tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kristineberg

Kristineberg on linnaosa Stockholmi südalinnas Kungsholmeni linnaosapiirkonnas. See paikneb Kungsholmeni saare loodeosas ning piirneb idas Stadshageni, läänes Tranebergi, lõunas Fredhälli ning kagus Mariebergiga ja Solna valda kuuluva Huvudstaga.
Linnaosa asutati ametlikult 1938. aastal.
Linnaosa pindala on 63 hektarit. Elanike arv on 2004. aasta andmetel 5365. 
See kuulub Sankt Görani kihelkonda. 
Linnaosa hüüdnimi on Krillan.
Piirkond kuulus varem Kristinebergi lossile, kuid 1920 ostis selle Stockholmi linn. Idaosa Thorildsplani ümbruses ehitati 1920. aastatel. Lossist lääne poole jääv piirkond ehitati 1930. aastatel funktsionalistlikus stiilis. 
Linnaosas on Kristinebergi spordiväljak. Varem oli seal ka velodroom. Kristineborgi lossi tiibhoonetes on kristlik vabakool "Stefansskolan". Kristinebergi metroojaama lähedal künkal on "Kullskolan". 
Piirkonna põhjaosas oli varem "malmgård"'i-tüüpi härrastemaja Stora Hornsberg, kuid aastatel ehitati selle asemele tööstusettevõtteid, sealhulgas "Stora Bryggeriet". Ühistranspordiettevõtte "Storstockholms Lokaltrafik" bussipark Hornsbergis ehitati 1931–1934 (arhitekt Eskil Sundahl) aiamaapiirkonna "Iris koloniområde" kohale. 
Kristinebergis on kaks Stockholmi metroo jaama: Kristineberg (maapealne jaam, rajati 1952) ja Thorildsplan. Nad kuuluvad rohelisele liinile ning jäävad Fridhemsplani ja Alviki metroojaama vahele.
Kristinebergi tänavad on nimetatud rootsi kirjanike (näiteks Olof von Dalini, Ola Hanssoni, Hedvig Charlotta Nordenflychti, Oscar Levertini, Bengt Lidneri, August Bondesoni, Thomas Thorildi) järgi.
Linnaosa

Linnaosa ehk asum on linna terviklik osa. Linnaosal võib olla, kuid ei pea olema halduslik staatus.
Eesti.
1. aprillil 1934 jõustunud Narva-Jõesuu alevi Narva linnaga ühendamise seaduse alusel muudeti senine Narva-Jõesuu alev Narva linna administratiiv-piirkonda kuuluvaks Narva-Jõesuu linnaosaks. Linnaosa juhtisid jaoskonnavolikogu ja jaoskonnavalitsus. 1938. aastal nimetati jaoskonnavolikogu linnaosa volikoguks ja jaoskonnavalitsuse esimees linnaosa vanemaks. Rohkem linnaosi sel ajal Eestis ei olnud. Narva-Jõesuu linnaosa kuulus Narva 1. (põhjapoolse) linnajao koosseisu.
Eestis on halduslikke linnaosasid vaid kahes linnas: Tallinnas ja Kohtla-Järvel. Sellised üksused nagu Tähtvere Tartus ja Lodja Pärnus loetakse asumiteks ja neil ametlikku linnaosa staatust ei ole.
Tallinnal on järgmised linnaosad: Haabersti, Kesklinna, Kristiine, Lasnamäe, Mustamäe, Nõmme, Pirita ja Põhja-Tallinna linnaosa.
Kohtla-Järvel on järgmised linnaosad: Ahtme, Järve, Kukruse, Oru ja Sompa.
Rootsi.
Stockholmi vald on halduslikult jagatud linnaosapiirkondadeks ("stadsdelsområde"), mis koosnevad mitmest linnaosast ("stadsdel"). Jaotus linnaosadeks oli Stockholmi linnas olemas siiski ammu enne linnaosapiirkondade moodustamist.
Göteborgi vallas vastavad Stockholmi linnaosadele primaarpiirkonnad ("primärområde").
Malmö vald on jaotatud 10 linnaosaks, mis omakorda jagunevad kokku 134 osapiirkonnaks ("delområde").
Poilased

Poilased ("Chrysomelidae") on sugukond väikesi värvilisi mardikaid, kes sarnanevad pisut lepatriinulastega. Ka poilaste valmikud ja vastsed, nagu ka lepatriinud, ronivad taimede lehtedel, kartmata enda ärasöömist. 
Paljud liigid eritavad kaitseks kehaliigestest mürgist vedelikku. Peaaegu eranditult kaitsevad poilased ennast aga mahakukkumise abil. Ohu korral tõmbavad nad tundlad ja jalad keha alla (sellest ka poilaste nimetus) ja pillavad ennast maha. 
Enamik poilasi on silmapaistvalt punased, sinised, kollased, mõned on lausa vikerkaarevärvides helkivad. On ka tagasihoidliku tumeda või heleda värvusega poilasi. Näiteks vesiroosimardikad (alamsugukond: roomardiklased), kelle keha on rohekas, punkteeritud ülakülg helgib metalselt, keha alakülg on kaetud tihedalt paiknevate karvakestega ning paistab seetõttu valkjas pikk ja üsna sihvakas. Nii meenutavad nad välimuselt siklasi. Mõned poilased on üleni või osaliselt täpilised. Enamik poilasi on pikliku kehaga. Nad pole poolkerajad nagu lepatriinulased. Poilaste kõht on kumer, nende jalad ja tundlad on pikemad.
Kui lepatriinulased on röövtoidulised, siis poilased on taimetoidulised. Kui poilasi on palju, võivad nad taimede lehed rootsudeni paljaks närida (kartulimardikas).
Poilaste vastsed on jässaka ja kohmaka kehaga tõugud. Nad on väiksemate jalgade ja palju lühemate lõugadega kui lepatriinulaste tõugud. Nagu valmikud nii eritavad ka vastsed mürgist kehavedelikku. See on tõhus kaitse, mis võimaldab nendel aeglasevõitu õgarditel segamatult taimedel ronida.
Kogumikalbum

Kogumikalbum on muusikaalbum, mille laulude valiku on teinud koostaja.
Best Of

"Best Of" on mitme esitaja kogumikalbumi nimi:
2005. aasta IAAF-i finaalvõistlused

2005. aasta IAAF-i kergejõustiku finaalvõistlused toimusid kolmandat korda Monacos Stade Louis II staadionil 9.–10. septembrini. Vasaraheide toimus 3. septembril Ungaris Szombathelys.
Sinilibliklased

