tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Studies from an Eastern Home

"Studies from an Eastern Home" ('Uuringud idamaisest kodust') on õde Nivedita autobiograafiline raamat, mis anti välja 1913. aastal.
Raamatu taust.
Nivedita kohtus Swami Vivekanandaga Londonis aastal 1895. Alates esimesest kohtumisest pidas Nivedita teda prohvetiks. Vivekananda palus tal tulla Indiasse ja teenida rahvast. Vastates Swami Vivekananda üleskutsele, kolis Nivedita 1898. aastal Indiasse ja teenis kogu oma elu sotsiaaltöötajana. Selles raamatus on Nivedita kirjeldanud sündmusi, mälestusi ja kogemusi oma elust Indias, näiteks nagu "Durga Puja"'t, "Dol-jatra"'t, Ras–festivali, katkuepideemiat Kolkatas, "Janmashtami" pidustust ning reisi Põhja-Indiasse.
Kore (perekonnanimi)

Kore on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Kore (Korre) on pandud Kaarma kihelkonnas Saaremaal. Nimede eestistamisel määrati Kore uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kraus (Tallinnas, 1936. aastal). Tiidu Kore palvel kanti Kore perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 250 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kore Eestis 7 mehel ja 16 naisel.
Ötztali Alpid

Ötztali Alpid (itaalia: "Alpi Venoste", saksa: "Ötztaler Alpen") on mäestik Kesk-Ida-Alpides, Tiroolis Lõuna-Austrias ja Lõuna-Tiroolis Põhja-Itaalias.
Geograafia.
Ötztali Alpid paiknevad Ötztali oru ülemises otsas, viimane on Inni jõe külgorg Austrias Innsbruckist edelas. Üks rida haripunkte moodustab osa Austria ja Itaalia vahelisest piirist.
Ötztali Alpid külgnevad Rescheni kuruga (1504 m) läänes ning Inni jõega loodes ja põhjas. Idas on mäestik Stubai Alpidest eraldatud Ötztaler Ache jõega Ötztalis ning Timmelsjochi (2474 m) ja Passeri jõega Passeieri orus. Lõunas ja edelas piirab mäestikku sügav Etschi jõe org, siin tuntud kui Vinschgau.
Ötzi.
1991. aasta septembris leiti Fineilspitze ja Similauni tippude vahel Hauslabjochis niinimetatud "jäämees" Ötzi – 5300 aastat tagasi hukkunud mehe mumifitseerunud surnukeha. 
Tipud.
Ötztali Alpide kõrgeim tipp on Wildspitze (3774 m), mis on ühtlasi ka kõrguselt teine mägi Austrias (Großglockneri järel). Wildspitze on ühel mitmest harust, mis ulatuvad peaahelikust põhja ja kirdesse.
Mõned Ötztali Alpide peamised tipud:
Kurud.
Ötztali Alpide peamised mäekurud:
The World's Drinks And How To Mix Them

"The World's Drinks And How To Mix Them" ('maailma joogid ja kuidas neid segada') on kokteilikäsiraamat, mille on kirjutanud ameerika baarmen ja kirjanik William Boothby. Raamatu esmatrükk ilmus 1900. aastal. 
Parandatud trükid ilmusid 1908., 1930. ja 1934. aastal. Kirjastas Palace Hotel San Franciscos, kus Boothby töötas. 1908. aasta väljaandes kirjeldatakse seda kui "usaldusväärset allikat", mille on välja töötanud "vilunud miksoloog". Raamatus avaldati esimene "sazerac"'i retsept ning ühed varasemad kuiva martiini ja Bronxi kokteili retseptid.
Elmar Kalmus

Elmar Kalmus (2. veebruar 1914 Vastemõisa vald, Viljandimaa – 24. november 1989) oli eesti haridustegelane.
1937. aastal lõpetas ta Jäneda Põllutöökeskkooli. Samal aastal määrati ta Jägala Algkooli õpetaja kohusetäitjaks.
1941. aasta juulis mobiliseeriti ta Punaarmeesse, saadeti tööpataljoni Arhangelski oblastisse, hiljem teenis 249. Eesti Laskurdiviisi 779. suurtükiväepolgus.
Aastatel 1945–1972 oli ta Viljandi Rajooni TSN Täitevkomitee haridusosakonna koolide inspektor.
Aastatel 1973–1974 oli ta Tääksi 8-klassilise Kooli direktor.
1975. aastast tegi ta kaasa Viljandi sõjaveteranide ansamblis Rahusõdurid.
1970. aastatel oli ta ka Haridustöötajate Ametiühingu Viljandi rajoonikomitee esimees.
Ta on maetud Suure-Jaani kalmistule.
Kostivere Kool

Kostivere Kool on kool Harju maakonnas Jõelähtme vallas Kostivere alevikus.
Kooli ajalugu ulatub 1865. aastasse, mil avati Parasmäe kool. 1921 tegutses kool Jõelähtmel (praegune Jõelähtme rahvamaja). 1927 muudeti kool 6-klassiliseks algkooliks. 1945 sai kooli nimeks Jõelähtme mittetäielik keskkool. 1984 kolis kool Kostiverre ja nimeks sai Kostivere 8-klassiline Kool. 1991 nimetati kool ümber Kostivere Põhikooliks. 2011 nimetati kool ümber Kostivere Kooliks.
Laulasmaa Kool

Laulasmaa Kool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas. Kool asutati 2007. aastal. Kooli direktor on Kadi Mäekuusk.
Ajalugu.
Laulasmaa Kool on alguse saanud Lohusalu lasteaed-algkoolist, mis jäi arenevale piirkonnale väikeseks. 24. märtsil 2006 pandi nurgakivi Laulasmaal uuele koolile. 8. septembril 2006 alustas tööd neljarühmaline lasteaed, kus oli kohti 96 lapsele. Kool alustas õppetööd uues hoones 2007. aasta jaanuaris. Koolis oli seitse klassi, kus õppis 49 õpilast.
Alates 1. septembrist 2017 tegutses Laulasmaa Kool ühendõppeasutusena, sest Laulasmaa Kooliga liideti üheks asutuseks Klooga Kool, Lehola Kool, Tarekeste lasteaed, Klooga lasteaed, Karjaküla lasteaed. Kool tegutses kuues majas: Laulasmaa koolimajas (Kloogaranna tee 20, Laulasmaa  küla), Tarekese lasteaias (Side tee 1, Laulasmaa küla), Klooga koolimajas (Aedlinna tee 5, Klooga alevik), Klooga lasteaias (Maeru 4, Klooga alevik), Lehola koolimajas (Orisküla tee 20, Lehola küla) ja Karjaküla lasteaias (Keila tee 7, Karjaküla alevik).
2022. aastal otsustas Lääne-Harju vallavalitsus Laulasmaa Kooli reorganiseerida. 1. septembrist 2023. on Laulasmaa Koolil kolm õppekohta: koolimaja ja lasteaed Laulasmaal ning koolimaja Leholas. Senise Klooga õppekoha (koolimaja) baasil asutati Kloogal iseseisev 9-klassiline põhikool Lodijärve Kool aadressil Aedlinna tee 5. Lodijärve Kool alustas tegevust 1. septembril 2023.
Laulasmaa koolimaja.
Laulasmaa Kool on lasteaed-põhikool Laulasmaal aadressil Kloogaranna tee 20.
Lehola koolimaja.
Laulasmaa Kooli Lehola õppekoht on kuueklassiline kool Leholas aadressil Orisküla tee 20. Lehola koolimaja on kahekorruseline 1986. aastal lasteaiaks ehitatud hoone, millest osa on kohandatud koolimajaks. Hoones on kuus klassiruumi ja lasteaia poolel on ruumi kolmele rühmale. Hoones on oma köök ja saal.
Lehola Kool

