksul kestis eesti talupojapulm.
Tavalised pulmad kestsid kolm päeva. 
Pulmaeelsel päeval ehk pulmalaupäeval kogunesid pulma kutsutud vastavalt mõrsja või peiu majja. 
Pulma esimene päev oli saajapäev – peig läks koos saajarahvaga mõrsjale järele ja tõi selle oma koju. 
Teist päeva nimetati vakapäevaks – pruudipoolne vakarahvas sõitis koos veimekirstuga peiukoju. 
Kolmas päev oli hõimupäev, siis käisid pulmalised pulma järel vastastikku külas. Mõnes kohas kutsuti kolmandat päeva pulma annepäevaks, mis kulus peaparandamiseks ja jantimiseks. 
Esimest nädalat pärast pulmi kutsuti ka hõimunädalaks.
Massakas

Massakas on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Massakas on pandud Keeri ja Tähtvere mõisas Nõo kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Massaka-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Hellik (1939. aastal Nõmmel). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Massakas Eestis 11 mehel ja 13 naisel.
Hellik (perekonnanimi)

Hellik on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Hellik uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eilmann (1937. aastal Massu vallas) ja Massakas (1939. aastal Nõmmel. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Puhaskivi

Puhaskivi on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Puhaskivi uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Reinstein (1936. aastal Esna vallas ja Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
​
Dach

Dach on saksa perekonnanimi ("katus").
Eestis on perekonnanime Dach pandud Arula mõisas Otepää kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Dachi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kase, Tahk, Tammeraid ja Tähe. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Edgar Tomusk

Edgar Tomusk (26. november 1905 Viljandi – 25. september 1972) oli eestlasest Nõukogude julgeolekutöötaja.
Elulugu.
Edgar Aleksander Tomusk sündis 26. novembril 1905 Viljandis töölisperekonnas, isa oli ehitustööline. Õppis 4 aastat Viljandi Ministeeriumikoolis ja aastatel 1918–1922 Viljandi linna kõrgemas algkoolis, kust lahkus enne 6. klassi lõpetamist. 1920–1926 õpipoiss K. Ochsche Mehaanilises puu- ja ehitustöökojas Viljandis, 1926–1928 puusepp Eesti kaitseväe puutöökojas Viljandis. 1926. aastal teenis sundaega EV sõjaväes Sakala Partisanide Pataljonis. 1928–1940 oli mööbelsepp K. Ochsche puutöökojas Viljandis ja Frankonia puutöökojas Tallinnas.
1923. aastal astus Viljandi Töölisspordi Seltsi „Spartacus“, kuuludes selle juhatusse. 1924. aasta jaanuarist märtsini oli oma poliitilise tegevuse tõttu vahi all seoses nn 149 protsessiga, kuid vabastati oma nooruse tõttu.
Võttis Nõukogude okupatsioonivägede saabudes juunis 1940 ametiühingu liikmena aktiivselt osa „uue korra“ kehtestamisest. Juulis määrati kommunistliku partei usaldusmeheks Viljandi poliitilise politsei juurde. 24. juulil 1940 esitas avalduse kommunistlikku parteisse astumiseks, võeti liikmeks 29. juulil 1940. 14. augustil 1940 määrati ametisse okupatsioonivõimude komplekteeritud poliitilisse politseisse. Septembris 1940 nimetati Siseasjade Rahvakomissariaadi Viljandi linna julgeoleku osakonna operatiivvolinikuks. Detsembris 1940 abiellus Linda Petseriga. Sõja puhkedes astus 1941. aasta juulis hävituspataljoni. 8. juulil 1941 organiseeris ja viis läbi massihukkamise Viljandi linna vangla hoovis, kus mõrvati üheksa inimest. Osales Viljandi hävituspataljoni koosseisus lahingutes Põltsamaa ja Rutikvere juures taganedes Nõukogude Liitu. Augustist 1941 veebruarini 1942 vangivalvur Luninsk-Kuznetski linna vanglas nr. 8 Kemerovo oblastis. 1942–1943 Riikliku Julgeoleku Rahvakomissariaadi Kõrgema Kooli kuulaja Moskvas, lõpetas selle kooli 1943. 1943–1944 Vologda oblasti Grjazovetsi linna julgeolekutöötaja (operatiivvoliniku abi (praktikant)). 1944–1945 Järva maakonna julgeoleku ülema asetäitja Paides. 1945–1946 Viljandi maakonna julgeoleku 2. jaoskonna ülem. 1946–1949 Viljandi maakonna julgeoleku ülem. Oli Viljandi kooliõpilastest koosnenud põrandaaluse vastupanuorganisatsiooni Triumviraat põhirepresseerijaid (viis läbi arreteerimised ja põhilised ülekuulamised).
1949–1950 Pärnu linna julgeoleku 5. jaoskonna ülem. 1950–1953 Kilingi-Nõmme rajooni julgeoleku ülem, 1953–1954 Siseministeeriumi Kilingi-Nõmme osakonna ülem. 1954–1955 KGB Kilingi-Nõmme rajooni volinik. Vabastati töölt tervislikel põhjustel (tunnistati 2. grupi invaliidiks). Suri 25. septembril 1972 neeruvähki. Ta maeti 28. septembril 1972 Viljandi vanale kalmistule.
UEFA Euroopa Liiga 2018–2019

