tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Hiina Riiklik Kosmoseamet

Hiina Riiklik Kosmoseamet (inglise keeles China National Space Administration (CNSA)) on Hiina riiklik kosmoseamet. 
Amet tegeleb Hiina kosmoseprogrammi arendamisega ning vastutab kosmosega seotud sammude ning tegevuste planeerimise eest. Varem kosmosetööstusministeeriumi haldusalasse jäänud teemad jagunevad tänapäeval kosmoseteaduse- ja tehnoloogia korporatsiooni ja riikliku kosmoseameti vahel. CNSA on Hiina teaduse, tehnoloogia ja kaitsetööstuse riikliku administratsiooni (SASTIND) alluvuses, SASTIND omakorda on allutatud Hiina tööstus- ja IT-ministeeriumile (MIIT).
Ameti peakorter asub Pekingi Haidiani rajoonis.
Ajalugu.
CNSA asutati 1993. aastal, kui Hiina kosmosetööstusministeerium jaotati CNSA-ks ja Hiina kosmoseteaduse- ja tehnoloogia korporatsiooniks (CASC). Kosmoseamet tegeleb peamiselt juriidilise ja teoreetilise poolega, CASC tegeleb praktilise poolega. Alguses ei töötanud selline jaotus eriti hästi, kuna reaalsuses olid CASC ja CNSA endiselt üks ja seesama suur, sama juht- ja töötajaskonnaga amet.
1998. aasta reformide käigus jaotati CASC mitmeks väiksemaks riigiettevõtteks. Sellise muudatusega prooviti jäljendada läänepärast kaitsehangete süsteemi, milles riigiametid seavad paika strateegia ning väiksemad ettevõtted, mis on küll riigi omandis, kuid mitte valitsuse haldusalas, korraldavad hanked.
Ülesanne.
Mandaadi CNSA loomiseks andis kaheksas Hiina rahvakongress. Üheksas rahvakongress tegi CNSA-st Hiina teadus-, tehnoloogia- ja kaitsetööstuskomisjoni (COSTIND) siseameti. CNSA põhiülesanded on organisatsioonide nimel kosmosealaste lepingute sõlmimine, rahvusvahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö elluviimine, riikliku kosmosepoliitika elluviimine ning riikliku kosmoseteaduse, -tehnoloogia ja -tööstuse haldamine.
Siiani on Hiina sõlminud kosmosealase koostöö lepingu Ameerika Ühendriikide, Brasiilia, India, Itaalia, Pakistani, Prantsusmaa, Saksamaa, Tšiili, Ukraina, Venemaa, Ühendkuningriigi ning veel mõne riigiga.
CNSA juhi määrab Hiina Rahvavabariigi Riiginõukogu.
Taikonaudid.
2013. aasta seisuga on kosmoses käinud 13 Hiina astronauti (tähestikulises järjekorras):
Juhid.
Praegu on CNSA juht Zhang Kejian, asejuht on Wu Yanhua, Tian Yulong on ameti peasekretär.
Osakonnad.
CNSA alluvuses on neli osakonda:
The Dubai Mall

The Dubai Mall on kaubanduskeskus Dubais Araabia Ühendemiraatides. See on suuruselt teine kaubanduskeskus maailmas. Dubai Mall kuulub 20 miljardi dollari kompleksi ning sisaldab 1200 poodi. 2011. aastal oli see kõige külastatum hoone, mis meelitas aastas kohale rohkem kui 54 miljonit külastajat. Kaubanduskeskuse sissepääs asub Doha tänaval, mis 2009. aasta aprillis ehitati ümber kahekorruseliseks teeks.
Statistika.
Dubai Mall müüs esimese viie päeva jooksul 61 000 piletit akvaariumisse pärast selle avamist.2009. aastal külastas kaubanduskeskust 37 miljonit inimest ja iga nädal rohkem kui 750 000 külastajat. Ka 2012. aastal oli Dubai Mall maailma populaarseim ostukeskus ja vaba aja veetmise sihtkoht. See tõi rohkem kui 65 miljonit külastajat, mis on 20% rohkem võrreldes 2011. aastaga, kus oli külastajate arv 54 miljonit.
Kirjeldus.
Kaubanduskeskuse pindala on 1 124 000 m², mis on kokku umbes 50 jalgpalliväljaku jagu. Samuti on seal 250 numbritoaga luksushotell, 22 kinoekraani ja 120 kohvikut ja restorani. Seal on kolme parkla peale kokku üle 14 000 parkimiskoha.
The Dubai Mallis asuvas akvaariumis on näha rohkem kui 300 merelooma liiki.
2009. aastal avati teemapark, kus saab nautida üle 150 mängu. Pargis on 15 sõitu ja hulgaliselt lõbustusmänge, kaasa arvatud liikumisstimulaatoreid, karnevalimängud ja oskusmängud. Teemapark suleti 1. juunil 2017 pärast SEGA litsentsi lõppemist. See avati uuesti veebruaris 2018, kui teemapark nimetati virtuaalreaalsuse järgi VR Park Dubaiks.
2012. aasta detsembris avati 820 meetri pikkune tee, mis on ühendatud Burj Khalifa / Dubai Malli metroojaama ja kaubanduskeskusega.
Aasta lind (Saksamaa)

Saksamaa aasta lind ("Vogel des Jahres") valimisega tegeleb 1899. aastal loodud Naturschutzbund Deutschland (NABU).
Valimised toimuvad igal aastal alates 1971. aastast.
Aasta lind

Aasta lind on linnuliigile antav ajutine nimetus. Eestis valitakse aasta lindu 1995. aastast. Seda korraldab Eesti Ornitoloogiaühing oma projekti "Aasta lind" raames. Üks eesmärke on tutvustada rahvale ühe hästi tuntud linnu kaudu nii linde üldse kui ka nende kaitse põhiprobleeme.
Alates 2001. aastast annab Eesti Post igal aastal välja aasta linnu margi, esimese päeva ümbriku ja 2004. aastast ka maksimumkaardi.
Esimesena valiti Eesti aasta linnuks rukkirääk. Sarnaselt Eestiga oli rukkirääk hiljem ka esimene Venemaa aasta lind (1996) ja esimene Läti aasta lind (1996).
Estlink 2