Sinilibliklased ("Lycaenidae") on päevaliblikate hulka kuuluv liblikate sugukond putukate klassist liblikaliste seltsist.
Sinilibliklased on saanud nimetuse erksinise tiivavärvi järgi. Sellised tiivad esinevad siiski enamasti vaid isastel. Emased sinilibliklased on sageli pruunikad. Mõne sinilibliklase tiivad on erkpunased või lillakad.
Nad on kõigil mandritel levinud sugukond, kuhu kuulub umbes 6000 liiki ehk 40% kõigist liblikaliikidest. Eestist on leitud 33 liiki sinilibliklasi.
Enamasti on sinilibliklased väikesed, nende tiibade siruulatus ületab harva 3,5–4 cm. Sinilibliklaste isased on tunduvalt eredamalt värvunud kui emased. Näiteks sinitiibade (alamsugukond "Plebejinae") isased on tavaliselt sinaka või violetja ülaküljega, emased on aga pruunid. Alakülg on neil kõige sagedamini hall või valkjas pisikeste silmtähnidega. Kuldtiibade (alamsugukond "Lycaeninae") emaste ülaküljel on tunduvalt rohkem tumedat kirja kui isastel.
Neil on veidi lühenenud eesjalad. Säärtel pole harjasjaid karvu.
Röövikud on sinitiibadel lühikesed, jässakad, väikese pea ja koonilise tagakehaga. Nukud on kas vöönukud, köidisnukud või asuvad pinnases. Mõne liigi röövikud on röövloomad, toitudes lehetäidest ja kilptäidest.
Osa sinitiibade röövikutel on avastatud sümbioos sipelgatega. Nimelt eritavad röövikud magusat sekreeti, mida sipelgad lakuvad. Niisuguseid röövikuid ei söö sipelgad ära, vaid isegi kaitsevad neid. Selline eluviis on näiteks kukeharja-sinitiival ("Scolitantides orion"), tema vanemad röövikud ja nukud asuvad sipelgapesades, sipelgad isegi toovad röövikule toitu. Mõne liigi röövikud suudavad tekitada vibratsiooni ja madalat heli, mida nad kasutavad suhtlemisel sipelgatega. Osa liike nukkub sipelgapesas ja pärast koorumist ei saa kohe tiibu avada, vaid peab esmalt pesast välja roomama.
Kolmveerand sinitiivaliikidest on seotud sipelgatega. Sealhulgas on sugukonnas selliseidki liike, kelle röövikud lähevad pikapeale üle parasitismile, süües sipelganukke.
Sinilibliklaste seas on nii muna, rööviku kui valmikuna talvituvaid liike.
Põllumajandusele kahju toovaid liike sinilibliklaste hulgas ei ole.
Suur osa sinilibliklaste liike on saanud nimetuse vanakreeka mütoloogia tegelaskujude järgi.
Sinilibliklased moodustavad umbes ühe kolmandiku kõikidest liblikaliste klassi ülemsugukonna "Papilionoidea" liikidest.
Sugukonnas on kaheksa alamsugukonda: "Lipteninae", "Poritiinae", "Liphyrinae", "Miletinae", "Curetinae", "Lycaeninae", "Theclinae" ja "Polyommatinae".
NSV Liidu Euroopa-osas elas üle 60 siniliblikaliigi, neist pooled ka Eestis.
David Essex

David Essex (kodanikunimega David Albert Cook; sündinud 23. juulil 1947 Plaistowis Essexi krahvkonnas Inglismaal) on inglise laulja, filmi- ja muusikalinäitleja. Tema tuntuim hitt on "Rock On".
Krementšuk

Krementšuk (ukraina "Кременчук", vene "Кременчуг") on linn Ukrainas Poltava oblastis Kiievist kagus, Krementšuki rajooni keskus. Asub Dnepri jõe ääres.
Linn asutati kindlusena arvatavasti 1571. aastal.
Enne Teist maailmasõda oli linna suurim rahvusrühm juudid (1897. aastal moodustasid nad 47% linnaelanikest).
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel moodustasid ukrainlased 87% Krementšuki elanikest.
Krementšuk on tähtis tööstuskeskus. 2018. aastal oli töötleva tööstuse toodangu müügimaht umbes 2,0 miljardit USA dollarit. Üks tähtsamaid tööstusharusid on masinatööstus. Ukraina suurim vagunitehas, veoautotehas (KrAZ, autorattatehas ja naftatöötlemistehas võimsusega 7 mln tonni, tegelikult töötles 2,5 mln tonni.
Linnas on suur jõesadam ja raudteesõlm.
26. juulil 2014, Ukraina kriisi ajal, tapeti Krementšuki linnapea Oleg Babajev. Babajev pooldas Ukraina ühtsust ja oli separatismi vastu, ning kuulus parteisse Üleukrainaline Ühendus Isamaa. Tema poliitilised vaated ja Krementšuki tähtsus Ukraina suure tööstuskeskusena võisidki olla mõrva ajendiks. 
Krementšuki veehoidla on tugevdatud valve all, kuna see võib olla võimalikuks sihtmärgiks sabotööridele. Ka Krementšuki naftatöötlustehas, mis on Ukraina suurim, on praegu (2014) Ukraina ainus täielikult töötav naftatöötlustehas, kuna kriisi tõttu Donbassi piirkonna naftatöötlustehased ei tööta.
Ita Saks

Ita Saks (sünninimi Itte Saks; 3. detsember 1921 Valga – 23. märts 2003) oli juudi päritolu Eesti tõlkija ja publitsist.
Elukäik.
Lapsepõlvest valdas jidiši, eesti, läti ja saksa keelt.
Aastatel 1946–1950 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis eesti filoloogiat.
1953–1956 töötas ta ajalehe Noorte Hääl toimetuses. Aastail 1949–1952 oli Säde vastutav toimetaja. 1957–1971 oli Saks ajakirja Noorus kirjanduse ja kunsti toimetusosakonna juhataja.
Ta on tõlkinud ilukirjanduslikku proosat, aga ka luulet ja draamatekste peamiselt läti keelest, kuid ka vene ja saksa keelest.
Ita Saks oli NLKP liige aastail 1947–1989. Aastal 1980 kirjutas ta alla 40 kirjale. Kirjanike Liidu partei-algorganisatsiooni koosolekul karistati teda selle eest valju noomitusega
Isiklikku.
Elhonen Saks oli tema vend. Ita Saks oli abielus Juhan Smuuliga. Tal on suhtest Aadu Hindiga tütar Mare Zaneva.
Aarne Arvonen

Aarne Armas Arvonen (4. august 1897 – 1. jaanuar 2009), hüüdnimega Arska, oli Soome ülipikaealine, alates 5. detsembrist 2006 kuni surmani Soome vanim inimene.
Aarne Arvonen osales Esimeses maailmasõjas kaitserajatiste ehitusel. Soome kodusõjas võitles ta punaste poolel ja sattus Ekenäsi vangilaagrisse. Pärast sealt vabanemist elas ta Helsingis Kallios, abiellus ja sai kaks tütart. 1938 jäi ta leseks ja kolis Järvenpääle. Ta töötas mööblitehases ehisdetailide voolijana.
Oma 100. sünnipäeva sõitis ta tähistama Londonisse. 2005. aastani elas ta omaehitatud majas. Seejärel viidi ta nefriidi tõttu haiglasse, kuid paranes. Seal manustati talle esimest korda elus antibiootikume. Kõrges vanaduses elas ta Vanhankylänniemi hooldekodus Järvenpääl ning tema tervis oli kuni 2008. aastani hea, alles siis jäi ta pimedaks ja oli kõva kuulmisega.
Ta oli lapsepõlvest saadik astronoomiahuviline. 1921. aastal oli ta üks Soome harrastusastronoomiaseltsi asutajaliikmeid ja oli seltsi liige 87 aastat.
Aarne Arvonen elas 111 aasta ja 151 päeva vanuseks. Ta oli surres maailma vanuselt seitsmes inimene, kõigi aegade vanuselt 51. mees, kõigi aegade vanuselt 17. Euroopa mees ja kõigi aegade vanim Soome mees.
Pärast tema surma sai Soome vanimaks inimeseks 1901. aastal sündinud Viljo Kekola.
Caracas

Caracas on Venezuela pealinn ja suurim linn, riigi majandus- ja kultuurikeskus. Linn asub 920 m kõrgusel Ávila mäeaheliku jalamil 18 km kaugusel Kariibi mere rannikust.
Linn koosneb viiest omavalitsusest, millest neli (Baruta, Chacao, el Hatillo ja Sucre) asuvad Miranda osariigis ja viies Libertador moodustab Venezuela pealinna ringkonna.
Valencia linn asub 180 kilomeetrit läänes.
Sārī

Sārī (pärsia keeles ساری) on linn Iraanis, Māzandarāni provintsi keskus ja Kirde-Iraani suuruselt teine linn. 
Sārī oli Tapuria ja hiljem Pärsia pealinn 1782–1796.
Umbes pooled elanikest on masandaranlased.
Luht-kastevars

Luht-kastevars ("Deschampsia cespitosa") on kõrreliste sugukonda kastevarre perekonda kuuluv taimeliik.
Võnk-kastevars