UEFA Euroopa Liiga 2018–2019 on Euroopa Liiga kümnes ja Euroopa klubide tugevuselt teise karikasarja 48. hooaeg. 
UEFA Euroopa Liiga 2018–19 finaal toimub Aserbaidžaanis Bakuu olümpiastaadionil.
Klubid.
Eesti klubidest osalesid esimeses kvalifikatsiooniringis Nõmme Kalju, Narva Trans ja Levadia, ükski neist ei pääsenud järgmisse ringi. Teises kvalifikatsiooniringis mängis FC Flora ning ka teised klubid, kes olid välja langenud Meistrite Liiga esimeses kvalifikatsiooniringis.
Pea (perekonnanimi)

Pea on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Pea on pandud Meedla mõisas Kaarma kihelkonnas, Kihelkonna mõisas Kihelkonna kihelkonnas ja Hellamaa mõisas Muhu kihelkonnas Saaremaal ning Pagari mõisas Jõhvi kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati pea uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Bondarev ja Bornschein. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Pea Eestis 17 mehel ja 24 naisel.
Taaralepp

Taaralepp on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Taaralepp uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Terlap (1937. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Selirand

Selirand on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Selirand uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Seestrand, Seger, Seiler, Selberg ja Zeisig. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Selirand Eestis 14 mehel ja 23 naisel.
Ranna kool

Ranna kool oli mitme Eesti kooli nimi:
Ranna kool (Tartumaa)

Ranna kool oli kool Tartumaal, endise Ranna mõisa alal.
Kooli eelkäijad olid 1809 asutatud Sassukvere ja Raatvere vallakool. 1919 muudeti mõlemad koolid algkoolideks. 1923 ühendati need kaks kooli üheks kooliks: Ranna algkooliks.
1944 muudeti Ranna algkool "Ranna mittetäielikuks keskkooliks".
1980 põles koolimaja maha ja kool suleti.
Tiina Tuulik

Tiina Tuulik (sündinud 19. aprillil 1966) on eesti maastikuarhitekt.
Hariduskäik.
Ta õppis aastatel 1984–1991 Tallinna Kunstiülikoolis ja lõpetas selle arhitektina. Aastatel 1992–1994 oli ta magistriõppes Kuningliku Taani Kunstiakadeemia arhitektuurikooli maastikuarhitektuuri osakonnas, mille lõpetas magistrikraadiga.
Ta on alates 2010. aastast Eesti Kunstiakadeemia doktoriõppes tööga "Kalmistukultuur 21. sajandi Eestis. Traditsioonid ja uuendused" (juhendajad Marju Kõivupuu ja Anneli Randla).
Töökäik.
Ta on töötanud arhitektuuribüroos Järve &amp; Tuulik ning DIA Arhitektuur.
Ta on lektor Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ja arhitektuuri instituudi arhitektuuri ja urbanistika akadeemias.