Estlink 2 on umbes 170 km pikkune elektrikaabel Eesti ja Soome vahel. Kaabli omanikud on Elering AS (50%), Fingrid Oyj (50%).
Ajalugu.
EstLink 2 eelleping sõlmiti Eleringi ja Fingridi vahel 15. veebruaril 2010 Tallinnas. Ehitusleping sõlmiti 1. novembril 2010.
23. detsembril 2010 sõlmiti mere- ja maa-aluste kaablite tootmise ja paigaldamise leping Nexansiga, konverterjaamade ehitamise leping Siemensiga, Nikuvikeni kaabliterminali rajamise ja Anttila alajaama laiendamise leping Soomes sõlmiti Empower Oy-ga ning lepingu Anttila ja Nikuvikeni vahelise ülekandeliini ehitamiseks sai Bouygues'i osa ETDE.
Kaabli paigaldamine algas 15. oktoobril 2012 ja selle paigaldas kaablilaev Nexans Skagerrak. Kaabli testimine algas 22. oktoobril 2013. Proovitegevus algas 6. detsembril 2013 ja kestis kuni 6. veebruarini 2014, misjärel alustas kommertstegevust.
Kaabel avati pidulikult 6. märtsil 2014.
Kirjeldus.
Estlink 2 kogupikkus on 171 km, see koosneb 145 km pikkusest avamerekaablist, 12 km pikkusest maismaakaablist Eestis ja 14 km õhuliinist Soomes. 12 km pikkune maakaabel saab alguse Püssi alajaamast ja kulgeb Soome lahe rannikul Aseris. Sealt kulgeb 145 km pikkune avamerekaabel Soome Nikuvikeni kaabliterminali jaama. Nikuvikeni kaabliterminali jaam ühendatakse Attila konverterjaamaga 14 km pikkuse õhuliiniga.
Estlink 2 on klassikaline kahesuunaline monopolaarne kõrgepinge alalisvooluühendus liinikommuteeritavate konvertertüristoridega. Selle maksimaalne ülekandevõimsus on 650 MW ja see töötab 450 kV pingega. Selle hinnanguline maksumus on umbes 320 miljonit eurot, millest konverterjaamad maksavad 100 miljonit eurot ja kaabel 180 miljonit eurot. Euroopa Komisjon otsustas eraldada projektile 100 miljonit eurot.
Probleemid.
2024. aasta jaanuaris lülitati kaabel rikke tõttu välja ning ühendus taastati sama aasta septembris. Rikke põhjuseks nimetati kaabli sisemine lühis, mille võis tingida kaabli keerukas asend. Rikkekoht tuvastati veebruari lõpuks ning umbes 30 miljoni euro maksnud remonditööde käigus asendati Eesti rannikul ligikaudu 300 meetri pikkune kaablilõik reservkaabliga. Rike avaldas olulist mõju kohalikule elektrihinnale, mis tõusis selle tulemusel rikkeperioodil hinnanguliselt kümnendiku võrra.
Sama aasta 25. detsembril katkes kaabli kaudu toimunud elektriühendus taas. Seekord oli tegemist 'välise mõjutusega' – kaabli (nagu ka Helsingi-Frankfurdi sidekaabli) purustas Venemaa varilaevastikku kuuluv tanker Eagle S, mis lohistas ankrut mööda merepõhja. 28. detsembril arestis Soome keskkriminaalpolitsei Estlink 2 lõhkunud naftatankeri. Kaabli remontimiseks kasutati üldehituslaeva Deep Cygnus. Planeerimistööd ja laeva ettevalmistamine remondiks kestsid veebruarist aprillini ning kaablit parandati maist juunini. Kaabel võeti taas kasutusse 20. juunil 2025.
Meriküla (Harku)

Meriküla on küla Harju maakonnas Harku vallas. 
Küla eraldati 2018. aastal Ilmandu, Muraste ja Suurupi külast.
Alex Iwobi

Alexander Chuka Iwobi (sündinud 3. mail 1996 Lagoses) on Nigeeria jalgpallur, kes mängib ründajana Inglise kõrgliiga klubis Fulham ja Nigeeria jalgpallikoondises.
Ta sündis Nigeerias ja kolis Inglismaale nelja-aastaselt. Ta liitus juba algkoolis õppides Arsenaliga. Ta sõlmis klubiga pikaajalise lepingu 2015. aasta oktoobris. Debüüdi klubi põhimeeskonnas tegi ta 27. oktoobril 2015 liigakarika mängus Sheffield Wednesday vastu. Premier League'is tegi ta debüüdi neli päeva hiljem mängus Swansea City vastu. Esimese värava lõi ta Inglismaa kõrgliigas 19. märtsil 2016 mängus Evertoni vastu. 2017. aastal võitis ta klubiga Inglismaa karika ning aastatel 2015 ja 2017 on tuldud FA Community Shieldi võitjaks. 2018. aasta augustis sõlmis Iwobi Arsenaliga uue pikaajalise lepingu, kuid siirdus aasta hiljem Evertoni.
Suvel 2023 liitus ta ligi 26 miljoni euro eest Fulhamiga.
Kuigi Iwobi kuulus Inglismaa noortekoondistesse, otsustas ta hakata täiskasvanuna esindama koondises Nigeeriat. Debüüdi Nigeeria koondises tegi ta 8. oktoobril 2015 mängus Kongo DV vastu. Esimese värava lõi ta koondises 9. oktoobril 2016 MM-i valikmängus Sambia vastu.
Rhodes (LAV)

Rhodes on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Joe Gqabi ringkonnas Senqu vallas.
Rhodes on asutatud 1894. aastal, omavalitsusliku staatuse sai 1897. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Rhodes'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 92,7%, valgeid 6,0%, värvilisi 0,9% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,1%. Koosa keelt pidas emakeeleks 82,1% inimesi, sotho keelt 10,2%, afrikaani keelt 3,5%, inglise keelt 2,7% ja teisi keeli 1,4%.,
Andrew Bovell

Andrew Bovell (sündinud 23. novembril 1962) on Austraalia näitekirjanik, dramaturg ja stsenarist.
Eluloolist.
Ta sündis Lääne-Austraalias Kalgoorlies ja lõpetas Perthis keskkooli. Õppis Lääne-Austraalia ülikoolis ("University of Western Australia"), lõpetas selle bakalaureusekraadiga ning pärast seda asus õppima Victoria Kunstikolledži ("Victorian College of Arts") draamakooli Melbourne'is, mille on lõpetanud. Praegu elab Adelaide'is Lõuna-Austraalias.
Looming.
Pärast mitmesuguseid karjäärikatsetusi hakkas Andrew Bovell kutselise kirjanikuna kirjutama 1980. aastate lõpul. 1985. aastal sai ta Austraalia valitsuselt Literature Board Fellowship-nimelise toetuse ja kaks aastat hiljem alustas residentkirjanikuna koostööd Melbourne'i teatriga Melbourne Workers Theatre. Kuulsaim tema varajastest näidenditest on "After Dinner", mis esietendus Melbourne'is La Mama teatris 1988. aastal. 1991. aasta lõpuks oli näidendit lavastatud Austraalia ja Uus-Meremaa teatrites vähemalt 12 korda. Selle ja ühe teise 1988. aasta näidendi, "The Ballad of Lois Ryan", on Andrew Bovell välja andnud ka romaanidena.
1989. aastal töötas Bovell residentkirjanikuna Melbourne Theatre Companys, 1991. aastal Darwin Theatre Companys ja 1994. aastal Edith Cowani Ülikooli ("Edith Cowan University") juures Perthis. 1997. aasta osales Bovell ühena paljudest kirjanikest suures koostööprojektis (koos Janis Balodise, Nick Enrighti, Michael Gurri, Daniel Keene'i, Joanna Murray-Smithi, Debra Oswaldi, Alison Croggoni (laulutekstid) ja Alan Johniga (muusika)) Deidre Rubensteini muusikalavastuse "Confidentially Yours kallal", mis etendus järgmisel, 1998. aastal Playbox Theatre'is. Andrew Bovell kirjutas lavastuse jaoks paar lugu, mida ta hiljem kasutas ka filmi "Lantana" stsenaariumis.
Hertsog Magnus (ansambel)

Hertsog Magnus oli Rakveres tegutsenud Eesti punkansambel.
Ansambel asutati 1995.
Punk T

Punk T oli Eesti punkansambel.
Ansambel asutati 1979. aastal Tallinnas Sikupillis.
P.V.A.