Võnk-kastevars ("Deschampsia flexuosa") on kõrreliste sugukonda ja kastevarre perekonda kuuluv üheiduleheline taim.
Kasvab kuivades metsades, nõmmedel. Levikult Eestis tavaline.
Tartu vanalinna muinsuskaitseala

Tartu vanalinna muinsuskaitseala asub Tartu kesklinnas ja on kantud kultuurimälestiste riiklikku registrisse. Muinsuskaitseala koosneb ajaloolisest linnatuumikust ning seda ümbritsevast muldkindlustuste alast koos Toomemäe pargiala ja haljasvööndi ning hiljem kujunenud tänavate ja hoonestusega.
Tartu vanalinna muinsuskaitsealal asub 390 kultuurimälestist.
1966. aastal loodud Tallinna vanalinna muinsuskaitseala andis eeskuju sarnaste kaitsealade loomiseks teiste linnade juures. Nii võeti Tartus keskajal linnamüüriga piiratud olnud ala koos seda ümbritsenud bastionide vööndiga kaitse alla 1973. aastal. Seda territooriumi laiendati 1976. aastal Veski tänavani ja 1990. aastatel J. Kuperjanovi ja Kitsa tänavani ning liideti hiljem juurde sektor Jakobi ja Tähtvere tänava vahel.
Sügisene pööripäev

Sügisene pööripäev ehk sügisene võrdpäevsus on ööpäev iga aasta 22. või 23. septembril, millal on kogu Maal päev ja öö sama pikad - 12 tundi.
Päike asub seniidis ekvaatori kohal. Põhjapoolusel lõpeb polaarpäev ja algab polaaröö, lõunapoolusel lõpeb polaaröö ja algab polaarpäev. 
See on astronoomilise sügise algus, lõunapoolkeral kevade algus, põhjapoolkeral sügise algus. Sügisesest pööripäevast alates ületab öö pikkus põhjapoolkeral päeva pikkuse, lõunapoolkeral aga ületab päeva pikkus öö pikkuse. 
Sügiseseks pööripäevaks nimetatakse ka kevadist pööripäeva lõunapoolkeral.
Carabobo osariik

Carabobo osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 
Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks.
Trujillo osariik

Trujillo osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 
Halduslikult jaguneb 20 omavalitsusüksuseks.
Osariik moodustati 1863. aastal.
Suvine pööripäev

Suvine pööripäev ehk suvine päikeseseisak on ööpäev iga aasta 20. või 21. juunil, mil on põhjapoolkeral pikim päev ja lühim öö, aga lõunapoolkeral on pikim öö ja lühim päev.
Päike asub seniidis põhjapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaarpäev ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaaröö. 
See on astronoomilise suve algus, põhjapoolkeral suve algus, lõunapoolkeral talve algus. Suvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb. 
Suviseks pööripäevaks nimetatakse ka talvist pööripäeva lõunapoolkeral.
Talvine pööripäev

Talvine pööripäev ehk talvine päikeseseisak on ööpäev iga aasta 21. või 22. detsembril, mis on põhjapoolkeral lühim päev ja pikim öö, lõunapoolkeral aga pikim päev ja lühim öö.
Päike asub seniidis lõunapöörijoone kohal. Põhjapooluselt põhjapolaarjooneni on polaaröö ja lõunapooluselt lõunapolaarjooneni on polaarpäev. 
See on astronoomilise talve algus, põhjapoolkeral talve algus, lõunapoolkeral suve algus. Talvisest pööripäevast alates põhjapoolkeral päeva pikkus suureneb ja öö pikkus väheneb, aga lõunapoolkeral öö pikkus suureneb ja päeva pikkus väheneb. 
Talviseks pööripäevaks nimetatakse ka suvist pööripäeva lõunapoolkeral.
Astronoomiline suvi

Astronoomiline suvi algab põhjapoolkeral suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval.
Astronoomiline talv

Astronoomiline talv algab põhjapoolkeral talvisel pööripäeval ja lõpeb kevadisel pööripäeval , lõunapoolkeral algab see suvisel pööripäeval ja lõpeb sügisesel pööripäeval.
Astronoomiline kevad

Astronoomiline kevad algab põhjapoolkeral kevadisel pööripäeval ja lõpeb suvisel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see sügisesel pööripäeval ja lõpeb talvisel pööripäeval.
Astronoomiline sügis

Astronoomiline sügis algab põhjapoolkeral sügisesel pööripäeval ja lõpeb talvisel pööripäeval, lõunapoolkeral algab see kevadisel pööripäeval ja lõpeb suvisel pööripäeval.
Kunst (täpsustus)

Kunst on üldisemas tähenduses meisterlik oskus (technē) mis tahes loomingulisel tegevusalal.
Anneli Saaristo

Terttu Anneli Orvokki Saaristo (sündinud 15. veebruar 1949 Joikionineni vallas) on soome laulja ja näitleja.
Ta esindas lauluga "La dolce vita" Soomet 1989. aasta Eurovisiooni lauluvõistlusel Šveitsis, kus saavutas 76 punktiga 7. koha.
Aragua osariik

Aragua osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 
Halduslikult jaguneb 18 omavalitsusüksuseks.
Barinase osariik

Barinase osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuelas. 
Halduslikult jaguneb 12 omavalitsusüksuseks.
Osariik moodustati 1937. aastal. 
Sealt oli pärit president Hugo Chávez.
Portuguesa osariik

 
Portuguesa osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuelas. 
Halduslikult jaguneb 14 omavalitsusüksuseks.
Sucre osariik

Sucre osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas Kariibi mere ääres.
Halduslikult jaguneb 15 omavalitsusüksuseks.
Vargase osariik

Vargase osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas Kariibi mere ääres.
Osariik eraldati 1998. aastal Liiduringkonna põhjaosast ja on saanud nime president José María Vargase järgi. Halduslikult koosneb ta ühest omavalitsusüksusest.
1999. aasta detsembris toimunud üleujutustes hukkus tuhandeid inimesi.
Osariigis asub Simon Bolivari rahvusvaheline lennujaam.
Portugalikeelne kirjandus

Portugalikeelne kirjandus on portugali keeles kirjutatud kirjandus.
Erna Kreischmann

Erna Kreischmann (sünd Montiner 5. detsember 1885 Riia – 9. veebruar 1929 Pärnu) oli baltisaksa maalikunstnik. 
Sai kunstihariduse Pärnus Eugen Dückeri õe Marie Dückeri juures ja 1918–1920 M. Arnemanni juures ning 1922–1926 Tallinnas August Janseni, Aleksei Jegorovi ja Ants Laikmaa ateljeedes.
Loomingu enamiku moodustavad lüürilised portreed ja akvarelltehnikas maastikupildid. 
Suur tema loomingu kogu asub Pärnu muuseumis, mis on tema loomingut tutvustanud ka näitustel.
Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.
Fenomen (1996)

"Fenomen" (inglise keeles "Phenomenon") on 1996. aasta müstiline draamafilm. Filmi režissöör on Jon Turteltaub ja stsenarist Gerald Di Pego. 
Helilooja on Thomas Newman, filmi kõige tuntum lugu on aga Eric Claptoni esitatud "Change The World" (autorid Tommy Sims, Gordon Kennedy ja Wayne Kirkpatrick). 
Film räägib automehaanikust (kehastab John Travolta), kes saab 37. sünnipäevaks kingituseks telekineetilised võimed, ja sellest, kuidas ta elu selle tõttu muutub. 
Peaosi mängivad John Travolta, Kyra Sedgwick, Forest Whitaker ja Robert Duvall.
Starsky &amp; Hutch

"Statsky &amp; Hutch" on Ameerika Ühendriikide telesari, mida toodeti aastatel 1975–1979 (esmaeeter 30. aprillist 1975 kuni 15. maini 1979).
Sisu.
Kaks tänavaelu tundvat politseinikku, Starsky ja Hutch, võitlevad kurikaeltega. Nad sõidavad Starsky punase-valgetriibulise Ford Torinoga, mille hüüdnimi on Striped Tomato ('triibuline tomat'). Neid aitab Huggy Bear.
Novõi Urengoi

