Eesti Looduse fotovõistlus

Eesti Looduse fotovõistlus on Eesti Looduse ja kirjastuse Loodusajakiri igal aastal korraldatav loodusfotode konkurss.
Esimene fotovõistlus toimus 2000. aastal. Kuni 2007. aastani oli selle nimeks Eesti Looduse loomafoto võistlus.
Võistlusele saab esitada vaid neid fotosid, mis on tehtud Eestis.
Võistluskategooriad.
Võistlusel on kaks vanuseklassi: noored (kuni 16 eluaastat, kaasa arvatud) ja täiskasvanud.
Peaauhinnad antakse välja parima looma-, taime- ja seenefoto eest. Võistlusel on mitmeid kategooriad, kus antakse välja eriauhindu. Näiteks: aasta lind, käituv loom, väike loom, väike taim, elurikkus jne.
Välja antakse ka mitmeid eriauhindu toetajate järgi nagu Eesti Looduse auhind, Horisondi auhind, Vikipeedia auhind, Eesti Jahimeeste Seltsi auhind, Eesti Orhideekaitse Klubi auhind, Eesti Ornitoloogiaühingu auhind, Tartu Ülikooli loodusmuuseumi auhind, Eesti Loodusmuuseumi auhind jt.
Ajalugu.
2000. aastal Eesti Looduse korraldatud esimesele loomafoto konkursile laekus töid 32 autorilt. Peaauhind – 15 000 krooni väärtuses Canoni tooteid – läks Mati Kosele. Parimaks loomapere pildistajaks tunnistati Ingvar Kull. Loomaportree eest pälvis auhinna Harri Põldsam, auhinna liikuva looma pildistamise eest sai Arne Ader ja "flash" kategoorias tunnistati võitjaks Ove Maidla. Parimaks nooreks autoriks tunnistati Indrek Viil.
2001. aastal saatsid konkursile oma töid 21 autorit. Žürii töös osales esmakordselt Urmas Tartes. Peaauhinna – 15 000 krooni väärtuses Canoni tooteid – vääriliseks tunnistati Indrek Viil. Ühtlasi nimetati ta parimaks nooreks fotograafiks. Välja anti ka liikuva looma preemia, mille pälvis Villu Anvelt, ja loomaportee auhind, mille pälvis Heinrich Lukk. Võistluse korraldamist asus vedama Toomas Kukk, kes oli samast aastast ajakirja Eesti Loodus uus peatoimetaja.
2002. aastal osales fotovõistlustel 100 autorit ligi 500 fotoga. Žürii tööd juhtis Urmas Tartes. Lisaks peaauhinnale (10 000 krooni väärtuses Canoni tooteid firmalt Overall Eesti) anti välja 1. auhind (7000 krooni väärtuses Canoni fotokaupa) ja 2. auhind (3000 krooni väärtuses Canoni fototarvikuid). Peaauhinna pälvis Heiko Kruusi fotoga lehmakorjusel istuvast kanakullist, teise koha foto autor oli Arne Ader ja kolmandale kohale jõudis Priit Zingel.
2012. ja 2013. aastal oli Wikimedia Eesti toel võistlusel ka kaitsealade kategooria, mille pilte lubati Vikipeedia pildipanka Wikimedia Commonsisse. Alates 2018. aastast hakati aga välja andma aga Vikipeedia eriauhindu Wikimedia Commonsisse lubatud fotodele.
2015. aastal võitis peaauhinna Anu Udula fotoga surust ja ööviiulist. Taimefotode peaauhinna pälvis Ingmar Muusikus ja seenefotode peaauhinna Priit Pent. Fotovõistlusel osales 1064 pilti 199 autorilt, kellest noorim oli kuue ja vanim 75-aastane.
2016. aastal võitis peaauhinna Siret Lahemaa fotoga kraavi ületavast põdrast. Taimefotode peaauhinna pälvis Mariann Peksar ja seenefotode peaauhinna Jaak Kotkas.
2017. aastal osales võistlusel 1197 pilti 178 autorilt, kellest 45 fotograafi võistlesid noorte arvestuses. Peaauhinna pälvis Roger Erikson. Taimefotode peaauhinna pälvis Ireen Trummer ja seenefotode peaauhinna Karl Adami.
2018. aastal osales fotovõistlusel 1170 pilti 228 autorilt. Peaauhinna pälvis Roger Erikson pildiga roohabekast. Taimefotode peaauhinna pälvis Kairi Kalmann ja seenefotode peaauhinna Tiina Gill.
2019. aastal osales üle 1300 pildi 250 autorilt. Üldvõidu pälvis Jaak Sarv varahommikuse pildiga naerukajakate kolooniast. Taimefotode peaauhinna pälvis Marko Vainu ja seenefotode peaauhinna Peep Loorits.
2020. aastal osales võistlusel üle 2100 pildi 353 autorilt. Esikoha loomafotode kategoorias ehk üldvõidu pälvis Remo Savisaar fotoga ühe jalaga liivatüllist. Taimefotode peaauhinna pälvis Eimar Kull ja seenefotode peaauhinna Karl Adami.
2021. aastal toimunud 22. fotovõistlusel osales 352 autorit kokku üle 1600 fotoga. Üldvõidu saavutas Aivo Oblikas fotoga püherdavast karust. Taimefotode peaauhinna pälvis Heiko Kruusi ja seenefotode peaauhinna Ireen Trummer.
23. fotovõistlusel osales 231 autorit 1329 fotoga. Loomafotode peaauhinna võitis Kalmer Lehepuu, taimefotode peaauhinna Janek Joab ja seenefotode peaauhinna Tõnu Ploompuu.
2023. aastal võitis loomafotode peaauhinna Ave Kruusel fotoga vaenukäost. Taimefotode peaauhinna pälvis Ireen Trummer ja seenefotode peaauhinna Eimar Kull. Võistlusel osales 165 autorit kokku üle 1000 fotoga.
2024. aastal ehk järjekorras 25. võistlusel võitis loomafotode peaauhinna Eimar Kull fotoga hooghännast limakul. Taimefotode peaauhinna pälvis Getriin Tõll ja seenefotode peaauhinna Sven Začek. Võistlusele saadeti 1250 foto, millest üldarvestuses oli 1130 pilti ja noorte arvestuses 120 pilti. Kokku anti välja 26 auhinda üldarvestuses ja 8 auhinda noorte arvestuses.
2025. aastal võitis loomafotode peaauhinna Remo Savisaar fotoga "Aasta saak", kus mink on saanud kätte emase sinikael-pardi. Taimefotode peaauhinna pälvis Riina Sepp ja seenefotode peaauhinna Eimar Kull. Noorte kategoorias sai peaauhinna Verner Kaur fotoga lauluritsika püüdnud käost. Verner Kaur võitis esikoha ka Vikipeedia kategoorias nii noorte- kui ka üldarvestuses. Võistlusele saadeti 1637 fotot, millest üldarvestuses oli 1509 pilti 238 autorilt ning noorte arvestuses 128 pilti 24 autorilt.