P.V.A. oli Tallinnas tegutsenud Eesti punkansambel.
Ansambel asutati 1991.
Laali keel

Laali keel on Tšaadis Kesk-Chari piirkonna kolmes külas räägitav umbes 750 kõnelejaga keel.
Laali keel on siiani klassifitseerimata ja seda loetakse isolaatkeeleks. Keelt on tugevalt mõjutanud naabruses kõneldavad Nigeri-Kordofani hõimkonna Adamaoua keelte rühma kuuluvad keeled, vähemal määral ka Tšaadi keeled. Seetõttu on laali keelt mõnikord klassifitseeritud ka Adamaoua või Tšaadi keelena. Osa selle sõnavarast ja morfoloogiast on pärit Afroaasia keelkonda kuuluvatest Tšaadi keeltest, osa Adamaoua keeltest ja suur osa seni tundmatust allikast, milleks võib olla tänapäevaks hääbunud Kesk-Aafrikas levinud tundmatu keelkonna keel.
ILLUMENIUM

ILLUMENIUM on Eesti ansambel.
Ansambli asutasid 2014. aastal DefRage liikmed.
Ilves, Pulk ja Rahman

Ilves, Pulk ja Rahman on Eesti ansambel.
Ansambli moodustavad Aapo Ilves, Jaan Pulk ja Jan Rahman.
2006 andis ansambel välja võrukeelse albumi "Murõt ei olõ".
Incognito

Incognito (itaaliakeelne sõna, mugandatult inkognito) võib tähendada järgmist:
Incognito (Eesti ansambel)

Incognito oli 1970. aastatel tegutsenud Eesti ansambel.
JZ Belle

JZ Belle on Eesti ansambel.
Ansambli asutasid 2005. aastal Tatjana Mihhailova ja Timo Vendt. 
Koosseis.
Vokaal – Tatjana Mihhailova
Tants – Viktoria ja Natali
Lahing Moskva pärast

"Lahing Moskva pärast" (vene keeles "Битва за Москву"; tšehhi keeles "Boj o Moskvu"; vietnami keeles "Cuộc chiến ở Moskva") on 1985. aastal esilinastunud kaheosaline NSV Liidu kinoepopöa. 
Filmi tegid Nõukogude Liidu ja Tšehhoslovakkia filmiloojad (Saksa DV ja Vietnami kineastide osalusel) stsenaristi ja režissööri Juri Ozerovi juhtimisel.
Filmid on pühendatud Saksa-Nõukogude sõja (Venemaal tuntud kui Suur Isamaasõda) algperioodile. Epopöas kujutatakse tegelikke inimesi, nagu Georgi Žukov, Dmitri Pavlov, Konstantin Rokossovski, Richard Sorge, Stalin ja Hitler, ning nende tegevust, sageli kronoloogilise täpsusega.
Aston Bay

Aston Bay (afrikaani keeles Astonbaai) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Sarah Baartmani ringkonnas Kouga vallas. Aston Bay asub India ookeani rannikul.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Aston Bay elanikest valgeid 94,07%, mustanahalisi aafriklasi 2,90%, värvilisi 2,78%ja teisi 0,13%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 69,19% inimesi, inglise keelt 27,53% ja koosa keelt 1,01%.
Salava (organisatsioon)

Salava on Saare maakonnas tegutsev mereorganisatsioon. Salava on Saaremaa Merekultuuri Seltsi tütarorganisatsioon.
Salava asutati 1996.
History 2

History 2 (lühend H2) on dokumentaaltelekanal.
Maailma ühe populaarseima telekanali History tegijad lõid uue telekanali H2, mis pakub ägedat ajalugu ja “kas-teadsid-et” fakte. History 2 kaevub sündmuste telgitagustesse, uurib teadust, sõjaajalugu ning antiikaega, aga ka kaasaja ajalugu, paljastades vähetuntud fakte maailmast meie ümber. H2-s on rohkem avastamist, rohkem teadmist, rohkem arusaamist, rohkem ajalugu.
Heli: inglise
Subtiitrid: soome
Bolotwa

Bolotwa on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Chris Hani ringkonnas Intsika Yethu vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bolotwa elanike seas mustanahalisi aafriklasi 100,0%. Koosa keelt pidas emakeeleks 98,52% ja sotho keelt 0,66%.
Alexandru Tănase

Alexandru Tănase (sündinud 24. veebruaril 1971 Chișinăus) on Moldova jurist ja poliitik (Moldova Liberaaldemokraatlik Partei).
Ta oli 25. septembrist 2009 kuni 11. maini 2011 Moldova justiitsminister. Teist korda oli ta Moldova justiitsminister alates 10. jaanuarist 2018 kuni 12. märtsini 2018.
Ta oli Moldova Konstitutsioonikohtu president 4. oktoobrist 2011 kuni 12. maini 2017.
Dalnegorsk

Dalnegorsk on linn Venemaal Primorje krais, Dalnegorski linnaringkonna keskus.
Asula on rajatud 1897. aastal ja kandis esialgu nime Tetjuhhe, töölisasulaks sai 1930. aastal. Dalnegorski nime sai asula 1972. aastal, linnaõigused 1989. aastal.
1965. aastal avati linnas Primorje Mäekeemiakombinaat, mis sai hiljem nimeks Tootmiskoondis "Bor".
Sarajevo moslemite resolutsioon

Sarajevo moslemite resolutsioon (serbohorvaadi: Sarajevska rezolucija / Сарајевска резолуција) ehk Sarajevo moslemite 1941. aasta resolutsioon oli Saksa okupatsiooni ajal Bosnia ja Hertsegoviina 108 tuntud moslemist kodaniku pöördumine nn Iseseisva Horvaadi Riigi korraldatud serblaste massilise mõrvamise ja tagakiusamise vastu (massimõrvadele olid järgnenud serbia tšetnikute vastuaktsioonid, mis olid suunatud ka riigi moslemite vastu). 
Allakirjutanud distantseerusid moslemitest, kes osalesid sellistes kuritegudes, protestisid katsete vastu süüdistada kogu moslemikogukonda neis osalemises, nõudsid Iseseisva Horvaadi Riigi võimukandjatelt selliste kuritegude lõpetamist ja kõigile kodanikele julgeoleku tagamist, sõltumata nende etnilisest taustast, kurjategijate karistamist ja ohvrite abistamist.
Resolutsiooni tekst põhines 14. augustil 1941 toimunud El-Hidaje kogu (Bosnia ja Hertsegoviina ulama) resolutsioonil. Resolutsiooni teksti autorid olid Mehmed Handžić ja Kasim Dobrača.
Suur Sõbralik Hiiglane

"Suur Sõbralik Hiiglane" (inglise keeles "The BFG") on Roald Dahli 1982. aastal ilmunud lasteraamat (jutustus).
Selle peategelased on väike tüdruk Sophie ja SSH ehk Suur Sõbralik Hiiglane.
Roald Dahl pühendas teose oma tütrele Oliviale, kes oli 1962. aastal entsefaliiti surnud.
Teose põhjal on loodud kaks filmi, mis linastusid 1989. ja 2016. aastal. Selle põhjal on loodud ka teatrilavastus.
Eesti keeles on teos ilmunud Kristina Uluotsa tõlkes 2001. ja 2016. aastal.
Eesti keelepoliitika