&lt;mapframe latitude="59.285526" longitude="24.338837" zoom="7" width="200" height="100" align="right"&gt;
 "type": "FeatureCollection",
 "features": [
 "type": "Feature",
 "properties": {},
 "geometry": {
 "type": "Point",
 "coordinates": [
 24.323013782304773,
 59.2922875960457
 ]
&lt;/mapframe&gt;
Lehola Kool oli kool Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Lehola külas. Kooli aadress oli Orisküla tee 20. 
1987. aastal valmis Leholas aadressil Orisküla tee 20 uus koolimaja, kus alustas sama aasta sügisel tööd Lehola Lasteaed-Algkool. Kuni 2000/2001. õppeaasta lõpuni töötas hoones kaks lasteaiarühma ja 4-klassiline algkool. Alates 2003/2004. õppeaastast töötas kool 6-klassilise algkoolina ja 2004. aasta sügisel lisandus veel ka kolmas lasteaiarühm. 2008. aastal avati Karjakülas kooli filiaalina lasteaia liitrühm. Lehola Kool ja Karjaküla lasteaed suleti 2017. aasta sügisel, mil need liideti Laulasmaa Kooliga. Lehola koolist sai Laulasmaa Kooli õppekoht.
Ajalugu.
1786. aasta sügisel võeti Põhja-Eestis käsile rahvakoolide asutamine. Keila kihelkonnas asus 8 kooli, sealhulgas ka Lehola kool, mis asutati 1788. aastal. Kool oli lugemiskool, s.t õpetati ainult lugemist. 1797. aastaks oli Keila kihelkonnas vähenenud koolide arv kaheni: üks asus Leholas, teine Ohtus. 19. sajandi alguses Harjumaa läänepoolsetes kihelkondades koole enam polnud. Ainus lapsi õpetav kool oli veel 1801. aastal Lehola kool, mis mõni aasta hiljem samuti suleti.
Uuesti avati kool Leholas 1872. aastal. Koolis õppisid talupoegade lapsed, õpetajateks algul iseõppijad, hiljem pedagoogilise haridusega koolmeistrid. Koolis õpetati lisaks lugemisele ka kirjutamist ja rehkendamist, geograafiat, laulmist ning usuteadust. Lisaks vene keeles lugemist ja kirjutamist. Koolis õppisid nii poisid kui ka tüdrukud. 1920. aastal ühendati Maeru ja Lehola koolid 4-klassiliseks algkooliks ja kool kolis 3. novembril 1920 Ohtu mõisa härrastemajja. Koolimaja asukohta tähistab mälestuskivi.
Kruuspere

Kruuspere on eesti perekonnanimi.
Nimede eestitamisel määrati Kruuspere uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kruusberg ja Kruusenperk. Aleksander Kruuspere palvel kanti Kruuspere perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 315 all (Siseministeeriumi teadaanne 11. veebruarist 1937). 
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium

Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasium on humanitaarkallakuga gümnaasium Tallinnas Mustamäe linnaosas aadressil Tammsaare tee 145. Kooli direktor on Tatjana Lüter.
Ajalugu.
Kool asutati 1969., tegutses 1974‒1992 Tallinna 52. Keskkoolina. 1997. aastal nimetas Tallinna Linnavolikogu oma määrusega Tallinna Mustamäe Humanitaarkooli ümber Tallinna Mustamäe Humanitaargümnaasiumiks.
Ungari hurt

Ungari hurt on Ungarist pärinev koeratõug.
Tõustandardis on koera kasutuse kohta kirjas: „Jahi- ja maastikujooksukoer, kes kasutab jahil põhiliselt oma 
teravat silmanägemist. Vaatamata sellele on ka tema haistmismeel väga hea. Eriti võimekas on ta maastiku- ja võidujooksudes ning silmatorkavalt häid tulemusi näitab pikkadel distantsidel. Väga hea seltsikoer ning lojaalne 
valvekoer.“
Sama allikas lisab koera käitumise/iseloomu kohta järgmist: „Väsimatu, visa, kiire, vastupidav ja robustne. Suurepärane võidujooksukoer. Mõnel distantsil on ta isegi inglise hurdast kiirem. Loomult reserveeritud, aga mitte arg. Mõistlik, arukas ja truu. Valvas.“
Kulasalu

Kulasalu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kulasalu uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kuhlberg ja Kulberg. Mihkel Kulasalu palvel kanti Kulasalu perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 141 all (Siseministeeriumi teadaanne 4. septembrist 1935).
2017. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Kulasalu Eestis 17 mehel ja 27 naisel.
Nissi Põhikool

Nissi Põhikool on põhikool Harju maakonnas Saue vallas Riisipere alevikus.
Kooli asutas 1917 Nissi Hariduse Selts. Eesti esimesel iseseisvusajal tegutses kool algkoolina. 1944. aastal korraldati kool ümber "Nissi 7-klassiliseks Kooliks". 1961. aastal korraldati kool ümber "Nissi 8-klassiliseks Kooliks". Alates 1993. aastast kannab kool nime Nissi Põhikool.
William von Blanckenhagen

Johann Heinrich William von Blanckenhagen (23. november (vkj) 1863 − 4. jaanuar 1919 Riia) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.
Elulugu.
Sündis Drabeši mõisniku Peter Heinrich Gottlieb von Blanckenhageni (1827−1898) ja tema abikaasa Amalie Marie Antoinette von Wolffi (1832−1907) noorima pojana. Astus 1883. aastal Tartu ülikooli, kus tudeeris esmalt keemiat, seejärel 1887−1888 õigusteadust. Kaitses õigusteaduse kandidaadi kraadi. Pärast õpinguid oli põllumees. 1889. aastal oli ta Riia-Volmari kreisikohtu assessor. Pärast isa surma päris 1899. aastal Drabeši mõisa, kus ta elas veel 1909. aastal. 1905. aasta sündmuste käigus põletati tema mõis maha. Valiti 1908. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. Mõrvati Riias bolševike poolt 1919. aasta algul.
Oru põhikool

Oru põhikool on põhikool Harju maakonnas Kose vallas Oru külas.
Kool loeb ennast Tuhala kooli (asutatud 1639) järglaseks. Oru kool asutati 1835.
Millerovo rajoon

Millerovo rajoon (vene keeles "Миллеровский район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Millerovo linn.
Rajoon piirneb põhjas Tšertkovo rajooniga, idas Kašarõ rajooniga, lõunas Tarassovski rajooniga ja läänes Ukraina Luhanski oblastiga.
Rajooni pindala on 3190 km². Elanike arv oli 2017. aastal 64 976.
Millerovo rajooni asulad kuuluvad ühe linnaasunduse (Millerovo linna) ja kaheteistkümne külaasunduse koosseisu.
II liiga 2017

II liiga 2017 oli Eesti jalgpalli tugevuselt neljanda liiga II liiga 2017. aasta hooaeg, mis jagunes kahte tsooni - ida/põhi ja lõuna/lääs. Hooaeg algas 16. märts 2017 ja lõpeb 22. oktoober 2017.
II liiga ida/põhi.
II liiga ida/põhi üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II liiga ida/põhi 12. koht ja III liiga ida ning põhja tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga ida ning põhja tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga ida/põhi 12. kohaga.
II liiga lõuna/lääs.
II liiga lõuna/lääs üleminekumängud.
Hooaja lõpus osalevad II liiga lõuna/lääs 12. koht ja III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. kohad üleminekumängudel, mille võitja mängib järgmisel hooajal II liigas ning kaotajad III liigas. Kõigepealt mängivad omavahel III liiga lõuna ning lääne tsoonide 2. ning seejärel mängib nende mängude võitja II liiga lõuna/lääs 12. kohaga.
Kulgver