Novõi Urengoi (vene 'uus Urengoi') on linn Venemaal Jamali Neenetsi autonoomses ringkonnas. Linn asub Lääne-Siberis Jevojahha jõe ääres.
Ajalugu.
Linna hakati rajama 1973. aastal Urengoi gaasimaardlasse. 1980 sai linnaõigused. Novõi Urengoi on Venemaa suurim maagaasi tootmise keskus.
Transport.
Linnal on raudteeühendus Tjumeniga ja lennujaam.
Ihaste

Ihaste on Tartu linnaosa, mis asub Tartu kaguosas Emajõe vasakul kaldal. Ihaste piirid on Ihaste tee – Nõlvaku tänava pikendus – Tartu linna piir – Emajõgi. Ihaste linnaosa piirneb Annelinna ja Ropka tööstusrajooni linnaosaga ning Kambja ja Luunja vallaga.
Linnaosa pindala on 424 ha ja elanike arv oli Tartu Linnavalitsuse ettevõtluse osakonna elanike registriteenistuse andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 2322. Ihaste asustustihedus oli seega 547 inimest ühe ruutkilomeetri kohta. Tartu linnaosadest on hõredam vaid Maarjamõisa linnaosa. Ihaste hajaasustuse põhjendus on ühelt poolt see, et Ihastes hõlmavad haljasalad üle poole linnaosa pindalast, teisalt on seal valdavalt ühe- või kahekorruselised hooned.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ihastes 2497 inimest, neist 1321 naist ja 1176 meest. Ihaste elanikest 272 olid vanuses 0–6 aastat, 427 vanuses 7–18 aastat, 1525 vanuses 19–64 aastat ja 273 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartus hõreduselt teine: 589 in/km2. Ihastes elas 2,55% tartlastest.
Ajalugu ja jaotus.
Ihaste jaotub lõunapoolseks ehk varem rajatud Vana-Ihasteks ja sellest männimetsaga eraldatud kirdepoolseks Uus-Ihasteks. 
1968. aastal jagati Vana-Ihastes 28 aianduskooperatiivile laiali 745 krunti. Suvilakrunte jagati ettevõtete ja asutuste ametiühingute kaudu. Aianduskooperatiivide planeeringu autor on Maie Ilumäe. Aastatel 2007–2008 rajati Vana-Ihastesse torustikud, mis võimaldasid ka selle piirkonna elanikel liituda ühisveevärgi ja -kanalisatsiooniga. Vana-Ihaste madalamaid alasid on kimbutanud üleujutused. Nii on erakorralise uputuse aastatel (nt 2009, 2010) olnud Ranna puiestee, Salutähe tänav ja Ihaste tee osaliselt vee all ning liiklus seal suletud.
Uus-Ihaste rajamise aluseks olnud planeering kehtestati 1989. aastal. See on eramute ja ridamajade rajoon. Uus-Ihaste tänavad on nimetatud Pallase koolkonna kunstnike järgi. Esimesed ridamajad kerkisid Anton Starkopfi tänaval ja Pallase puiesteel. Aastal 2004 rajati aadressil Nõlvaku 14 Anne joogiveepuhasti, mis on kindlustanud Annelinna ja Ihaste elanikele kvaliteetse joogivee. 
Aadressil Nõlvaku 12 asub Tartu Vaimse Tervise Hooldekeskuse eakate hooldusosakond.
Lastekaitsepäeval 2010. aastal avati Pallase puiestee 43 krundil laste mänguväljak. Eduard Wiiralti tänava ääres metsalagendikul on 380-meetrine hakkpuiduga kaetud jooksurada, võrkpalliplats, kaks üldkehalise ettevalmistuse linnakut, lõkke- ja grillimiskohad (neist üks katuse all). Kiigemäel on korvpalliväljak.
2010. aastal valmis 3,7 kilomeetri pikkune kõnni- ja jalgrattatee Turusillast Vana-Ihaste esimeste majadeni.
Ihaste spordi- ja vabaajakeskuses Raeremmelga tänaval saab harrastada ratsasporti, mängida golfi ja võrkpalli ning lasta vibu.
Ihastes on paiknenud kiviaegne asula, mille asukohta nimetatakse tänapäeval Uus-Ihaste asulakohaks.
Ühistegevus.
Linnaosas tegutsevad Ihaste Selts ja Ihaste Elanike Liit.
Haljasalad ja veekogud.
Ihastes asuvad:
Ihaste servas voolab Emajõgi, mille soot ümbritseb Ränisaart.
Jaamamõisa

Jaamamõisa on Tartu linnaosa Tartu kirdeosas. Linnaosa piirideks on: linna piir – Jaama tänav – Puiestee tänav – Pärna tänava pikendus.
Jaamamõisa pindala on 150 ha ja 1. jaanuaril 2012 oli elanike arv 3202.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Jaamamõisas 3261 inimest, neist 1828 naist ja 1433 meest. Jaamamõisa elanikest 320 olid vanuses 0–6 aastat, 415 vanuses 7–18 aastat, 1974 vanuses 19–64 aastat ja 552 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 2174 in/km2. Jaamamõisas elas 1,50% tartlastest.
Rahvasuus kutsutakse seda linnaosa Hiinalinnaks.
Haljasalad ja veekogud.
Jaamamõisas asub
Veekogudest on alles
Kesklinn (Tartu)

Kesklinna linnaosa paikneb Tartu südalinnas Emajõe paremal kaldal. Kesklinna piirid on Veski tänav – Jakobi tänav – Kroonuaia tänav – Emajõgi – Aida tänav – Kalevi tänav – Pargi tänav – Tähe tänav – Väike-Tähe tänav – Võru tänav – Filosoofi tänav – Riia tänav – Kastani tänav – Näituse tänav. 
Kesklinna pindala on 180 ha ja seal elas Rahvastikuregistri andmeil 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 6575 inimest.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Kesklinnas 6517 inimest, neist 3718 naist ja 2799 meest. Kesklinna elanikest 675 olid vanuses 0–6 aastat, 805 vanuses 7–18 aastat, 3894 vanuses 19–64 aastat ja 1143 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3621 in/km2. Kesklinnas elas 6,66% tartlastest.
Algselt peeti Kesklinnaks Tartu vanalinna, tänapäeval moodustavad selle aga Vanalinna, Uueturu, Riiamäe ja Toometaguse asumid, linnaplaneerimisel arvatakse linnakeskuse kui laiendatud Kesklinna hulka ka Sadama asum ja osa Ülejõe asumist kuni Kroonuaia silla ja Sauna tänavani.
Haljasalad ja veekogud.
Tartu Kesklinnas asuvad haljasalad:
Linnaosa servas voolab Emajõgi.
Vattenfall

Vattenfall AB on Rootsi elektrienergiatootja. "Vattenfall" tähendab rootsi keeles langevat veejuga või koske.
Vattenfall kuulub täielikult Rootsi riigile. 2009. aasta seisuga oli Vattenfall AB Euroopa suuruselt viies elektrienergia- ja suurim soojusenergia tootja.
2009. aastal sai Vattenfall 51% toodetud elektrienergiast fossiilkütustest, 26% tuumajaamadest ja 21% hüdroelektrijaamadest.
2010. aasta septembris avas Vatenfall Inglismaa kaguranniku lähistel La Manche väinas sajast turbiinist koosneva Thaneti tuulepargi. Jaam võimsusega 300 megavatti on avamishetke seisuga maailmas seni rajatud avamere tuuleparkidest suurim.
Vattenfalli hüdroelektrijaamad asuvalt peamiselt Põhja-Rootsis, kaks tuumaelektrijaama asub Rootsis (Forsmarkis ja Ringhalsis) ja kaks Saksamaal. Maagaasi ja kivisütt põletavad elektrijaamad asuvad Saksamaal ja Poolas. 
Ettevõtte tegevjuht ja president on Øystein Løseth.
2013. aastal oli ettevõtte käive 171,7 miljardit Rootsi krooni.
Orpheus (Monteverdi)