Eesti keelepoliitika kuulub Haridus- ja teadusministeeriumi valitsemisalasse. Ministeeriumi ülesanded on keelepoliitika planeerimine, korraldamine ja arendamine; riigi arengukavade väljatöötamine keelepoliitika valdkondades ja nende kooskõla tagamine üleriigiliste arengukavadega.
Keelepoliitika arendamisel ja elluviimisel nõustab Vabariigi Valitsust Eesti keelenõukogu , mis loodi Haridus- ja teadusministeeriumi juurde 2001. aastal. 
Eesti keelenõukogu praeguse koosseisu kinnitas Vabariigi Valitsus 14. aprillil 2022. Komisjoni esimees on Birute Klaas-Lang. Uus koosseis kinnitati viieks aastaks.
Keelevaldkonna kolm olulisemat suunda on
Keelepoliitika põhimõtted.
Keelepoliitika eesmärk: Eestis elamiseks peab oskama eesti keelt.
Eesti keel Eestis.
Eesti riigikeel on eesti keel, mis kuulub Uurali keelkonda ja mida 2012. aasta seisuga kõneles emakeelena hinnanguliselt 922 000 inimest (68,5% kogurahvastikust) Eestis ja 160 000 mujal maailmas. Teine ametlik keel on eesti viipekeel. Eesti keelel on kaks suurt murderühma: põhjaeesti ja lõunaeesti, kuigi mõnikord on mainitud ka kolmandat murret – kirderanniku. Normeeritud eesti kirjakeel on loodud põhjaeesti keskmurde baasil.
Eestis viib keelepoliitikat ellu, peab riiklikku järelevalvet keeleseaduse ja keelekasutust kindlaks määravate õigusaktide nõuete täitmise üle valitsusasutus Keeleamet, mis kuulub Haridus- ja Teadusministeeriumi valitsemisalasse.
21. sajandi Eestis uurivad eesti keelt Tallinna Ülikool, Eesti Keele Instituut, Tartu Ülikool ja Tallinna Tehnikaülikooli Küberneetika Instituut. Keelehuvilised on loonud ka mittetulundusühinguid, näiteks Emakeele Selts ja Eesti Rakenduslingvistika Ühing, kes korraldavad ettekandekoosolekuid ja väljasõite. Lisaks toimuvad keelepäevad, seminarid ja konverentsid, millest märkimisväärseim on sügiseti toimuv "Emakeel ja teised keeled" konverents.
Peaaegu kõik eestlastele suunatud veebikeskkonnad ja -portaalid, mobiiltelefonid, panga-, bensiini- ja muud automaadid on eesti keeles. Keeletarkvara ja sõnastikke pakuvad Keeleveeb, Keelevara, EKI.
Tuleviku eesmärgiks on panna arvuti mõistma eestikeelset kõnet ja osalema lihtsas infodialoogis. Samuti tahetakse luua eestikeelset automaatset kõnetuvastust, infootsinguid-, masintõlkeid- ja sisukokkuvõtteid tegevaid programme ning grammatikakorrektoreid.
Eesti venekeelsetes koolides õpetatakse eesti keelt alg- ja põhikooliastmes teise keelena, samas enamikus gümnaasiumites on kogu aineõpe eesti keeles või 60% aineõppest on eesti ja 40% vene keeles. Eestikeelsetes koolides kuulub eesti keel ja kirjandus kohustuslike õppeainete hulka ning seda õpitakse alates 1. kuni 12. klassini. Eesti keele tasemetöö toimub 3. ja 6. klassis, eksam 9. ja 12. klassis.
Eesti keele välisõpe.
Eesti keele välisõpe jaguneb kaheks: akadeemiliseks välisõppeks ja välismaa koolides toimuvaks keeleõppeks.
Võõrkeelepoliitika.
Võõrkeelepoliitika on osa eesti keelepoliitikast, mida reguleerib 2011. aasta 23. veebruaril vastu võetud keeleseadus. Selle eesmärk on kaitsta eesti keelt ja täpsustada võõrkeelte kasutamise tingimusi ametiasutustes.
§ 23 ütleb:
§ 91 ütleb:
§ 12 1 ütleb:
Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring

Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring on Kultuuriministeeriumi tellitav lõimumisvaldkonna sõltumatu süvauuring. Integratsiooni monitooringuid korraldatakse üle Eesti alates 2000. aastast. Sihtrühmad, keda monitooringu raames küsitletakse on eestlased, eesti keelest erineva emakeelega püsielanikud ning alates 2017. aastast uussisserändajad. Monitooringu peamised uurimisvaldkonnad, mis puudutavad eri rahvusest inimeste elu Eestis, on haridus, tööturg, meedia, vähemusrahvuste ja etniliste gruppide keel ja kultuur, võrdne kohtlemine, kodakondsus, keeleõpe ja uussisserändajate kohanemine. Monitooringus kasutatakse peamise uurimismeetodina kvalitatiivset uurimismeetodit. Monitooringu tulemused annavad sissevaate Eesti lõimumispoliitika ja lõimumisprotsesside kohta. 
Monitooringute tulemused.
2017. aasta tulemused.
Murekohad:
Paranenud näitajad:
2015. aasta tulemused.
Murekohad:
Paranenud näitajad:
Eesti lõimumispoliitika.
Eesti lõimumispoliitika tähtsaim alusdokument on valdkondlik arengukava "Lõimuv Eesti 2020", mis sõnastab rahvastiku ühtsustamisele kaasaaitavad eesmärgid ja tegevused nende saavutamiseks. Tähtsaim saavutus uusisserändajate toetamiseks on kohanemisprogramm. Lõimumisest ülevaate saamiseks korraldataksegi Eesti ühiskonna integratsiooni monitooring.
Zakamensk

Zakamensk on linn Venemaal Burjaatias, Zakamenski rajooni keskus.
Asula rajati 1933. aastal ja kandis esialgu nime Gorodok. Linnaõigused sai Gorodok 1944. aastal. 1959. aastal sai linna nimeks Zakamensk.
Louisa Vesterager Jesperseni ja Maren Uelandi mõrv

17. detsembril 2018 leiti Imlili küla lähedal asuvalt Toubkali mäe jalamilt (Maroko Atlase mäed) 24-aastase taani naise Louisa Vesterageri ja 28-aastase norra naise Maren Uelandi surnukeha. Naised olid reisinud Marokosse vaatamata oma perekondade soovitustele. Ueland oli iroonilisel kombel postitanud sotsiaalmeedias sisserändajaid kiitvaid postitusi.
Maroko politsei on mõrvadega seoses vahi alla võtnud 18 meest. Maroko peaprokurör on mõrva kirjeldanud terroriaktina pärast seda, kui Internetis hakkas levima video, kus mõned kahtlusalused vandusid ustavust Iraagi ja Levandi Islamiriigile.
Islamiterroristide video, mis kujutab seda, kuidas naistel pea maha raiuti, on Skandinaavias keelatud levitada/vaadata. 
Maailma feministlikud ühendused mõistsid barbaarse misogüünse rünnaku teravalt hukka.
Madalsoomuld

Madalsoomuld on Eestis levinud mulla tüüp, mis valiti aastal 2019. aasta mullaks. Madalsoomullad on õrnad ja liigniisked.
Madalsoomuld on kujunenud põhjaveetoitelistel liigniisketel madalamatel aladel, kus turbakihi tüsedus ületab 30 sentimeetrit. Enamasti koosnevad nad hästi lagunenud toitainerikkast musta värvi turbast, mis on tekkinud looduslikel lagesoodel mitmesuguste tarnaliikide jäänustest.
Madalsoomullad moodustavad umbes 14% Eesti maafondist ja esinevad peaaegu kõikides Eesi piirkondades.
Viimase sajandi jooksul olid paljud madalsoomullad kuivendatud metsa- ja põllumajanduslikus otstarbeks. Kuivendatud madalsoomuldadel kujutatakse suure saagikusega rohumaad või kuusikud. Kuivendamise ja mullaharimise pärast toimub kiire turba lagunemine, millega kaasneb suures koguses süsihappegaasi lendumine atmosfääri ning mulla kahjustumine.
Eesti madalsoomullad.
Rein Kase koostanud Eesti muldade nimestiku (1988) järgi jaotatakse madalsoomuldi järgmisteks:
Tüüp: madalsoomullad
Antiigiteater