Kulgver on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Kulgver uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Kulbusch (Harku vallas, Pärnus ja Tallinnas 1937. aastal) . Jakob Kulgveri palvel kanti Kulgver perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 369 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. augustist 1938).
1. jaanuaril 2017 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Tšertkovo rajoon

Tšertkovo rajoon (vene keeles Чертковский "район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti loodeosas. Rajooni keskus on Tšertkovo alev.
Rajoon piirneb põhjas Voroneži oblasti Kantemirovka ja Bogutšari rajooni, kirdes Verhnedonski rajooni, kagus Kašarõ rajooni ja lõunas Millerovo rajooniga ning läänes Ukraina Luhanski oblastiga.
Rajooni pindala on 2766 km². Elanike arv oli 2017. aastal 33 759.
Tšertkovo rajooni asulad kuuluvad 14 külaasunduse koosseisu.
Otto von Blanckenhagen

Wilhelm Johann Otto von Blanckenhagen (10. detsember (vkj) 1867 Allaži − 31. märts 1934 Schwerin) oli Liivimaa maanõunik ja mõisaomanik.
Elulugu.
Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. Õppis 1877−1886 Tartus Zeddelmanni eragümnaasiumis. 1886. aastal immatrikuleeriti Tartu ülikooli, kus tudeeris 1890. aastani põllumajandust. 1890. aastal päris isalt Allaži mõisa, mida ta pidas kuni võõrandamiseni 1920. aastal. 1906−1913 oli Riia-Volmari kreisi kreisisaadik. 1914−1920 oli Liivimaa maanõunik, kuid asus juba 1918. aastal elama Saksamaale. Aastast 1919 oli Schwerinis liköörivabriku juhataja. Tema poja Peter Heinrich von Blanckenhageni surmaga 1990. aastal kustus Blanckenhagenite Allaži haru meesliin.
Elmar Raidal

Elmar Raidal (kuni 1935. aastani Elmar Glück; 18. oktoober 1889 Jäärja mõis, Jäärja vald – 9. august 1943 Sevurallagi vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti õpetaja, koolijuht ja ühiskonnategelane.
Küüditati juuniküüditamisel 14. juunil 1941 Nõukogude Liitu, suri GULAG-i vangilaagris.
Haridus.
Õppis Jäärja Alliku vallakoolis ja Saarde kihelkonnakoolis. Omandas algkooliõpetaja kutse Sindi pedagoogilises klassis 1909. aastal. Jätkas õpinguid Treffneri gümnaasiumis ja omandas 1910. aastal kodukooliõpetaja kutse matemaatikas. Täiendas end ise ja ka mitmetel kursustel. Läks mobiliseerituna Esimesse maailmasõtta, lõpetas 1916. aastal Moskva Aleksei sõjakooli.
Töökäik.
Aastatel 1908–1910 õpetas Tarvastus Mõnnaste vallakoolis, kui 1911. aastal valiti ta Mõisaküla haridusseltsi eesti erakooli juhatajaks. Juhatajana erakoolis töötas kuni 1919. aastani (välja arvatud sõjast tingitud vaheajad). Aastatel 1919–1941 oli Mõisaküla 6-klassilise algkooli juhataja.
Ühiskondlik tegevus.
Oli Mõisaküla tuletõrje- (1933. aastast) ja haridusseltsi esimees, Mõisaküla ühispanga asutaja ning juhatuse liige (1912. aastast), Mõisaküla ühiskaupluse (tarbijate kooperatiivi kaupluse) asutaja ja juhatuse liige (ka esimees), Pärnumaa Õpetajate Liidu esimees 1921–1924 ja 1926–1941, linnavolikogu liige, Noorte Kotkaste malevkonna vanem, kaitseliidu tegelane, Eesti Õpetajate Liidu juhatuse liige.
Isiklikku.
Sündis sepa pojana.
Tema poeg Arvo Raidal töötas samuti mh õpetajana (Kanadas). Tema tütar Valve Raidal-Klavins oli psühhiaater.
Esimeses maailmasõjas võttis sõjategevusest osa kompanii- ja majandusülemana. Rahvuslike väeosade loomisel astus Tartu tagavarapataljoni. Vabadussõjast võttis osa kompaniiülemana, hiljem teenis veidi ka kindralstaabis.
Ernst von Blanckenhagen

Ernst Johann Gottlieb von Blanckenhagen (20. juuni (vkj) 1860 − 1. (ukj 14.) oktoober 1917 Tartu) oli Liivimaa põllumees ja mõisaomanik.
Elulugu.
Ta oli rittmeister Johann Otto Gottlieb von Blanckenhageni (1830−1875) ja tema abikaasa Luise Auguste Elisabeth von Maydelli (1838−1917) poeg. 
Õppis 1873−1878 Tartu kubermangugümnaasiumis. 1890. aastal omandas Lätimaa Sigulda piirkonnas Akenstaka ja Kniediņi mõisa, mis olid tema käes 1909. aastal; suviti elas ta Riias, suvel aga Kniediņis. 
Ta valiti 1896. aastal Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliikmeks. ning oli Lõuna-Liivimaa läti osa Võnnu-Volmari-Valka-Riia kreiside mõisnikke ühendava Lõuna-Liivimaa Üldkasuliku Põllumajandusseltsi aseesimees 1892–1903 ja viimane seltsi esimees.
Pirusi

Pirusi on endine küla Jõgevamaal Äksi kihelkonnas Koogi-Pirusi tee ääres. Tänapäeval jääb endine küla Tartu maakonna Tartu valla territooriumile.
Geograafilised koordinaadid on
Allaži mõis

Allaži mõis (saksa keeles "Allasch", läti keeles "Allažu muiža", ka "Allažu muižas pils") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas.
Inčukalnsi mõis

Inčukalnsi mõis (saksa keeles "Hinzenberg", läti keeles "Inčukalna muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Inčukalnsi piirkonnas Inčukalnsi vallas.
Jūdaži mõis

Jūdaži mõis (saksa keeles "Judasch", läti keeles "Jūdažu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäeval asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Sigulda vallas. Mõisa hooned põletati 1905. aastal maha.
Plānupe mõis

Plānupe mõis (saksa keeles "Planup", läti keeles "Plānupes muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgo asub mõisasüda Lätis Sigulda piirkonnas Allaži vallas.
Šķiliņi mõis

Šķiliņi mõis (saksa keeles "Schillingshof", läti keeles "Šķiliņu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Riia kreisis Allaži kihelkonnas.
Henrik Ahven

Henrik Ahven (14. november 1935 Viljandimaa – 2. november 2000 Pärnu) oli eesti koolijuht.
Aastatel 1970–1977 oli ta Pärnu Linnakutsekooli nr 13 (1976. aastast Pärnu Kutsekeskkool nr 13) vanemmeister, 1977–1983 sama kooli erialaõpetaja, 1983–2000 oli ta Pärnu Kutsekeskkooli direktor.
Ta on maetud Pärnu Alevi kalmistule.
Karl Elken

Karl Elken (sündinud 28. veebruaril 1932) on eesti õpetaja ja koolijuht.
1956. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli füüsika erialal.
Seejärel töötas Alatskivi Keskkooli füüsikaõpetajana. Aastatel 1959–1997 oli ta Alatskivi Keskkooli direktor. 
1985. aastast oli ta Eesti Looduskaitse Seltsi Alatskivi osakonna esimees.
Aastatel 1993–1996 ja 2002–2006 oli ta Alatskivi vallavolikogu liige.
1994. aastast oli ta Eestimaa Rahvaliidu liige, nüüd Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna liige.
Eesti Kindlustusseltside Liit