"Orpheus" ("L'Orfeo, favola in musica") on üks maailma vanimaid oopereid. See esietendus 1609. aastal. Ooper sisaldab proloogi ja viis vaatust. Muusika on kirjutanud Claudio Monteverdi ja libreto Alessandro Striggio.
Casino Royale (film 2006)

"Casino Royale" (eesti filmilevis ka "007: Casino Royale"; "Agent 007: Casino Royale") on aastal 2006 esilinastunud 21. film James Bondi sarjast. 
Film põhineb Ian Flemingi 1953. aasta samanimelisel romaanil. Filmi stsenaariumi kirjutasid Neal Purvis, Robert Wade ja Paul Haggis.
MI6 salaagenti kehastab esimest korda Daniel Craig.
Film on omakorda kolmas ekraaniseering Ian Flemingi romaanist. Varem on selle põhjal valminud 1954. aastal telesarjaosa ja 1967. aastal mitteametlik satiiriline film.
"Casino Royale'i" tegevus toimub James Bondi karjääri algusaastatel, mil ta on alles saanud agendiks 007 ning on haavatavam ja vähem kogenud kui teistes filmides. Seetõttu peab Bond filmi alguses sooritama kaks tapmist 00-staatuse saamiseks.
Anning

Anning (hiina keeles 安宁市 'Anningi linn' ("Anning Shi") on 3. järgu haldusüksus (maakonna õigustega linn) Hiinas Yunnani provintsis, mille keskus asub 28 km Kunmingist edelas. Haldusüksusena moodustab osa Kunming Shi ringkonna õigustega linnast. 
Aastani 1995 oli sel alal Anningi maakond. 
Halduslikult jaguneb linn Lianrani ja Jinfangi , Bajie, Xianjie, Taipingi, Wenquani, Qinglongi, Caopu ja Lubiao aleviks.
Maarjamõisa

Maarjamõisa on linnaosa Tartu lääneosas, Emajõe paremkaldal. Linnaosa piir kulgeb järgmiselt: linna piir – Viljandi maantee – Ravila tänav – Kullerkupu tänav – Tulbi tänav – Ülase tänav – N. Lunini tänav – Tervishoiu tänav – L. Puusepa tänav – Riia tänav – Lääneringtee. Maarjamõisa linnaosa piirneb Tammelinna, Veeriku ja Ränilinna linnaosaga ning Tartu linnaga.
Maarjamõisa on väikseim linnaosa Tartus elanike arvu, osakaalu ja asustustiheduse, kuid mitte pindala poolest. 1. jaanuaril 2012 elas 1,13 ruutkilomeetril vaid 377 elanikku, olles seega ühtlasi ka hõredaimalt asustatud linnaosa (344 in/km²). Põhjuseks on see, et märkimisväärselt suur osa territooriumist on haiglate, parkide ja suvilate all.
Hoonestus.
Maarjamõisa on tuntud eelkõige meditsiinilinnakuna. Tartu Ülikooli Kliinikumi 17 kliinikust paikneb Maarjamõisa linnaosas 13. 2008. aastal täienes kliinikum uute ravihoonetega Ludvig Puusepa tänaval, kus on 270 voodikohta, 32 intensiivravivoodit, 14 operatsiooni- ja 9 sünnitustuba. Parkimiskohti on rajatud 420.
Biomeedikum (Ravila 19) on nii Tartu Ülikooli arstiteaduskonna õppehoone kui ka tänapäevane teaduskeskus. Seal asub ka Eesti Kohtuekspertiisi Instituudi kohtuarstlik ekspertiisiosakond.
Linnaosas liigub palju õppureid. Nooruse tänaval asub kaks üheksakorruselist ühiselamut. Augustis 2005 avati Tartu Ülikooli tehnoloogiainstituudi uus maja Nooruse 1. Seal on ruumid leidnud ka riigiasutus Ravimiamet. 2009. aastal valmis Tartu Ülikoolil keskkonna- ja materjalianalüüsi teaduskeskus Chemicum (Ravila 14a). Tartu Tervishoiu Kõrgkool kolis 2011. aasta lõpus uude majja Nooruse 5. Nende endises hoones Nooruse 9 alustas 1. septembril 2012 tööd Tartu Täiskasvanute Gümnaasium ja alates 2015. aasta sügisest ka Tamme Gümnaasium. 2014. aastal avati Physicum.
Ludvig Puusepa tänav 10 asub Maarjamõisa lasteaed, kus on ka liitrühm meelepuudega lastele.
Nooruse 3 krundile rajati Rahvusarhiivi uus peahoone Noora. Ehitis sai nurgakivi 2015. aastal, valmis 2016 ja avati külastajatele 2017.
Miljööväärtusega hoonestusala asub Ravila ja N. Lunini tänava vahelisel alal, Tulika tänava piirkonnas.
Haljasalad ja veekogud.
Linnaosas asuvad Mathieseni park ja Sanatooriumi park.
Sanatooriumi pargis on hakkpuidurajad pikkusega 1,5 km ja 0,3 km, üldkehalise ettevalmistuse linnak ja laste mänguplats.
Rahvastik.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Maarjamõisas 382 inimest, neist 206 naist ja 176 meest. Maarjamõisa elanikest 50 oli vanuses 0–6 aastat, 67 vanuses 7–18 aastat, 227 vanuses 19–64 aastat ja 38 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli Tartu hõredaim: 338 in/km2. Maarjamõisas elas 0,39% tartlastest.
Alnarp

Alnarp on asula Rootsis Skåne läänis Lomma vallas Lomma, Åkarpi ja Arlövi vahel. Ta kuulub Lomma kihelkonda. 
Asula pindala on 37 hektarit, elanike arv 2005. aasta andmetel 75. 
Alnarpi park on külastajatele avatud botaanikaaed. Pargis on Alnarpi loss, mis ehitati 1862. Seal asub Rootsi Põllumajandusülikooli üks osakondi, kus saab õppida aiandusagronoomiks ja maastikuarhitektiks (viieaastane akadeemiline õppekava) ning aiakujundajaks ("trädgårdsingenjör") ja põllumeheks ("lantmästare"). 
Pargi sees on Alnarpi talu ("Alnarpsgården"). Pärast täielikku renoveerimist 1996 on talus lõbustusasutused. 
Alnarpi põllumajandusmuuseumis on põllutöömasinad ja -riistad, sealhulgas Rootsi esimene kombain, mis konstrueeriti Axelvoldi talus.
Bäckaskog

Bäckaskog on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Kristianstadi vallas. 
Tiheasustusega paikkonna pindala oli 38 ha ja elanike arv 2005. aasta andmetel 308. 
Bäckaskog tekkis nüüd lammutatud Bäckaskogi jaama juurde Kristianstadi ja Sölvesborgi vahelisel raudteel. Praegu möödub asulast maantee E22. 
Mõni kilomeeter lõunas on Trolle Ljungby loss, mõni kilomeeter põhjas Bäckaskogi loss.
Falkenbergi vald

Falkenbergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Hallandi läänis.
Vald loodi 1971. aastal, kui kuus maaomavalitsust ja osa seitsmendast ühendati Falkenbergi linnaga.
Raadi-Kruusamäe