Antiigiteater oli aastatel 2000–2005 Tartus tegutsenud teater, kus lavastati ja etendati antiikaja või antiigist inspireeritud keskaja autorite teoseid.
Ajalugu.
Teatri asutasid Mari Murdvee ja tema mõttekaaslased, kelle hulgas leidus nii üliõpilasi kui ka vanemast teatrikunstist huvitatud näitlejaid. Mari Murdvee oli ka Antiigiteatri juhtfiguur ja lavastaja, mängiti tema tõlketööst välja kasvanud lavastusi. Paralleelselt tõlkimisega tundis Mari Murdvee suurt huvi selle vastu, kuidas tekstid võisid mõjuda omas ajas:
""... Näitlejana ei saanud ta tekste jätta üksnes paberile, vaid püüdis neid "tõsta püsti", mitte üksnes tõlkida, vaid anda neile inimlik ja kõigi meeltega tajutav vorm. Äärmise teadusliku põhjalikkusega võttis ta kunstinähtused tükk-tükilt lahti ning sisemistest printsiipidest, ideedest, milleni ta sel moel jõudis, proovis ta luua uut kunstiteost, millel oleks sama mõju, mis teose loomisajal. Ta proovis äratada lugejates-vaatajates unustatud tundmused ja mõtted, unustatud taju, unustatud esteetika – hõlmata elu sügavamalt ja asetada inimene oma päristisse perspektiivi.""
Teater kasvas välja antiikautorite (Homeros, Theokritos, Sappho) tõlgetest tekstipõimikute esitamisest. Antiigiteatri kujunemise kohta Janika Pällilt Tartu Ülikooli klassikalise filoloogia õppetooli Facebooki-postituses:
""Meelde jäi ka Antiigiteater: meie rühmas õppis Mari Murdvee, kes oli lõpetanud Toominga teatristuudio ning lavastas meiega mõnel korral antiikaja autorite tekste (hiljem tegi ta Antiigiteatri lavastusi TÜ raamatukogus). Tollal toimus Tartus kevadeti Dionyysiate teatrifestival ja meie "Odüsseia" lavastus (6. laul, mida me olime Epp Tamme Homerose kursusel lugenud) võeti selle programmi, andsime kas 2 või 3 etendust täismajale klassikalise muinasteaduse muuseumis, päris uhke tunne oli... hiljem tegin veel kaasa ühes teoloogide teatritrupi lavastuses, sinna sattusin seetõtttu, et kuulasime koos heebrea keele, eksegeesi ja vanakreeka filosoofia kursusi. [...]""
Esimeseks lavastuseks oli Aristophanese "Linnud. Proloog ja parodos", mida mängiti Tartu Vanamuusika Festivalil 2000. aastal, kuid teatri nimi ei jõudnud toona trükisesse. Antiigiteatri nime all kanti ette Homerose hümnidel põhinevad tantsulis-muusikalised lavastused "Apolloni sünd" (2002) ja eelnimetatu kohandus "Homerose tuleklaas" (2004), Gandersheimi Hrotsviti draama "Väepealik Gallicanuse pöördumine" (2003) ning Petrarca ekloogil "Parthenias", heksameetris poeemil "Africa" ning antiiktekstidel põhinev sõnalis-muusikaline teatraliseering "Hinge killud" (esietendus luuletaja 700. sünniaastapäevale pühendatud ettekandepäeval Tartu Ülikooli raamatukogus detsembris 2004).
Antiigiteatris on tegutsenud Heli Kohv, Heikki-Rein Veromann, Enn Lillemets, Maare-Marika Heinsoo, Janika Päll, Külli Kressa, Anu Põldsam, Andreas Kalkun, Kaspar Koort.
Hansahoovi Teater

Hansahoovi Teater on teater Tartus aadressil Aleksandri tänav 46.
Teater tegutseb aastast 2006.
ERMi teater

ERMi teater (Eesti Rahva Muuseumi teater) on Eesti Rahva Muuseumi peahoones tegutsev teater.
Kelder (ansambel)

Kelder on Eesti ansambel.
Ansambel asutati 2007.
Kristjan (ansambel)

Kristjan on Eesti ansambel. Ansambel tegutses 1977–1985. 2018 tuli ansambel uuesti kokku.
Lainer (ansambel)

Lainer oli Eesti ansambel, mis tegutses 1980. aastatel.
Kjahta

Kjahta (vene keeles Кя́хта, burjaadi keeles Хяагта хот, mongoli keeles Хиагт хот) on Venemaal Burjaatias Mongoolia piiri ääres asuv linn, Kjahta rajooni keskus.
Linna nimi tuleb burjaadi sõnast хяаг (mongoli keeles хиаг), mis tähistab orasheinataolist rohttaime "Elytrigia".
Kjahta asub Burjaatia pealinnast Ulan-Udest 234 km edelas piiritsoonis. Kjahta ja Altanbulag moodustavad kaksiklinna. Nende vahelt käib läbi Venemaa-Mongoolia piir. Kjahta on märksa suurem: umbes 20 000 inimest Altanbulagi 4000 vastu. Kui paljude Siberi linnade elanike arv on pärast NSV Liidu kokkuvarisemist vähenenud, siis Kjahta elanike arv on püsinud ja isegi pisut kasvanud (1989. aastal umbes 18 000 elanikku).
Kjahta asutati 1727. aastal kindlustatud tugipunktina, selle juurde rajati 1728. aastal kaubandusasula. Kjahtast 4 km kaugusele ehitati 1727. aastal Novotroitskaja kindlus, mille juurde tekkis Troitskosavski linn. 1743 sai Kjahta slobodaa õigused. 1792. aastal viidi Irkutskist Kjahtasse üle tollipunkt. 1934. aastal Troitskosavsk ja Kjahta ühendati.
Sadakond aastat käis Venemaa ja Hiina vaheline kaubandus läbi Kjahta. Venemaalt viidi Hiinasse kalevit, käsitöö- ja karusnahatooteid ning juhtnahka, Hiinast teed. Praktiliselt kogu Lääne-Euroopat varustati sel ajal Kjahta kaudu veetud teega, kusjuures Venemaal kutsuti seda kjahta teeks ja Lääne-Euroopas vene teeks.
Kjahta tähtsus hakkas vähenema 1860. aastal, kui piirikaubandust lubati kogu Venemaa-Hiina piiri ulatuses. Veel suurema hoobi andis Suessi kanali valmimine 1866, misjärel enamus Lääne-Euroopa kaubandusest Hiinaga hakkas käima läbi Suessi kanali. Pärast 1903. aastat, mil valmis Mandžuuria raudtee, muutus Kjahta üsna tähtsusetuks piiriasulaks.
11.–13. juunil 1921 pidas Kjahta all lahingu Roman Ungern von Sternberg, kes sai bolševikelt lüüa ja pidi taganema Mongooliasse.
Kliima.
Kjahtas on niiske mandriline kliima.
Keskmine õhutemperatuur on kõige kõrgem juulis (+19 °C), kõige madalam jaanuaris (–20 °C) ja detsembris (–-17 °C). Aasta keskmine temperatuur on +1 °C. Maksimaalsed temperatuurid on kõige kõrgemad juulis (+41 °C) ja juunis (+39 °C), jaanuaris pole kunagi plusskraade täheldatud. Minimaalsed temperatuurid on kõige madalamad jaanuaris (–55 °C) ja veebruaris (–49 °C), juulis pole kunagi miinuskraade registreeritud.
Aasta keskmine sademete hulk on 348 mm. Sademed jaotuvad ebaühtlaselt. Kõige sajusemad kuud on juuli (89 mm) ja august (74 mm), kõige kuivem on veebruar (3 mm). Kuid õhuniiskus on suurem pigem nendel kuudel, kui sademeid vähe on: kõige niiskemad kuud on jaanuar ja detsember (79&amp;), kõige kuivemad on aprill ja mai (53%).
Sademetest hoolimata on kõige päikesepaistelisem kuu juuli (279 tundi). Kõige vähem päikest paistab detsembris (127 tundi) ja novembris (153 tundi).
Kuapa keel