Eesti Kindlustusseltside Liit (lühend EKsL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab kõiki Eestis tegutsevaid kindlustusandjaid. 
EKsL-i põhikirjaline eesmärk on "esindada ja kaitsta EKsL-i liikmete huve, aidata luua ja edendada ühiskonnas kindlustusala arengut soodustavaid tingimusi, ühtlustada ja ajakohastada liikmete kindlustustehnilist praktikat ja kahjude ennetusabinõusid, tagades sellega tervetel alustel tegutseva ja kaasaegsetele rahvusvahelistele nõuetele vastava kindlustussüsteemi".
EKsL on Euroopa Kindlustusandjate Liidu liige.
Eesti Laevaomanike Liit

Eesti Laevaomanike Liit (lühend ELL; inglise Estonian Shipowners’ Association, lühend ESA) on Eesti laevaomanikke ühendav liit.
Liit (tollase nimega "Laevaomanikkude Ühisus") tegutses aastani 1940. Pärast Teist maailmasõda tegutses liit eksiilis 1970. aastateni. Liit taasloodi 1993.
Eesti Masinatööstuse Liit

Eesti Masinatööstuse Liit (inglise Federation of Estonian Engineering Industry) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab masina-, metalli- ja aparaaditööstuses tegelevaid ettevõtjaid Eestis.
Liidu põhikirjaline eesmärk on "tootmise, ettevõtluse ja turunduse arendamine metallitööstuses, masina- ja aparaadiehituses ning sel alal oma liikmetele soodsate tingimuste loomine ..."
Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit

Eesti Rõiva- ja Tekstiililiit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab rõiva- ja tekstiilitootmisega tegelevaid juriidilisi ja füüsilisi isikuid Eestis. Liidu peaeesmärk on arendada Eesti rõiva- ja tekstiilitööstust ning esindada ja kaitsta rõiva- ja tekstiilitootjate ühiseid huvisid.
Liit asutati 1993.
Liitu kuulub 51 ettevõtet (2017).
Eesti Turbaliit

Eesti Turbaliit on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab turvast tootvaid, töötlevaid ja turustavaid ettevõtjaid Eestis. Liidu tegevdirektor on Erki Niitlaan.
Eesti Turvaettevõtete Liit

Eesti Turvaettevõtete Liit (lühend ETEL) on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab Eesti ühiskonna turvalisusega seotud ettevõtjaid. Liit loodi 1993.
Liidu juhatuse esimees on Tannar Tiitsar (Viking Security AS).
Eesti Õliühing

Eesti Õliühing on Eesti mittetulundusühing, mis ühendab naftasaadustega tegelevaid ettevõtjaid Eestis. Ühing asutati 20. mail 1993. 
Ühingusse kuulub 13 liiget.
Eesti NSV Kabeföderatsioon

Eesti NSV Kabeföderatsioon oli kabe spordialaliit Eesti NSV-s.
Eesti NSV Kabeföderatsioon asutati 1959. aastal.
Eesti NSV Kabeföderatsiooni presiidiumi esimehed:
Eesti NSV Kabeföderatsioon lõpetas tegevuse 1990. aastal, selle asemel alustas tegevust Eesti Kabeliit.
Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool

Cyrillus Kreegi nimeline Haapsalu Muusikakool on muusikakool Lääne maakonnas Haapsalus aadressil Kastani tänav 7. 
Kool asutati 1954. aastal Haapsalu Laste Muusikakoolina. Helilooja Cyrillus Kreek oli Haapsalus väga tuntud muusikaõpetaja, aastatel 1921–1932 töötas ta selles ametis Läänemaa Õpetajate Seminaris ja 1954–1956 ka Haapsalu Laste Muusikakoolis. 
Kool alustas tegevust Haapsalu Rajooni Kultuurimajaga ühistes ruumides aadressil Lossiplats 1. Aastatel 1988–1994 tegutses kool aadressil Lossiplats 6. 1994. aastast asub kool aadressil Kastani tänav 7. 
Helilooja mälestuseks kannab kool 2014. aastast Cyrillus Kreegi nime.
Pedagoogid.
Muusikakoolis on õpetajatena töötanud ka näiteks Heljo Talmet, Alice Kansa, Mall Padil, Päivi Tõldsepp, Voldemar Rõõmus, Erich Meister, Pärt Ellerhein, Cyrillus Kreek, Magda Pirker, Loit Lepalaan, Marina Sillaste, Heljo Talmet, Jüri-Ruut Kangur, Sirje Kaasik jt.
Haapsalu muusikakooli kammerorkester.
Muusikakooli juures tegutseb kammerorkester, kus mängib 20 muusikakooli õpilast, õpetajat ja vilistlast ning mis loodi 1994. aasta märtsis sümfoniettorkestrina. Dirigent oli kuni 1999. aasta detsembrini Jüri-Ruut Kangur. Alates 2000. aastast on dirigent Lehari Kaustel.
Jõgeva Kunstikool

Jõgeva Kunstikool on kunstikool Jõgeval aadressil Piiri tänav 1. Kooli haldab Jõgeva vallavalitsus. Kooli direktor on Kaia Lukats.
Kool asutati 1996. aastal.
Jõhvi Muusikakool

Jõhvi Muusikakool on muusikakool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Pargi tänav 40.
Kool asutati 1953. aastal Ahtmes. 1956. aastal kolis kool Jõhvisse.
Koolis õpib 2017. aasta seisuga 200 õpilast ja töötab 22 pedagoogi.
Ajalugu.
Jõhvi Muusikakool asutati 1953. aasta detsembris Ahtmes, kus kooli tarbeks anti kaks klassiruumi vastvalminud keskkoolihoones. Õpetajatena asusid tööle kaks noort Tallinna Muusikakooli lõpetajat – direktor ja klaveriõpetaja Silva Nirk ning akordioni ja muusikateooria õpetaja Juta Orav (Bock). Sisseastumiseksamitega võeti kooli vastu 27 õpilast, neist 14 klaveri ja 13 akordioni erialale. 1954. aasta sügisel sai kooli direktoriks Juta Orav. 1956. aastal koliti kool Jõhvi. Õpilaste ja õpetajate arvu suurenedes tuli veel mitu korda asukohta vahetada, kuni 1970. aastal jõuti hoonesse, mis oli koolile koduks 35 aastat. 2005. aasta oktoobris sai muusikakool enda kasutusse uued ruumid vastvalminud Jõhvi kontserdimajas.
1958. aastal avati viiuliklass, 1959. aastal puhkpilliklass, 1969. aastal kitarriklass, 1970. aastal ettevalmistusklass, 1976. aastal tšello- ja kandleklass, 1988. aastal kooriklass vene õpilastele, 1996. aastal üldosakond eesti õpilastele, 2000. aastal löökpilliklass, 2006. aastal alustas tööd vabaõppe osakond, 2007. aastal täiskasvanute vabaõppe osakond ning mudilaste laulu-mängukool.
Suurematest kollektiividest tegutsevad koolis "bigband", keelpilliansamblid, akordionistide orkester, kitarriansamblid, mudilaskoorid, poiste- ja lastekoor.
Vilistlasi.
Jõhvi Muusikakooli on teiste hulgas lõpetanud Jüri Tallinn, Anu Tallinn, Henn Rebane, Tõnu Raadik, Mare Puusepp, Margus Vaher, Iive Joamets, Kaupo Uibo, Anneli Tohver, Margit Tohver, Alfia Kamalova, Aleksandra Kamenskaja, Rain Rämmal.
Bruno Liljefors