Raadi-Kruusamäe on Tartu linnaosa ja paikneb Tartu kirdeosas. 
Linnaosa piirid on Pärna tänava pikendus – Puiestee tänav – linna piir – Narva maantee – linna piir.
Linnaosa pindala on 283 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 4626.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Raadi-Kruusamäel 4498 inimest, neist 2452 naist ja 2046 meest. Raadi-Kruusamäe elanikest 423 olid vanuses 0–6 aastat, 542 vanuses 7–18 aastat, 2698 vanuses 19–64 aastat ja 835 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1589 in/km2. Raadi-Kruusamäel elas 4,60% tartlastest.
Haljasalad ja veekogud.
Linnaosas asuvad suured haljasalad:
Raadi pargi veeres asub Raadi järv.
Peetrituru platsil asub Peetri tiik.
Raadil asub kuuest Tartu linna looduskaitsealast neli. Looduskaitsealused objektid Raadil on Aruküla koopad, Devoni liivakivipaljand, Ebatsuugaallee Raadi kalmistul ja Raadi park.
Vaatamisväärsused ja üritused.
Raadil asuvad Eesti Rahva Muuseum, Raadi mõisa kompleks koos Raadi pargiga, Tartu Seikluspark, Tagurpidi Maja ja Kobraste.
Raadi järve kaldal on alates 2012. aastast toimunud igal aastal punkfestival Punk'n'Roll ning Raadi mõisa aladel tähistatakse Tartu jaanipäeva.
Ropka

Ropka on linnaosa Tartu lõunaosas, Emajõe paremkaldal. Linnaosa on saanud nime kunagise Ropka mõisa järgi.
Linnaosa piirideks on Tartu–Petseri raudtee – sadama raudtee – Turu tänav – Ropka tee – Aardla tänav – Tähe tänav – Sirbi tänav – Vasara tänav – Sepa tänav – Jalaka tänav – Sepikoja tänav – Võru tänav.
Ropka pindala on 144 ha.
Rahvastikuregistri andmeil elas seal 2012. aasta 1. jaanuari seisuga 5120 inimest.
Rahvastik.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ropkas 5078 inimest, neist 2855 naist ja 2223 meest. Ropka elanikest 528 olid vanuses 0–6 aastat, 597 vanuses 7–18 aastat, 2909 vanuses 19–64 aastat ja 1044 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 3526 in/km2. Ropkas elas 5,19% tartlastest.
2017. aasta seisuga elas linnaosas 2116 meest ja 2683 naist ehk kokku 4799 inimest.
Haljasalad ja veekogud.
Ropka linnaosas asuvad
Pauluse kalmistu keskel on tiik.
Lollipop (Mika)

"Lollipop" on Mika kuues singel plaadilt "Life in Cartoon Motion". 
See anti singlina välja koos looga "Relax, Take It Easy" 2007. aasta viimasel päeval. See laul jõudis juba 2007. aastal Suurbritannia edetabelisse, seda tänu uutele edetabeli reeglitele. Mika on intervjuudes öelnud, et see on ta lemmiklaul oma plaadilt ja ta kirjutas selle oma õele.
Bahia osariik

Bahia osariik on Brasiilia osariik, 1. järgu haldusüksus Kirdepiirkonnas. Asub Atlandi ookeani rannikul.
Bahia on pindalalt viies ja rahvaarvult neljas Brasiilia osariik. Osariik jaguneb 417 omavalitsusüksuseks.
Suuremad linnad on Salvador, Feira de Santana, Vitoria da Conquista, Ilhéus ja Itabuna.
Suurem osa elanikest on Nigeeriast ja Beninist pärit Brasiilia neegerorjade järeltulijad. Bahias on säilinud vaid üksikud indiaanlaste kogukonnad, neist tuntuimad on "pataxó"d.
Ajalugu.
Esimesed eurooplased jõudsid Bahia rannikule 1500. aastal. 1549 asutati Salvadori linn. 16.–18. sajandil oli Bahia suhkroroo kasvatamise keskus. Tänapäeval on osariik Brasiilia suurim kakao tootja ja eksportija.
Love Today

"Love Today" on Mika teine singel albumilt "Life in Cartoon Motion". Seda laulu sai Suurbritannias internetist alla laadida alates 16. aprillist 2007. CD-na ilmus see 23. aprillil 2007. Kõrgeim koht Suurbritannia singlite edetabelis on kuues. 
Austraalias ilmus singel 23. juulil 2007, edetabeli kõrgeim koht samuti kuues. 
Esikohal on "Love Today" olnud Läti raadioedetabelis ja Leedu singlite edetabelis.
Laul pälvis 2008. aastal Grammy auhindade jagamisel nominatsiooni kategoorias "Best Dance Recording".
Ropka tööstusrajoon

Ropka tööstusrajoon on Tartu linnaosa, mis paikneb Tartu lõunaosas Emajõe paremal kaldal. 
Linnaosa piirideks on linna lõunapiir - Võru tänav - Sepikoja tänav - Jalaka tänav - Sepa tänav - Vasara tänav - Sirbi tänav - Tähe tänav - Aardla tänav - Ropka tee - Turu tänav - sadamaraudtee - Emajõgi.
Linnaosa pindala on 364 ha ja elanike arv oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuaril 2012. aastal 2511.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ropka tööstusrajoonis 2424 inimest, neist 1361 naist ja 1063 meest. Ropka tööstusrajooni elanikest 225 olid vanuses 0-6 aastat, 285 vanuses 7-18 aastat, 1411 vanuses 19-64 aastat ja 503 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli hõreduselt kolmas: 666 in/km2. Ropka tööstusrajoonis elas 2,48% tartlastest.
Haljasalad ja veekogud.
Linnaosa ulatub Emajõe kaldani. 
Emajõe ääres on võrdlemisi ulatuslik jõeluht.
Life in Cartoon Motion

"Life in Cartoon Motion" on Liibanonis sündinud laulja Mika debüütalbum. Suurbritannias anti see välja 5. veebruaril 2007 ja USA-s 27. märtsil.
Uglitš

Uglitš on linn Venemaal Jaroslavli oblastis, Uglitši rajooni keskus. Asub Volga jõe kaldal, 110 km Jaroslavlist lääne pool.
Linn on asutatud 937. aastal, 1218 kuni 1328 oli väikse Uglitši vürstiriigi keskus.
Linnas on kellatehas "Tšaika", masinatehas ja hüdroelektrijaam.
Ränilinn

Ränilinn on linnaosa Tartu edelaosas.
Linnaosa piirideks on linna piir – Lääneringtee – Tartu–Valga raudtee.
Ränilinna pindala on 122 ha, elanikke oli rahvastikuregistri andmeil 1. jaanuari 2012 seisuga 1732. Linnaosas asuvad muu hulgas teadusasutused Tartu Ülikooli Füüsika Instituut ja Tartu Teaduspark.
2013. aasta 31. detsembri seisuga elas Ränilinnas 1674 inimest, neist 952 naist ja 722 meest. Ränilinna elanikest 171 olid vanuses 0–6 aastat, 160 vanuses 7–18 aastat, 969 vanuses 19–64 aastat ja 374 vähemalt 65-aastased. Linnaosa asustustihedus oli 1372 in/km2. Ränilinnas elas 1,71% tartlastest.
Ränilinna nimi pandi selles piirkonnas asunud Räni küla järgi. Seal on asunud Räni mõis, saksa keeles Renningshof. Rüütlimõisast on teateid 16. sajandist, nimi pärineb 17. sajandi omanikult Hans Rennilt.
Valli valge mänd

Valli valge mänd ehk Valge mänd on looduskaitsealune põõsastunud võraga põlispuu (liigiliselt "Pinus strobus", ehk valge mänd) Järvakandi mõisa südames Valli külas Rapla maakonnas.
Táchira osariik

Táchira osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lääneosas.
Halduslikult jaguneb 29 omavalitsusüksuseks.
Mérida osariik

Mérida osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela lääneosas. Osariik hõlmab Mérida Kordiljeeride keskosa, seal asub Venezuela kõrgeim tipp Bolívari mägi ("Pico Bolívar"; 4979 m).
Halduslikult jaguneb 23 omavalitsusüksuseks.
Peamised majandusharud on põllumajandus (sealhulgas kartulikasvatus) ja turism.
Miranda