Kuapa keel (varem ka kuapo keel) on siuu keelkonda kuuluv pärissiuu keel, mida traditsiooniliselt rääkisid tänapäeva USA Arkansase osariigi aladel elanud kuapad. Keelt räägitakse tänapäeval vähesel määral teise keelena USA Oklahoma osariigi kirdeosas.
Fonoloogia.
Kuapa keeles on 7 vokaali ja 26 konsonanti.
Vokaalid: a, e, i, o, ã, ĩ, õ. Konsonandid:
Marta-Liisa Talvet

Marta-Liisa Talvet (sündinud 1998) on eesti helilooja.
Talvet on õppinud Miina Härma Gümnaasiumis ja Hugo Treffneri Gümnaasiumis, kus paistis silma filosoofiaolümpiaadidel (2013/2014 eelvooru võit, 2014 teine koht, rahvusvaheline äramärkimine 2014). Ühtlasi õppis ta kompositsiooni Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis Age Veeroosi juhendamisel. Muusikakooli järel asus ta õppima Tartu Ülikoolis semiootika eriala.
Ta on viisistanud Andres Ehini, Doris Kareva ja Astrid Ivaski luulet ning kirjutanud muusika filmile "Emajõgi" (2015). Tema teoseid on esitanud Islandi kontrabassist Bára Gísladóttir, Eesti klarnetist Erle Kont, neid on ette kantud Eesti heliloojate festivalil (2015), Suure-Jaani muusikafestivalil (2016), Eesti nüüdismuusika organisatsiooni TaHe avakontserdil, Tartu Talvemuusika Festivalil (2018) ja Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sügisfestivalil (2018). 
Ta on paistnud silma mitmel heliloominguvõistlusel, sealhulgas võitis esikoha 2018. aasta konkursil "Noor helilooja". Žüriiliige Ardo Ran Varres kommenteeris võitu järgmiselt: "Võidutöö tõusis kohe esile tänu meisterlikule salvestusele, noor helilooja oli üllatavalt professionaalne igas aspektis."
Talvet on tegev Eesti nüüdismuusikat tutvustavas organisatsioonis TaHe (Tartu Heli).
Isiklikku.
Marta-Liisa Talvet on kirjandusteadlase ja hispanoloogi Jüri Talveti noorem tütar
Naturalisatsioon Eestis

Naturalisatsiooniks nimetatakse mittesünnijärgset kodakondsuse omandamist. Seda omandatakse perekonnaseisu, isikliku soovi või eriliste teenete läbi. Naturalisatsiooni saamise korda reguleerib kodakondsusseadus.
Taotlemine.
Seda saab taotleda vähemalt 15 aastane isik, kes: 
Need, kes on toime pannud raske kuriteo või on välisriigi sõjaväelased, ei oma õigust taotleda naturalisatsiooni.
Naturalisatsioon lapsele.
Eesti kodakondsuse naturalisatsiooni korras sündimise hetkest saab: alla 15 aastane alaealine, kes on Eestis sündinud või kes asub kohe pärast sündi koos vanema või vanematega püsivalt Eestisse elama, kui tema vanemad või last üksi kasvatav vanem, keda ükski riik ei pea kehtivate seaduste alusel oma kodanikuks, on lapse sünni hetkeks elanud vähemalt viis aastat seaduslikult Eestis.
Denaturalisatsioon.
Denaturaliseerimine on naturalisatsiooni vastand, kus riik jätab ühe oma kodaniku kodakondsusest ilma. Üksikisiku seisukohast tähendab denaturaliseerimine kodakondsuse tühistamist või kaotamist. Denaturaliseerimist saab õigustada mitmete seaduslike põhjendustega. Kõige tõsisem vorm on kodakondsusest ilma jätmine, kus denaturaliseerimine toimub karistusena riigi poolt kriminaalseks peetavate tegevuste eest, mis on tihti vaid kaudselt seotud kodakondsusega, näiteks välisriigi sõjaväes teenimine. Riikides, kus topelt- ja mitmikkodakondsus on keelatud, sealhulgas Eestis, toob vabatahtliku kodakondsuse omandamine teises riigis kaasa algse kodakondsuse automaatse kaotamise; selline keeld võib soodustada ka olukorda, kus isik vabatahtlikult loobub oma esialgsest kodakondsusest.
Eesti kodakondsuseksam

Eesti kodakondsuseksam on eksam, mis tuleb sooritada Eesti kodakondsuse saamiseks. See koosneb eesti keele oskuse eksamist ning Eesti Vabariigi põhiseaduse ja kodakondsusseaduse tundmise eksamist. 
Piiratud teovõime, halva terviseseisundi ja eestikeelse põhi-, kesk- või kõrghariduse omandanud isikud on eksamist vabastatud. Enne 1. jaanuari 1930 sündinud inimesed on keeleeksami kirjalikust osast vabastatud. Eksameid korraldab alates 2021. aastast Haridus- ja Noorteamet (enne seda korraldas eksameid alates 2012. aastast Sihtasutus Innove (varem Riiklik Eksami- ja Kvalifikatsioonikeskus).
Eksamite korraldamine.
§ 2 alusel:
Eksami läbiviimine.
§ 6 alusel:
Eesti kodakondsuspoliitika.
Eesti riigi kodanik on isik, kellel seaduse jõustumise ajal oli Eesti kodakondsus, või isik, kes omandab, saab või taastab kodakondsuse seaduslikul alusel.
Loojang (film 2018)

"Loojang" (ungari keeles "Napszállta", ingliskeelne pealkiri "Sunset") on 2018. aastal linastunud Ungari-Prantsuse koostööfilm, mille lavastas László Nemes, kellel on see juba teine täispikk film. 
Film esilinastus 2. septembril 2018 75. Veneetsia filmifestivalil ja sai FIPRESCI auhinna. Filmi näidati ka 2018. aasta Toronto rahvusvahelisel filmifestivalil. "Loojang" valiti Ungarit esindama 91. Oscarite jagamisele, kuid ei osutunud nomineerituks. Eestis esilinastus "Loojang" PÖFFil.
Sisu.
Filmi tegevus leiab aset 1913. aastal Austria-Ungari pealinnas Budapestis. Majandus kasvab ja moes on laiad peenepitsilised daamikübarad. Kõige kuulsam ja nooblim Leiteri kübaratöökoda valmistub tähistama oma 30. tegutsemisaastat. Ootamatult astub kontorisse keegi Irisz Leiter (Julia Jakab), kes esitleb end segastel asjaoludel hukkunud äri asutajate tütrena. Uuele omanikule Oszkár Brillile (Vlad Ivanov) taoline ootamatu sissetung ei meeldi ning ta püüab Iriszest lahti saada. Irisz kuuleb, et kusagil Budapestis elab ja tegutseb ka tema ammu kadunud vend, ning ta asub Kalmanit otsima linna kuritegelikust ja anarhistlikust allilmast. See on tume paheliste aristokraatide, revolutsionääride ja seksuaalsadistide maailm, mis ka Iriszt üha sügavamale endasse tõmbab.
Uussisserändajad Eestis