Bruno Andreas Liljefors (14. mai 1860 Uppsala – 18. detsember 1939 Stockholm) oli rootsi maalikunstnik.
Ta õppis aastatel 1879–1882 Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias. Ta on täiendanud ennast Düsseldorfis animalisti Carl Friedrich Deikeri juures.
Kaiu Muusikakool

Kaiu muusikakool oli muusikakool Rapla maakonnas Rapla vallas Kaiu alevikus. Kool suleti 1. juulil 2022, kui see liideti Kaiu Kooliga.
Karksi-Nuia Muusikakool

Karksi-Nuia muusikakool on muusikakool Viljandi maakonnas Karksi-Nuias aadressil Tartu tänav 31. 
Kool asutati septembris 1975 "Nuia lastemuusikakoolina".
Koolis õpib üle 80 õpilase ja seal töötab 12 pedagoogi. 
Alates 2007. aastast töötab Karksi-Nuia Muusikakooli direktorina 
Margus Põldsepp.
Keila Muusikakool

Keila Muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Keilas aadressil Ehitajate tee 1.
Kool asutati 1976. aastal. Kool alustas õppetööd 1. septembril 1976 Keila Algkooli ruumides. Hiljem toimus õppetöö algkooli, keskkooli ja kultuurimaja ruumides. 1986. aastal sai Keila Muusikakool oma käsutusse osa ruume Keila 1. Keskkooli internaadis aadressil Haapsalu mnt 25. 
1994. aastast sai kool maja täielikult enda käsutusse. Selles oli väike kontserdisaal ja 16 klassi. Muusikakool tegutses seal kuni 21. oktoobrini 2011. 
31. oktoobrist 2011 tegutseb Keila Muusikakool Keila Kooli D-tiivas. Kool asub kolmel korrusel, on olemas kontserdisaal, kammersaal ja 25 klassiruumi.
1987. aastast on Keila Muusikakooli direktor Andres Teppo.
Kilingi-Nõmme Muusikakool

Kilingi-Nõmme Muusikakool on muusikakool Pärnu maakonnas Kilingi-Nõmmes. Kooli direktor on Katrin Läll.
Kool asutati 1984.
Kuressaare Muusikakool

Joosep Aaviku nimeline Kuressaare Muusikakool on muusikakool Saare maakonnas Kuressaares aadressil Komandandi tänav 9. Kooli direktor on Tarmo Berens.&lt;ref name="google.com/kuressaaremuusikakool"&gt;https://sites./site/kuressaaremuusikakool/koolist (vaadatud 15.11.2017)&lt;/ref&gt;
Kool asutati 1950. aasta sügisel ja asus siis Uus-Roomassaare tänaval (tollal Gustav Jõgi tänav). Alates 1979. aastast asub kool aadressil Komandandi tänav 9.
Koolis õpetab 25 pedagoogi.
Lihula Muusika- ja Kunstikool

Lihula Muusika- ja Kunstikool on muusika- ja kunstikool Lääne maakonnas Lihulas aadressil Tallinna maantee 25. Kooli direktor on Piia Saak.
Kool asutati 1986. aastal "Lihula muusikakoolina". Kooli direktoriks määrati üleviimisega Lihula Keskkoolist muusikaõpetaja Õie Liiv, kes töötas Lihula Muusika- ja Kunstikoolis kevadeni 2012. 1991. aastal moodustati kooli juurde ka kunstiosakond ning kool nimetati ümber Lihula Muusika- ja Kunstikooliks.
Valentina

Valentina on naisenimi. Nime esineb Venemaal, Itaalias, Kreekas, Makedoonias, Rumeenias, Hispaanias, Horvaatias, Sloveenias ja mujal. Ukrainapärane variant on Valentõna.
Valentina on naissoost variant Vana-Rooma mehenimest Valentinus.
1. jaanuari 2017 seisuga elas rahvastikuregistri andmetel Eestis 9357 Valentina-nimelist inimest. See oli populaarsuselt 6. naisenimi Eestis.
Valentina oli Eestis keskmiselt 67 aasta vanune (mediaanvanus on 67). Kõige populaarsem oli eesnimi Valentina vanuserühmas 75–79, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 261,96.
1. jaanuari 2024 seisuga oli eesnimi Valentina 7576 naisel. Valentina oli populaarsuselt 7. naisenimi. Valentina oli keskmiselt 71 aasta vanune (mediaanvanus on 73). Kõige populaarsem oli eesnimi Valentina üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 232,48.
Religion and Dharma

"Religion and Dharma" ('Religioon ja dharma') on õde Nivedita raamat, mis ilmus 1915. aastal. Selles raamatus arutleb Nivedita indiviidi ja ühiskonna kasvu ühiste põhimõtete üle vastavalt dharma seadusele.
Raamatu taust.
Nivedita kolis Indiasse aastal 1898. Ta oli lähedalt seotud India õpilaste kogukonnaga, eriti Bengali omaga. Tavaliselt tõlgitakse sõna "dharma" inglise keelde sõnaga "religioon", aga selles raamatus kirjutab autor, et need kaks asja on erinevad ja et dharmal on laiem ja keerukam tähendus. See raamat on esseede kogumik. Nivedita käsitleb selles hinduismi mitmeid aspekte, nagu näiteks hinduistlikud rituaalid, "mukti", "hinduism ja organisatsioon", sektantlus, loobumine, religioon ja rahvuslik edu jne.
Verhnedonski rajoon

Verhnedonski rajoon (vene keeles "Верхнедонской район" on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Kazanskaja staniitsa.
Rajoon piirneb kirdes Volgogradi oblastiga, idas Šolohhovi rajooniga, kagus Bokovskaja rajooniga, lõunas Kašarõ rajooniga, kagus Tšertkovo rajooniga ja loodes Voroneži oblastiga.
Rajooni pindala on 2675 km². Elanike arv oli 2012. aastal 19 900, 2009. aastal 20 937 ja 2002. aastal 23 327.
Verhnedonski rajooni asulad kuuluvad kümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Don.
Otepää Muusikakool

Otepää Muusikakool on muusikakool Valga maakonnas Otepääl aadressil Koolitare 7. Kooli direktor on Helen Kirsi.
Otepää Keskkooli juures tegutsenud muusikaklasside baasil välja kujunenud "Otepää Lastemuusikakool" avati 1975. aastal. 1992. aastal nimetati kool ümber Otepää Muusikakooliks.
Kool alustas tööd Otepää Keskkooli ruumides. Aastatel 1990–2003 toimus õppetöö Virulombi tänava õppehoones, alates 2004. aasta algusest tegutseb Otepää Muusikakool nüüdisaegselt renoveeritud vanas keskkooli majas.
Kivi-Vigala rahvamaja

Kivi-Vigala rahvamaja on rahvamaja Rapla maakonnas Märjamaa vallas Kivi-Vigala külas. Rahvamaja juhataja on Heli Lints.
Rahvamaja asutati 1945.
Szilágy vármegye monográfiája

"Szilágy vármegye monográfiája" ('Sălaj maakonna monograafia') on raamat, mille toimetaja oli Mór Petri. 
Kõik 6 köidet anti välja Budapestis aastatel 1901–1904. Monograafia hõlmab Szilágy maakonna ajaloo põhijooni.
Wa‘id