Miranda on ladina päritolu naisenimi, mis on kasutusel ka kohanimena:
Miranda osariik

Miranda osariik on 1. järgu haldusüksus (osariik) Venezuela põhjaosas. 
Halduslikult jaguneb 21 omavalitsusüksuseks.
Aastast 2008 on Miranda osariigi kuberner Henrique Capriles Radonski.
Waiblingen

Waiblingen on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Rems-Murr-kreisis. Asub Stuttgardist 15 km kirdes.
Waiblingeni on esmamainitud 885. aastal. 1250. aastal sai linnaõigused. Kolmekümneaastases sõjas 1634. aastal hävis linn täielikult, elanikud põgenesid või nad tapeti. Pärast sõda linn taastati.
Linnas asub mootorsaage tootva firma "Stihl" peakorter.
Nigula looduskaitseala

Nigula looduskaitseala on looduskaitseala Pärnumaa lõunaosas, Häädemeeste ja Saarde vallas. Kaitseala pindala on 6430,9 ha.
Kaitse-eesmärk.
Looduskaitseala on loodud Nigula soostiku ja sellega piirnevate alade koosluste ning kaitsealuste liikide elupaikade ja maastiku kaitseks. Kaitsealused liigid ning elupaigad on loetletud kaitse-eeskirjas. Samast dokumendist võib lugeda ka Nigula looduskaitsealal kehtivast kaitsekorrast.
Külastajale.
Nigula rabas on 6,8 km pikkune looduse õpperada, väljaspool olemasolevaid õpperadasid liikumiseks peab olema looduskaitseala kaitse korraldaja Keskkonnaameti Pärnu-Viljandi regiooni luba.
Manija maastikukaitseala

Manija maastikukaitseala on kaitseala Pärnu linnas, mis hõlmab Manilaiu ja Annilaiu. Selle suurus on 203,6 hektarit. 
Laiud võeti kaitse alla 1991. aastal (tollase nimega "Manilaiu kaitseala" ehk "Manilaiu-Hanilaiu kaitseala"; 202 hektarit). Praegused piirid ja staatus kinnitati aastal 2006.
Daniel Craig

Daniel Craig (sündinud 2. märtsil 1968) on Briti Akadeemia auhinnale esitatud Suurbritannia näitleja.
Ta on tuntud kuuenda James Bondi kehastajana, debüüdi salaagent 007-na tegi ta 2006. aasta filmis "Casino Royale". Bondi kehastab ta veel filmides " (2008), "007 Skyfall" (2012) ja "007 Spectre" (2015). 
Lisaks on ta mänginud filmides "Tomb Raider – Seikleja", "Teekond hukatusse", "Ema" ("The Mother"), "Sword of Honour", "Igavene armastus" ("Enduring Love") ja München".
Norfolk

Norfolk on krahvkond Inglismaa idaosas ("East Anglia"). Piirneb põhjas ja idas Põhjamerega.
Norfolk jaguneb 7 omavalitsusüksuseks: 
Krahvkond on suhteliselt hõredalt asustatud, peamised majandusharud on põllumajandus ja turism.
Erki Pütsep

Erki Pütsep (sündinud 25. mail 1976 Jõgeval) on endine Eesti elukutseline jalgrattur ning praegune jalgrattaspordi treener. 
Elukäik.
Pütsep on õppinud Jõgeva Keskkoolis.
Ta hakkas sportima isa õhutusel ning alustas jalgrattatreeninguid Kuremaal Ardi Väljaru juhendamisel. Samas treeningugrupis harjutasid juba ka Lauri Aus, Andrus Aug, Toivo Reinov jt. Seejärel jätkas Pütsep treeninguid Jõgeva Centrumis Allar Tõnissaare juhendamisel. 12-aastaselt võitis ta Jõgeva Centrumi meeskonnas täiskasvanute krossi. Aasta hiljem valiti Eesti parimaks noorratturiks. Seejärel oli mõnda aega treenerita.
Eesti taasiseseisvumise järel pääses Erki Pütsep ka esimestele välisvõistlustele, 1992. aastal osales ta Eesti koondises esmakordselt U18 vanuseklassi maailmameistrivõistlustel, kuid katkestas. 1993. aastal sai ta maailmameistrivõistlustel ühisstardist sõidus 29. koha ja 1994. aastal kõrge 7. koha.
Eduka 1994. aasta järel kutsusid Erki Pütseppa enda koosseisu paljud Prantsusmaa amatöörtiimid ning profilepingu sõlmimine tundus lähedal olevat. Ootamatult tulid vahele aga terviseprobleemid ning lepingu Ag2r profimeeskonnaga sõlmis Erki Pütsep alles 2003. aastal. 
Pütsep on tegutsenud Arigato Spordiklubis rühmatreenerina, töötanud RedBike rattapoes ja hiljem taksojuhina. 2020. aastatel on Pütsep töötanud Kalevi Jalgrattakoolis treenerina.
Saavutused.
2004
2005
2006
2007
2008
2009
2010
2011
2012
2013
2014
2015
2016
Olümpiamängud.
Erki Pütsep on Eestit esindanud 2000. aasta Sydney ja 2004. aasta Ateena olümpiamängudel; Sydneys sai ta grupisõidus 54. koha, Ateenas pidi rasketes oludes sõidu pooleli jätma. 
Isiklikku.
Erki Pütsepal on tütar Heleen. Maadleja Eduard Pütsep, kes on Erkile vanaisa kaudu sugulane, tõi 1924. aastal Pariisi olümpiamängudelt Eestile esimese maadluskulla.
Kuremaa lossis on Erki Pütsepale pühendatud rattatuba.
Rattatreenerina tegutsev Pütsep sai 2023. aasta detsembris noorte sportlastega matkal olles infarkti, kuid tänu noorte ja kiirabi 22 minutit kestnud oskuslikule elustamisele toodi ta elule tagasi.
Helena (My Chemical Romance)

"Helena" on kolmas singel ja esimene laul My Chemical Romance'i teiselt stuudioalbumilt "Three Cheers For Sweet Revenge". 
Laulu sõnad kirjeldavad bändi laulja Gerard Way tundeid oma varalahkunud vanaema Elena Lee Rushi vastu. Kõik Elena sõbrad kutsusid teda Heleniks ning selle tõttu oli ta Gerardi jaoks alati Helena, sellest ka laulu pealkiri. 
"Helena" on My Chemical Romance'i seitsmes singel.
Pühajärve sõjatamm

Pühajärve sõjatamm asub Pühajärvel.
Tamm on nime saanud 1841. aastal toimunud talupoegade vastuhakust Pühajärve mõisniku vastu.
Tamme ümbermõõt on tamme juures oleva teabetahvli andmete järgi 698 cm ja kõrgus 22 meetrit. Tema vanus arvatakse olevat 300-400 aastat. Tamm on looduskaitse all.
Puu on 2010. aasta augustis kaks korda tugevalt kannatada saanud, esimene torm murdis tüvest lahti läänepoolse võraosa ning tekitas tamme tüves lõhe kuni maapinnani. Pärast tormi toestati tamme võra ida- ja läänepoolne osa omavahel. Samal ajal toestati ka läänepoolse võraosa kaks suuremat võraoksa, mille vahele on 1990. aastate keskpaigas tamme tüveõõnsuse sulgemiseks paigaldatud betoonplomm. Teise tormi käigus murdus tüve idapoolsest võraosast keskmine tüveharu, mis tuli võrast eemaldada.
Et vältida tamme tüve laialivajumist, paigaldati tüve ümber metallvöö. 2011. aasta juulis murdus tamme läänepoolse võraosa üks haru. Allesjäänud haru on murdekohast pikuti keskelt lõhki väändunud .
Blue Tattoo (laul)