 
Uussisserändajad Eestis on inimesed, kes on vähem kui 5 aastat Eestis seaduslikul alusel (tähtajalise elamisõiguse või -loaga) elanud. Esmakordsete tähtajaliste elamislubade statistika näitab, et kõige rohkem tulevad välismaalased Eestisse tööle, õppima või pererände korras. Viimastel aastatel on kõige rohkem elamislubasid väljastatud töötamiseks, 2018. aastal oli see arv 1850. Enim tullakse Eestisse Ukrainast, Venemaalt, Indiast, Soomest ja Lätist. Peaasjalikult asutakse elama Harjumaale, Ida-Virumaale, Tartumaale ja Pärnumaale.
Kohanemisprogramm uussisserändajatele.
Kõikidel uussisserändajatel, kes on alla 5 aasta Eestis elanud, on võimalus eesti keele ja kultuuriga tutvumiseks võtta osa kohanemisprogrammist. Kohanemisprogramm koosneb lühikestest ja interaktiivsetest inglis- ja venekeelsetest koolitusmoodulitest. Lisaks praktilisele infole on uues keskkonnas toimetulekuks võtmetähtsusega ka kohaliku keele oskus. Seetõttu sisaldab kohanemisprogramm ka A1-taseme eesti keele õpet. Loe rohkem
Sisseränne Eestisse

Eestisse sisserände all mõistetakse ükskõik millise inimese (eestlasest tagasipöörduja, Euroopa Liidu kodanik, kolmandate riikide kodanik jne) ajutist või pikaajalist kolimist Eestisse. Alates 2015. aastast ületab sisseränne väljarännet ja Eesti rändesaldo on positiivne. Enamik sisserännanutest on Ukraina, Venemaa ja Euroopa Liidu kodanikud.
Pärast II maailmasõda.
Nõukogude okupatsiooni ajal saabus Eestisse ühtekokku 1,6 miljonit inimest ning lahkus 1,26 miljonit. Rändesaldo oli positiivne 340 tuhande inimese võrra. 
Eestlaste osakaal langes 88%-lt 61%-le, põlisrahvastiku osakaal 99%-lt 66%-le ja immigrantrahvastik kasvas 1%-lt 34%-le.
Tume vald

Tume vald (läti keeles "Tumes pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Tukumsi linnaga ning Pūre, Jaunsāti, Irlava, Degole, Sēme ja Smārde vallaga.
Valla pindala on 111,8 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1806 inimest. Valla keskus on Tume küla, vallamaja asub aadressil Pasta iela 1A. Vallavanem on Lidija Legzdiņa (ka Degole valla vallavanem).
Ajalugu.
Vald on kujunenud Vecmokase ("Alt-Mocken"), Tume ("Tummen"), Vilkāja ("Wilkajen") ja Jaunmokase mõisade ("Neu-Mocken") maadele. Vald moodustati aastal 1884, kui see eraldati Ozolmuiža vallast ja sellega liideti Abava ning Vilkāja mõisavallad. Aastal 1893 liideti sellega Jaunsāti ja Jaunmokase vallad, lisaks veel Sāti ja Tukumsi kirikumõisa ja Buguļi mõisa maad. XX sajandi alguses eraldati Abava vald Tume vallast. Aastal 1935 oli Tume valla pindala 76 km².
Aastal 1945 moodustati vallas Tume ja Rotkaļi külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1954 liideti Tume külanõukoguga likvideeritav Rotkaļi külanõukogu. Aastal 1960 liideti sellega suurem osa Lazdase külanõukogu kolhoosi Zelmenis alad, kolhoosi Pumpurs maad arvati aga Abava külanõukogu koosseisu. Aastal 1961 arvati külanõukogu koosseisu Irlava külanõukogu kolhoosi Dzimtene maad. Aastal 1990 moodustati Tume külanõukogust Tume vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 
Loodus.
Vald paikneb Põhja-Kurzeme kõrgustiku ja Ida-Kurzeme kõrgustiku piirialal. Valda läbib neid eraldav Slocene jõe ürgorg. Suurim järv on 34 hektari suurune Seklis, seal asuvad ka 8,4 ha suurune Jumprava järv ja 2,7 ha suurune Sivēni järv. Maavaradest leidub seal kruusa, savi, dolomiiti ja turvast.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Jaunmokase mõisa hoonetekompleks ja park ning mõisa ahi, lisaks veel Vecmokase linnamägi. 
Looduskaitse all on Knauķi kastanipuu, Vecmokase alleed, Jaunmokase allee, Vāgneri aia dendropark, lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid. Tume valda jääb 68 hektari suurune Tume metsade hoiuala.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1622 lätlast, 45 venelast, 32 valgevenelast, 10 ukrainlast, 15 poolakat ja 13 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Tume

Tume on küla ("lielciems") Lätis Tukumsi piirkonnas, Tume valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 65 meetri kõrgusel Tume kraavi kaldal, asudes piirkonna keskusest Tukumsist 7 ja Riiast 69 kilomeetri kaugusel. Tumes asuvad keskkool, kultuurimaja, lasteaed, postkontor ja raamatukogu. Külas asuvad Tume, Tumes centrsi ja Skaudrase bussipeatus.
Tume kujunes endise Tume mõisa ("Tummen") juurde. Nõukogude perioodil rajati sinna kolhoosi Dzimtene keskasula.
2015. aastal oli külas 590 elanikku, 2018. aastal 594 ja 2020. aastal 576.
Degole vald

Degole vald (läti keeles "Degoles pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Slampe, Irlava, Tume, Lestene ja Smārde vallaga.
Valla pindala on 67,4 km². 2016. aasta seisuga elas seal 685 inimest. Valla keskus on Vienība küla. Vallavanem on Lidija Legzdiņa (ka Tume valla vallavanem).
Ajalugu.
Vald on kujunenud Degole mõisa ("Degahlen") maadele. Aastal 1945 moodustati Irlava vallas Degole külanõukogu, vald likvideeriti aastal 1949. Aastal 1960 liideti sellega Mežnieki külanõukogu sovhoosi Irlava alad, aastal 1962 aga likvideeritav Praviņi külanõukogu. Aastal 1968 liideti sellega Slampe külanõukogu sovhoosi Vienība maad. Aastal 1973 arvati osa sellest Lestene külanõukogu koosseisu. Aastal 1975 arvati külanõukogu koosseisu osa Viesātase ja Irlava külanõukogust, aastal 1977 veel osake Irlava külanõukogust. Aastal 1979 arvati osa Degole külanõukogu maadest Irlava ja Jaunpilsi külanõukogu koosseisu. Aastal 1990 moodustati Degole külanõukogust Degole vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 
Kaitstavad objektid.
Looduskaitse all on mitmed nimetud looduskaitsealused põlispuud.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 579 lätlast, 63 venelast, 26 valgevenelast, 12 ukrainlast, 2 poolakat ja 17 leedulast.
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Vienība

Vienība on küla ("vidējciems") Lätis Tukumsi piirkonnas, Degole valla halduskeskus.
Küla asub piirkonna keskusest Tukumsist 9,8 ja Riiast 70,7 kilomeetri kaugusel. Vienība on Degole valla (varem Degole külanõukogu) halduskeskuseks aastast 1989, seal asuvad valla algkool ja raamatukogu. Külas asub Vienība bussipeatus.
Aastal 2018 oli külas 263 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 264.
Karogi

Karogi on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 11 ja Riiast 126 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Küla lähistel paikneb Karogi liivakivikoobas. Külas asub Karogi bussipeatus.
Karogi hiiepaigana kasutusel olnud Karogkalniņši küngas ja seal asuv Ohvrikivi on muinsusmälestisena kohaliku kaitse all.
Ķila

Ķila on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 4, endisest piirkonnakeskusest Alojast 18 ja Riiast 145 kilomeetri kaugusel. Külas on alla 100 elaniku. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Limšeni