Ḩanān Bakr Yūnīs (araabia keeles حنان بكر يونس‎) on Saudi Araabia laulja ja meelelahutaja Lähis-Idas. Ta on laialt tuntud lavanimega Wa‘id, mis tähendab araabia keeles 'lubadus'. 
Elulugu.
Wa‘id ( وعد ) sündis ja kasvas üles Saudi Araabias. Tema isa on Bakr Younis, üks Saudi Araabia ringhäälingu ja televisiooni asutajaid, ning ta ema on Iraagi päritolu. Juba lapsena nautis Wa‘id muusika kuulamist ning unistas saada lauljaks. Wa‘idi esimene esinemine televisioonis oli siis, kui ta laulis 7-aastaselt lastesaates. Keskkooliõpingute ajal esines ta juba paljudes saadetes ja klubides ning ka heategevusorganisatsioonide kontsertidel. Wa‘idi hääl paistab silma sellepoolest, et sellel on võime väljendada tema olemust ja esitust. See võimaldas tal laulda paljude Saudi heliloojate, näiteks Mohamed Abdu ja Talal Almaddahi kirjutatud lugusid. Wa‘id on esinenud ja andnud intervjuusid paljudele televisiooni- ja raadiojaamadele kogu araabiakeelses maailmas.
Vilve Männa

Vilve Männa (sünninimi Vilve Pukspuu; sündinud 2. septembril 1934 Raplas) on eesti õpetaja.
1952. aastal lõpetas ta Tallinna 7. Keskkooli. 1956. aastal lõpetas Tallinna Pedagoogilise Instituudi emakeele ja kirjanduse õpetajana. Aastatel 1962–1964 õppis kaugõppes Tartu Riikliku Ülikooli saksa keele osakonnas.
Aastatel 1956–1965 töötas ta Orissaare Keskkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1965. aastast töötas ta Viktor Kingissepa nimelises Kingissepa Keskkoolis saksa keele õpetajana, aastatel 1967–1996 oli ta sama kooli (hiljem Kuressaare 1. Keskkool ja Saaremaa Ühisgümnaasium) õppealajuhataja, ühtlasi andis eesti keele ja saksa keele tunde. Aastatel 1989–1990 oli ta direktori kohusetäitja.
2004. aastast Isamaaliidu liige, hiljem Isamaa ja Res Publica Liidu ning tänini Isamaa erakonna liige.
Asīl ‘Umrān

Asīl ‘Umrān (araabia keeles أسيل عمران‎) (sündinud 12. novembril 1989 Al-Khubaris) on Saudi Araabia laulja, kes sai kuulsaks Saudi Araabias ja paljudes Lähis-Ida maades, kui võttis osa tõsielusarjadest "Gulf Stars" ja "Heya wa Huwa". Ta kirjutas alla lepingule Rotanaga, mis on Araabia suurim plaadifirma.
Elulugu.
Tema perekond on pärit Al-Qaţīfist, aga nad kolisid Al Khubari, kuna ta isa töötas sõjaväes. Asīl on meedia esitleja Lojain ‘Umrāni õde. Ta läks tõsielusarja "Gulf Stars", et kiiremini kuulsaks saada. Hiljem abiellus ta Bahreini televisiooni ülekandja Khaled Al-Shaeriga. Asīli noorus ja lapselik nägu tegid temast esimese noorte staari Saudi Araabias. Fännide sõnul, kes alati temast uudiseid loevad, on tal karismaatiline iseloom ja ainulaadne anne. 25. juulil 2007 andis Asīl välja oma esimese stuudioalbumi "Khajlanah", et alustada oma lauljakarjääriga. Album tutvustas teda laiemale publikule. 2008. aastal ilmus tema teine stuudioalbum "Allah Yhannini", mille väljaandjaks ning levitajaks oli Saudi Araabia plaadifirma Rotana. Alates 23. septembrist 2010 hakkas Middle East Broadcasting Center (MBC) näitama tõsielusarja "Huwa Wa Heya", mis on 24/7 vaatega filmitud saade Asīl ‘Umrāni ja tema abikaasa Khaled Alsaheri igapäevastest tegevustest. Aastal 2011 andis ta välja oma kolmanda stuudioalbumi "Mo Bessahel". 9. juunil 2016 andis RedOne välja muusikavideo suure populaarsusega laulule "Don't You Need Somebody". Laul viis Asīli araabia muusika edetabelite tippu ja kindlustas talle koha araabia muusika superstaaride seas.
Alatskivi valla teenetemärk

Alatskivi valla teenetemärk oli Alatskivi valla kõrgeim aumärk, mida anti Eesti Vabariigi kodanikele või välismaalastele Alatskivi vallale osutatud eriliste teenete eest aastail 1998–2017.
2008. aastast anti teenetemärk igal aastal vaid ühele isikule.
Ibtisam Lutfi

Ibtisam Lutfi (sündinud 28. septembril 1951; araabia keeles: ابتسام لطفي‎‎) on pime Saudi Araabia poplaulja. Ta sündis Khayriyyah Qurbanis (araabia keeles: خيرية قربان‎‎) Ta'ifis Saudi Araabias. 
Ta on üks esimesi naislauljaid selles riigis. Ta alustas oma lauljakarjääri 1960. aastatel Jiddah' linnas toimunud pulmapidudel esinedes. Järgmise kahe kümnendi jooksul sai ta kuulsaks oma kodumaal ja Egiptuses. Ibtisam loobus lauljakarjäärist 1980. aastate keskel oma ema surma tõttu. Kuid 2013. aasta 17. novembri telefonikõnes al-arabya channeli telekanaliga kinnitas Ibtisam, et kavatseb oma lauljakarjääri jätkata.
Shama‘ Ashnā

Shama‘ Ashnā (puštu keeles شمع اشنا‎; sündinud 23. märtsil 1985) on Afganistani laulja. Ta laulab puštu ja dari keeles.
Elukäik ja karjäär.
Shama sündis Jalālābādis, aga elab nüüd Kabulis, kus ta sai ka hariduse. Ta on etniline puštu. Shama oskab puštu, urdu ja pärsia keelt. 
Tema soolokarjäär algas 2007. aasta lõpupoolel ja kohe hittlauludega. Singel Afganistani rahvusarmeest murdis populaarsuse rekordeid. Tema puštukeelne album Afganistani kriketimeeskonnast sai kiiresti hitiks pärast selle ilmumist. Järgmine album, "Tappay", saavutas edu samanimelise lauluga "Tappay". Samal aastal avaldas Shama veel ühe puštukeelse albumi Peshawaris Pakistanis. Shama on öelnud, et "ainus vahe debüütalbumi ja uute albumite vahel on puštu muusika arranžeerimine". Tema lemmiklauljad ja -inspireerijad on Karan Khan, Naghma ja Baryalai Samadi. Shama huvitub heategevuslikust tööst, aga ta ei armasta annetusi küsida. Ta kogus tähelepanu ka India publiku seas lauluga "Da Kirkat Millai Lobgharhi", mida on esitanud mitmed tuntud puštu lauljad. Hiljem kaverdasid seda laulu India lauljad. Shamal on siiani väike fännibaas Indias.
Aimi Säremat

Aimi Säremat (sündinud 3. aprillil 1946) on eesti õpetaja ja koolijuht.
Ta on lõpetanud 1964. aastal Põlva Keskkooli. 1993. aastal lõpetas ta kaugõppes Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna pedagoogika erialal, diplomitöö "Haridusoludest ja kooli arengust Käina kihelkonnas 18. sajandi algusest kuni 1918. aastani".
Ta on töötanud 1970. aastatest Käina 8-klassilise Kooli õpetajana ning direktori asetäitjana õppe- ja kasvatustöö alal. Aastatel 1982–2008 oli ta sama kooli (hilisemad nimed Käina Põhikool, Käina Gümnaasium ja Käina Kool) direktor ja vene keele õpetaja, hiljem kuni 2018. aastani sotsiaalpedagoog.
Aastatel 2004–2016 oli ta Eesti Keskerakonna liige.
Jasmine Thompson