"Blue Tattoo" on esimene singel ja ka esimene laul Eesti tüdrukutebändi Vanilla Ninja samanimeliselt albumilt. Laulul on ka eestikeelne versioon, mille pealkirjaks on "Kauge kuu". Laul jõudis Saksamaa singlite müügiedetabelis üheksandale kohale. Laulab Lenna Kuurmaa, taustavokaal Piret Järvis. Laulu "unplugged"-versiooni leiab albumi "Traces of Sadness" limiteeritud väljaandest.
Pühajärve sõjatammik

Pühajärve sõjatammik asub Pühajärvel.
See ligikaudu saja-aastaste puudega tammesalu on nime saanud 1841. aastal toimunud Pühajärve mõisniku vastu suunatud talupoegade vastuhaku järgi.
Pühajärve sõjatammik on looduskaitse all.
Tammesalu keskel asub Pühajärve sõja mälestuskivi, mis avati Pühajärve sõja 130. aastapäeval (11. septembril 1971). Monumendi autor on skulptor Lembit Paluteder.
Haga loss

Haga loss (rootsi keeles "Haga slott") on loss Rootsis Stockholmis Solna vallas Hagas Haga pargis. 
Seal sündis ja kasvas praegune Rootsi kuningas Karl XVI Gustav.
Pühajärve sõja mälestuskivi

Pühajärve sõja mälestuskivi asub Pühajärvel Pühajärve sõjatammikus.
Mälestuskivi püstitati Pühajärve sõja 130. aastapäevaks ja avati 11. septembril 1971. Mälestuskivi autor on skulptor Lembit Paluteder.
Mälestuskivi kujutab endast suurt kivirahnu, mille peale on raiutud tekst, et kivi on püstitatud 1841. aasta Pühajärve sõjas kannatada saanud talupoegade mälestuseks. Kivi allosas on graveeritud mälestuskivi avamise kuupäev.
Päikeseseisak

Päikeseseisak ehk solstiitsium leiab aset talvisel ja suvisel pööripäeval, mil ühel poolkeral on päev pikem kui öö ning teisel poolkeral on öö pikem kui päev. Päike asub seniidis pöörijoone kohal. Sellel poolkeral, kus päev on pikem kui öö, on suvi ja poolusest polaarjooneni on polaarpäev. Teisel poolkeral on talv ja poolusest polaarjooneni on polaaröö.
Beiersdorf

Beiersdorf on vald Saksamaal Saksimaa Görlitzi kreisis. 
Vallaosad.
Gebirge, Neulauba, Schmiedental, Zeile ja Zwenke.
Barsebäck

Barsebäck on tiheasustusega paikkond Rootsis Skåne läänis Kävlinge vallas umbes 4 km kaugusel Barsebäckshamnist. 
Asula pindala on 45 hektarit ja elanike arv 509 (2005). Aastal 1996 oli elanikke 420. 
Varem töötas seal Barsebäcki tuumaelektrijaam reaktoritega Barsebäck 1 ja Barsebäck 2.
Barsebäcki lähedal on golfirada Barsebäck Golf &amp; Country Club, kus peetakse igal aastal maailmatasemel golfiturniir.
Poolkera (geograafia)

Poolkera ehk hemisfäär on pool maakerast või teise planeedi kerast. 
Maa jagatakse tinglikult kaheks poolkeraks ekvaatori suhtes:
Ka jagatakse Maa tinglikult kaheks poolkeraks nullmeridiaani suhtes:
Samuti saab jagada Maad maismaapoolkeraks ja ookeanipoolkeraks.
Sibylla

Rootsi printsess Sibylla, Västerbotteni hertsoginna (Sibylla (sünd. Sibylle) Calma Maria Alice Bathildis Feodora; 18. jaanuar 1908 Gotha – 28. november 1972 Stockholm) oli Rootsi printsi Gustav Adolfi abikaasa ja Rootsi kuninga Karl XVI Gustavi ema.
Vanemad ja vanavanemad.
Tema isa oli Charles Edward, Saksi-Goburgi-Gotha hertsog, ja ema Victoria Adelaide, Schleswig-Holsteini printsess. Emapoolsed vanavanemad olid Caroline Mathilde, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Augustenburgi printsess ja Friedrich Ferdinand, Schleswig-Holstein-Sønderburg-Glücksburgi hertsog. Tema isapoolne vanaisa oli Leopold, Albany hertsog, kes oli Suurbritannia kuninganna Victoria neljas poeg.
Abielu.
1932. aastal abiellus printsess Sibylla oma nõo, Rootsi printsi Gustav Adolfiga, Västerbotteni hertsogiga. Nii Sibylla kui ka Gustav Adolf olid kuninganna Victoria lapselapselapsed. Sibylla ei saanud kroonprintsessiks, kuna prints Gustav Adolf suri enne oma vanaisa (Gustav V).
Hilisemad aastad.
Sibylla jäi leseks, kui prints Gustav Adolf hukkus 1947. aastal Kopenhaagenis lennuõnnetuses. Nende üheaastane poeg Karl Gustav tõusis troonijärjekorras teisele kohale ning kolme aasta pärast sai temast kroonprints.
Pärast oma ämma, kuninganna Lovisa surma 1965. aastal sai Sibyllast kuningapere vanim printsess ning ta toetas oma äia Gustav VI Adolfit.
Sibylla suri enne oma poja troonile saamist.
Natsism.
Kirjaniku ja ajakirjaniku Henrik Arnstadti väitel oli Sibylla nagu ta isagi Natsionaalsotsialistliku Saksa Töölispartei liige (NSDAP).
Sundbybergi vald

Sundbybergi vald on 2. järgu haldusüksus Rootsis Stockholmi läänis. See piirneb Stockholmi ja Solna vallaga ning on pindalalt Rootsi väikseim vald.
Sundbyberg eraldati halduslikult 1888. aastal Bromma vallast alevina. 1928. aastal nimetati Sundbyberg linnaks. 
Vallas asub Lötsjöni järv ja Marabou park.
Sundbybergi läbivad Stockholmi bussiliinid ja metroo.
Sollentuna (asula)

Sollentuna on endine asula Rootsis praeguses Stockholmi lääni Sollentuna vallas. 
Praegu on ta Stockholmi asulaga kokku kasvanud.
Läänepoolkera

Läänepoolkera on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast lääne pool asuv osa Maast.
Mandritest asuvad täielikult läänepoolkeral Põhja- ja Lõuna-Ameerika, osaliselt Antarktis, Aafrika ja Euraasia (peaaegu kogu Euraasia manner asub idapoolkeral, aga kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punktid asuvad läänepoolkeral). Läänepoolkeral asub ka suurem osa Okeaaniast.
Idapoolkera

Idapoolkera on nullmeridiaani ja 180° meridiaani tasapinnast ida pool asuv osa Maast.
Mandritest asub täielikult idapoolkeral Austraalia ja peaaegu kogu Euraasia (ainult kõige läänepoolsem ja kõige idapoolsem punkt asuvad läänepoolkeral), osaliselt Antarktis ja Aafrika.
Otepää kirik

Otepää Maarja kirik on kirik Valga maakonnas Otepää vallas Otepääl.
EELK (Eesti Evangeelne Luterlik Kirik) Otepää viib jumalateenistusi läbi kahes kohas: Otepää Maarja kirikus ja Otepää talvekirikus. Kogudusele kuulub ka kirikumõis, kus asub Eesti lipu muuseum.
Kiriku eelkäijaks peetakse 1638. aastal samas kohas asunud Miikaeli kirikut. Varasemad andmed kiriku kohta puuduvad. 1860. aastal valmis praeguse kiriku vanem osa – läänetorn ja läänesein. Aastatel 1889–1890 valmis pikihoone. Hoone projekteeris arhitekt Reinhold Guleke.
Otepää kirikus on säilinud orelimeistri Ernst Carl Kessleri 12 registriga orel. Kiriku altaril asub altarimaal "Kolgata" (1880), mille autor on A. Sprengel. 
Kiriku lähedal asub Otepää linnamägi.
Kirik on kantud Kultuurimälestiste riiklikku registrisse.