Limšeni (ka Limšēni, vanasti ka Limšenu muiža) on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 7, endisest piirkonnakeskusest Alojast 15 ja Riiast 150 kilomeetri kaugusel.
Küla asub Salatsi jõe kaldal. Limšeni on kujunenud endise Limšeni mõisa ("Limschen") hoonetekompleksi juurde. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Limšeni asub Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad Limšēni kask ja Limšēni mänd on looduskaitse all.
Līciems

Līciems on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub valla keskusest Staicelest 12, endisest piirkonnakeskusest Alojast 9 ja Riiast 136 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Küla asub paigas, kus Īģe jõgi Salatsisse suubub. Līciems asub Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad kolm Līciemsi pärna ja nimetu mänd on looduskaitse all.
Külas asuv Lījciemsi keskaegne kalmistu on muinsusmälestisena regionaalse kaitse all.
Mārciems

Mārciems (ka Mārciemi) on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub Salatsi jõe kaldal merepinnast 45 meetri kõrgusel, valla keskusest Staicelest 6, endisest piirkonnakeskusest Alojast 20 ja Riiast 115 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Mārciems asub osaliselt Salatsi oru looduspargis.
Puršeni

Puršeni (ka Puršēni ja Vecpuršenu pusmuiža) on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub merepinnast 45 meetri kõrgusel Salatsi jõe kaldal, valla keskusest Staicelest 7, endisest piirkonnakeskusest Alojast 19 ja Riiast 140 kilomeetri kaugusel. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Puršeni asub osaliselt Salatsi oru looduspargis. Külas kasvav Puršēni pärn on looduskaitse all.
Rozēni

Rozēni (vanasti ka Rozeni) on küla ("mazciems") Lätis Limbaži piirkonnas Staicele vallas. Küla asub Salatsi jõe kaldal merepinnast 49 meetri kõrgusel, valla keskusest Staicelest 8, endisest piirkonnakeskusest Alojast 22 ja Riiast 133 kilomeetri kaugusel.
Küla kujunes Rozēni mõisa ("Koddiak") keskuse juurde. Aastail 1949–1958 asus seal Rozēni külanõukogu halduskeskus. Aastatel 2009–2021 kuulus küla Aloja piirkonda.
Külas on Rozēni bussipeatus.
Rozēni asub osaliselt Salatsi oru looduspargis. Külas kasvavad saar, Rozēni Mežmuiža pärn ja Rozēni Mežmuiža tamm on looduskaitse all.
Asula järgi on nime saanud Rozēni kihistik.
Victor Crone

Victor Crone (kodanikunimega Victor Fritz-Crone; sündinud 31. jaanuaril 1992 Österåkeri vallas) on Rootsi muusik. Ta esindas Eestit 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Tel Avivis Iisraelis, kus jõudis finaali ja saavutas 20. koha.
Elulugu.
Victor kasvas üles Österåkeri vallas Rootsis. Tema esiisa, sakslane Heinrich Christian Krone on pärit Goslerist Alam-Saksimaalt. Perekond siirdus sealt Taani ja seejärel Rootsi. Victor Crone esivanemate seas on nii taanlasi kui ka rootslasi. 
Victor oli pikka aega hokimängija, ta mängis aastatel 2008–2014 ründajana klubides IFK Österåker ja IK Waxholm. Ta hakkas juba lapsena õppima ka kitarrimängu ning hiljem läks muusikakallakuga klassi. Keskkooli lõpupoole hakkas ta ise laule kirjutama. Esimene salvestatud laul oli armastuslaul.
Crone siirdus pärast keskkooli elama Ameerika Ühendriikidesse Los Angelesse ja Nashville'i, et kirjutada laule koos tunnustatud artistide Diane Warreni, Desmond Childi ja Eric Bazilianiga. Tollal kandis ta esinejanime Vic Heart.
Karjäär.
Crone alustas laulude kirjutamist juba kooliajal. Tänu Bosse Lundqvistile valmis tal laul, millega ta pääses 2015. aastal Melodifestivaleni lauluvõistlusele. 
Tema esimene singel kandis pealkirja "Burning Man", mis räägib depressioonist. Laulu kaasautor on Jens Handell. 
Victor on teinud koostööd ka Tungevaag &amp; Raabaniga, kellega koos on esitanud laulu "Coming Up".
2019. aastal võitis Victor Crone Eurovisiooni lauluvõistluse Eesti eelvooru Eesti Laulu Stig Rästa kirjutatud lauluga "Storm". 2019. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel esines Crone 1. poolfinaalis järjekorranumbriga 14 ja pääses edasi finaali. Laul saavutas finaalis 20. koha.
Isiklikku.
Tal on poeg.
Târgu Mureș

Târgu Mureș (varasemas kirjaviisis Tîrgu Mureș; ungari keeles "Marosvásárhely", saksa keeles "Neumarkt am Mieresch") on linn Rumeenias Transilvaanias, Mureși maakonna keskus. Linn asub Mureși jõe ääres.
Kirjalikes allikates on Târgu Mureșit esimest korda mainitud 1332. aastal (Novum Forum Siculorum). Alates 1439. aastast toimusid linnas Transilvaania parlamendi istungid.
Alates 1918. aastast kuulub Târgu Mureș Rumeenia koosseisu (lühikest aega aastatel 1940–1944 kuulus taas Ungarile).
Târgu Mureș oli aastatel 1952–1960 Madjarite autonoomse piirkonna ja 1960–1968 Mureși-Ungari autonoomse regiooni keskus.
2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Târgu Mureși elanikest rumeenlasi 52,0%, ungarlasi 44,9%, mustlasi 2,5%, sakslasi 0,15%, juute 0,05% ja teistest rahvustest inimesi 0,5%.
John Klingberg

John Andersson Klingberg (sündinud 14. augustil 1992 Göteborgis) on Rootsi jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana NHL-i klubis Minnesota Wild.
Ta alustas karjääri Rootsi klubis Frölunda. Debüüdi Rootsi kõrgliigas tegi ta 2010–11. Osa hooajast 2011–12 mängis ta Soome kõrgliigaklubis Jokerit. Selle hooaja teise poole ning järgmise hooaja mängis ta Skellefteås ja hooajal 2013–14 taas Frölundas.
2010. aastal valis Dallas Stars ta NHL-i "draft"is 131. valikuna. Põhja-Ameerikas mängib ta alates hooajast 2014–15. Ta alustas seda hooaega Dallas Starsi noorteklubis Texas Stars American Hockey League'is. Dallas Starsi meeskonnas tegi ta NHl-is debüüdi 20. novembril 2014 mängus Arizona Coyotesi vastu. Esimese värava lõi ta kuus päeva hiljem, kui kohtuti taas Coyotesiga. Debüüthooajal kogus ta 58 punkti, mis oli uustulnukatest parim näitaja ja ta valiti hooaja uustulnukate sümboolsesse koosseisu ("NHL All-Rookie Team"). Dallas Starsis mängis Klingberg kokku kaheksa hooaega. 2018. aastal valiti ta NHL-i tähtede mängule. Hooajal 2019/20 jõudis ta Starsiga Stanley karika finaalmängudele, kus kaotati Tampa Bay Lightningile.
2022. aasta juulis sõlmis ta aastase lepingu Anaheim Ducksiga. 2023. aasta märtsis kaubeldi ta Ducksist Minnesota Wildi.
Rootsi jäähokikoondise koosseisus on ta tulnud aastatel 2017 ja 2018 maailmameistriks. 2018. aasta maailmameistrivõistlustel valiti ta turniiri parimaks kaitsjaks.
Tema vanem vend Carl Klingberg on samuti jäähokimängija.