Jasmine Ying Thompson (sündinud 8. novembril 2000) on Suurbritannia laulja ja Youtube'i kuulsus. 
Thompson alustas karjääri 10-aastaselt, filmides ennast laulmas ning laadides videod Youtube'i. 
Aastal 2014 tegi ta koostööd Saksamaa deep house'i produtsendi Robin Schulziga laulus "Sun Goes Down". Laul jõudis esikümnesse paljude riikide edetabelites, sealhulgas Austraalias, Saksamaal, Austrias ja Šveitsis. 2017. aasta augusti seisuga on tal 2,8 miljonit jälgijat ja üle 460 miljoni vaatamise. Tema akustiline kaver Chaka Khani laulust "Ain't Nobody" jõudis 32. kohale Suurbritannia singlite edetabelis; see edu viis selleni, et tema kaverit kasutati Sainsburys reklaami taustalauluna. Remiks DJ Felix Jaehni poolt aastal 2015 sai suureks hitiks; remiks tuli Suurbritannias teisele kohale ning jõudis edetabelisse veel mitmes riigis. Tema häält on kirjeldatud sõnadega "kummaline", "pehme" ja "hõõguv". 
Elu.
Thompson sündis 8. novembril 2000 Londonis. Ta on pooleldi inglane (isa poolt) ja pooleldi hiinlane (ema poolt). Pereliikmed ja fännid on Thompsonit kirjeldanud nii: "Ta on alandlik, kaastundlik ja väga armastav inimene." 
Aastal 2017 avas Thompson avalikkuse ees vanemate abielulahutuse teemat, mis inspireeris teda muusika kirjutamisel. Intervjuu tehti Thompsoni EP "Wonderland" ilmumise puhul.
Vägeva raamatukogu

Vägeva raamatukogu oli raamatukogu Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Vägeva külas. 
Raamatukogu asutati 1948. aastal ja suleti 2019.
Raamatukogu juhataja on Maret Hurt.
W87

W87 on Ameerika Ühendriikide termotuumalõhkepea.
See loodi paigaldamiseks mandritevahelisele ballistilisele raketile LGM-118A Peacekeeper, mis pidi korraga kandma kuni 12 W87-lõhkepead. Aastatel 1986–2005 oli relvastuses 50 W87-lõhkepeaga Peacekeeperit. Alates 2007. aastast, seoses Peacekeeperite relvastusest mahavõtmisega 2005. aastal, laaditi 250 W87-lõhkepead ümber vanematele Minuteman III rakettidele, üks lõhkepea raketi kohta.
Ajalugu.
W87 väljatöötamine algas 1982. aasta veebruaris Lawrence Livermore'i riiklikus laboris ning neid toodeti 1986. aasta juulist 1988. aasta detsembrini.
Kõigi relvastuses olevate W87 "eluiga" pikendati 2004. aasta paiku veel kolmekümneks aastaks Riikliku Tuumajulgeoleku ameti läbi viidud "Life Extension Refurbishment Programi" raames.
Võsupere raamatukogu

Võsupere raamatukogu on raamatukogu Lääne-Viru maakonnas Haljala vallas Võsupere külas. Raamatukogu jagab ühte hoonet Võsupere lasteaia ja Võsupere külastuskeskusega.
Raamatukogu juhataja on Aili Raudla.
Šolohhovi rajoon

Šolohhovi rajoon (vene keeles "Шолоховский район" (aastani 1984 "Vjošenskaja rajoon" ("Вёшенский район")) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rostovi oblasti põhjaosas. Rajooni keskus on Vjošenskaja staniitsa.
Rajoon piirneb põhjas ja idas Volgogradi oblastiga, lõunas Bokovskaja rajooniga ja läänes Verhnedonski rajooniga.
Rajooni pindala on 2527 km². Elanike arv oli 2012. aastal 26 987, 2009. aastal 28 780 ja 2002. aastal 29 629.
Šolohhovi rajooni asulad kuuluvad üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Don, Dubrovaja ja Rešetovka.
Aizkuja mõis

Aizkuja mõis (saksa keeles "Aiskuje", läti keeles "Aizkujas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi jääb mõisakompleks Madona piirkonna Sarkaņi valla Aizkuja külla.
Apeltiene mõis

Apeltiene mõis (saksa keeles "Appelthen") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Bučauska mõis

Bučauska mõis (saksa keeles "Butzkowsky", läti keeles "Bučauskas muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Graši mõis

Graši mõis (saksa keeles "Alt-Geistershof", varem "Geistershof" ja "Brinckenhof", läti keeles "Grašu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kārkli mõis

Kārkli mõis (saksa keeles "Neu-Geistershof") oli rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kroņamuiža mõis

Kroņamuiža mõis (saksa keeles "Kronenhof", läti keeles "Kroņamuiža") oli rüütlimõis, hiljem Dzelzava karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kraukļi mõis

Kraukļi mõis (saksa keeles "Gravendahl", läti keeles "Kraukļu muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kusa mõis

Kusa mõis (saksa keeles "Kussen") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Lode mõis (Cesvaine kihelkond)

Lode mõis (saksa keeles "Lohdenhof", ka "Thielen", läti keeles "Lodes muiža") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kūrēni mõis

Kūrēni mõis (saksa keeles "Engelhardtshof, Urdau, Urtau") oli rüütlimõis, hiljem Graši karjamõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Oļi mõis

Oļi mõis (saksa keeles "Ohlenhof") oli rüütlimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Kārzdaba mõis

Kārzdaba mõis (saksa keeles "Kerstenbehm") oli riigimõis Liivimaal Võnnu kreisis Cesvaine kihelkonnas.
Pärnu Kunstikool

Pärnu Kunstikool oli kunstikool Pärnus aastatel 1980 kuni 2020. 2020. aastal liideti kool Pärnu Kunstide Majaga, mille uueks nimeks sai "Pärnu Kunstide Kool.
Kool asus Pärnus aadressil Kerese tänav 3. Kooli direktor oli Kristel Kallau. Kooli haldas Pärnu linnavalitsus.
Saku Muusikakool

Saku Muusikakool on muusikakool Harju maakonnas Saku vallas Saku alevikus aadressil Tallinna mnt 10. Kooli direktor on Tauno Valdna.
Kool alustas tegevust 1. septembril 1979. aastal Saku Keskkooli hoones kaheksa õpetaja ja 68 õpilasega. Kolm aastat hiljem eraldati muusikakoolile oma maja (endine Saku Keskkooli internaadihoone aadressil Aiandi tänav 2b), mis kohandati muusikakoolile sobivaks. Ruumipuudusel töötasid mõned õpetajad ka Saku õlletehase administratsiooni hoones ja kodus.
2002. aasta jaanuaris valmis aadressil Tallinna maantee 10 spetsiaalselt muusikakoolile ehitatud maja 12 klassiruumi, kammersaali ja muude kooli tööks vajalike ruumidega.
Ajavahemikul 1979–2022 on Saku Muusikakooli lõpetanud 372 õpilast. Muusikakooli direktor oli aastatel 1979–2009 Jaak King.
Rudolf Tobiase nimeline Kärdla muusikakool

Rudolf Tobiase nimeline Kärdla Muusikakool on muusikakool Hiiu maakonnas Kärdlas aadressil Uus tänav 4. 
Kool asutati 1960. aastal ja see on nimetatud eesti helilooja Rudolf Tobiase järgi. 
Kuni 2007. aastani tegutses kool Kärdlas aadressil Vabrikuväljak 6. 2007. aastal restaureeriti põhjalikult tollase Kärdla Ühisgümnaasiumi nn vana koolimaja aadressil Uus tänav 4 ja Kärdla Muusikakool koliti sinna.
Viljandi Muusikakool

Viljandi Muusikakool on muusikakool Viljandis aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 16.
Kooli asutas 5. veebruaril 1945 Augustin Pung, kes oli ühtlasi ka kooli esimene direktor. Algul kandis kool nime Viljandi Lastemuusikakool. 
Nõukogudeaegsete muusikakoolide õppekavad jäid ajale jalgu ja sisuliste muudatuste tegemiseks oli ainuke võimalus taotleda näidiskooli nimetust. 1980. aastal leiti, et kooli kaasaegne ainebaas, nõuetele vastav metoodiline pagas ning lastesõbralik õpikeskkond võimaldab anda koolile näidislastemuusikakooli nimetuse. Selle kinnitas Eesti NSV kultuuriministeerium. Uus staatus ei toonud kaasa mingeid ainelisi eeliseid, kuid andis suurema iseseisvuse katsetamiseks õppeplaanide ja -ainetega. Õppeaeg ühtlustati kõigil erialadel: nüüd sai muusikakoolis nagu üldhariduskooliski õppida kaheksa aastat ja seejärel edasi minna keskastmesse. Eriti andekad ja töökad õpilased (Heli Meibaum-Saard, Ene-Mai Salumäe, Jana Perens-Allik jt.) said eriprogrammi alusel õppides ettevalmistuse otse Tallinna Konservatooriumi minekuks.
1991. aastal nimetati kool ümber Viljandi Muusikakooliks.
Kool tegutseb 19. sajandi lõpul ehitatud Vana-Võidu mõisniku Georg von Stryki linnaresidentsis. Aastatel 2016–2017 läbis maja põhjaliku renoveerimise ja ümberehituse, ning avati uuesti 5. mail 2017.
Rakvere Muusikakool

Rakvere Muusikakool on muusikakool Lääne-Viru maakonnas Rakveres aadressil Carl Robert Jakobsoni tänav 8.
Kool asutati 19. märtsil 1945 "Rakvere Muusikaalgkoolina". Idee algataja ja eestvedaja oli muusikapedagoog Jaan Pakk, kes ka ise kooli pikka aega juhtis. Täitevkomitee eraldas poole elumajast aadressil Kalinini tänav 59 (tänapäeval Pikk tänav 59). Riiklikust klaverifondist saadi kolm "poolpidust" klaverit. 1948. aasta kevadel anti välja esimesed lõputunnistused: lõputunnistuse nr 1 sai hilisem muusikapedagoog ja Tallinna Riikliku Konservatooriumi õpetaja Valve Lepik ja nr 2 hilisem tuntud koorijuht Kuno Areng. Arvo Pärt lõpetas Rakvere Lastemuusikakooli 1953. aastal. 
1. oktoobril 1945 alustas Kiviõlis tööd Rakvere Muusikaalgkooli filiaal.
1949 nimetati kool ümber "Rakvere Lastemuusikakooliks". 1991 nimetati kool ümber Rakvere Muusikakooliks.
1960. aastal kolisid viimased elanikud majast välja. Muusikakooli käsutusse sai terve maja. Et aga maja oli omal ajal ehitatud elumajaks, siis kooli vajadustele see ei vastanud. Klassid olid läbikäidavad. Saaliks oli maja kõige suurem tuba, kaks klassi asusid akendeta ruumides ja kõikjal kostis muusika.
1991. aasta veebruaris nimetati Eesti Vabariigi lastemuusikakoolid muusikakoolideks ja kool sai nimeks Rakvere Muusikakool.
1. juulil 1993 sai Rakvere Muusikakool enda käsutusse endise lasteaia maja aadressil Posti 6b (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni tänav 8).
2023. aastast on kooli direktor Mart Aus.
Võru Muusikakool

Võru Muusikakool on muusikakool Võrus aadressil Vabaduse tänav 5. Kooli direktor on Märt Metsla.
Kool asutati 1956. aastal "Võru Lastemuusikakoolina". Lõputunnistuse nr 1 sai 1957. aastal Oivo Rein. 
Kool tegutses kuni 1957. aasta jaanuari lõpuni Võru rajooni kultuurimaja Kannel hoones. Seejärel anti koolile üürilepingu alusel kasutada Võru täitevkomitee endised ruumid aadressil Lenini tänav 17 (tänapäeval Jüri tänav). Alates 1990. aasta novembrist tegutseb kool aadressil Vabaduse tänav 5.
Võru Muusikakooli orkester.
Alates 2002. aastast tegutseb Võru Muusikakoolis keelpilliorkester, mille dirigent on Jaan Randvere.
Tartu II Muusikakool

Tartu II Muusikakool on muusikakool Tartus aadressil Kaunase puiestee 23. Kooli direktor on Aile Parmsoo.
Kool asutati 1976. aastal Tollal tegutses kool A. H. Tammsaare nimelise Tartu 1. Keskkooli (tänapäeval Hugo Treffneri Gümnaasium) ruumides. 1994 sai kool ruumid aadressil Kaunase puiestee 23, kuid esialgu kuulus koolile vaid maja teine korrus (esimene korrus olu Tartu Invaühingu käsutuses). Maja esimene korrus saadi enda käsutusse siis, kui Tartu Invaühing sealt välja kolis.
Peetri lasteaed-põhikool

Peetri lasteaed-põhikool on lasteaed-põhikool Harju maakonnas Rae vallas Peetri alevikus.
Õppeasutuse kooli osa (s.t põhikool) avati 1. septembril 2009 ja teine osa (s.t lasteaed) avati 5. oktoobril 2009.
Risti Põhikool

Risti põhikool on põhikool Lääne maakonnas Lääne-Nigula vallas Risti alevikus. Aastast 2023 on kooli direktor Kaidi Uueda.
9. novembril 1921 avati Ristil endises kauplusehoones "Rõuma algkool". 1924 nimetati kool ümber "Risti algkooliks". 1944 nimetati kool ümber "Risti Mittetäielikuks Keskkooliks". 1960 nimetati kool ümber "8-klassiliseks Risti kooliks". 1989 nimetati kool ümber Risti põhikooliks.
August Kõrbe

August Kõrbe (25. september 1933 – 28. aprill 2013) oli eesti õppejõud ja tööõpetuse metoodik.
1956. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnikumi.
1961. aastast töötas ta Tallinna Pedagoogilises Instituudis puidutöö õppejõuna, hiljem oli õppejõutöö kõrval ka üldtehniliste distsipliinide kateedri juhataja, matemaatika-füüsikateaduskonna prodekaan ning tööõpetuse ja metoodikakateedri juhataja.
Ta koostas (nii üksi kui ka kaasautorina) tööõpetuse õpikuid ja metoodilisi materjale.
Ta on maetud Pärnamäe kalmistule.
Helgi Klein

Helgi Klein (sündinud 17. juunil 1947) on eesti eripedagoog ja koolijuht.
1972. aastast töötas ta kõne- ja kuulmispuudega lapsi õpetava Tartu I Eriinternaatkooli eesti keele ja kirjanduse õpetajana, hiljem kooli õppealajuhatajana. 1984. aastast oli ta Tartu I Eriinternaatkooli ja aastatel 1996–2017 Tartu Hiie Kooli direktor.
Laskemoon

Laskemoon on tulistamiseks vajalik materjal (munitsioon): padrunid, kuulid, haavlid, mürsud, miinid, reaktiivmürsud jms. Reeglina on seotud mingi relva/relvaliigiga (heite-, või tulirelv).