tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Veebivärvid

Veebivärvid on värvid, mida kasutatakse veebidisainis ja mis on nähtavad ainult ekraanikuval, samuti ingliskeelsed värvinimetused, mida kasutatakse nende määratlemisel. Kasutatakse arvutirakendustes HTML, CSS, SVG jm, kus on vaja esitada värve.
Veebivärve on võimalik määratleda märksõna (värvinimetuse), RGB-koodi või kuueteistkümnendsüsteemi HEX vahendusel. Kuuekohaline HEX-kood määrab ära iga värvi punase, rohelise ja sinise osavärvi ("red", "green" ja "blue") intensiivsuse, iga RGB-komponent on kirjeldatud kahekohalise tähisega vahemikus 000 ... FFF. 8-bitises värvigammas on põhivärvuste segamisel võimalik saada 2563 ehk 16 777 216 erinevat värvitooni.
16 eeldefineeritud HTML värvi.
HTML 3.2 standard defineerib 16 standardset värvinimetust. Need 16 värvust on mõeldud kasutamiseks VGA-16 riistvaraga ja need värvinimetused ("legal color names") tunnevad ära kõik veebisirvijad. Kõik need ei ole veebikindlad värvid.
Programmeerijad kasutavad ingliskeelseid värvinimesid, eestikeelsed on lisatud selguse mõttes. Tegelikult pole otsest vajadust tõlkida veebivärvide märksõnu, mis väljaspool veebi kasutust ei leia, eesti või muusse keelde.
Lisaks eelnimetatud VGA 16 värvinimele toetavad paljud veebibrauserid (nt alates Netscape Navigator 2.0 ning MS Internet Explorer 3.0) ka muid värvinimesid, mis pole standardiseeritud.
HTML värvide loetelu (X11 värvid, CSS värvid).
1980. aastatel loodi X Window Systemi graafiline kasutajaliides, mille värvid koos nimetustega loodi MIT-is 1984. aastal. See sisaldas algselt 69 värvi ja täienes aasta-aastalt. Et 1980. aastatel võisid värvid eri kuvaritel veel väga erineda, pandi neile meelega subjektiivsed nimed, mis muuhulgas ammutasid inspiratsiooni akrüülvärvide tootjalt Sinclair Paints ja Crayola kriitide karbist.
Allpool on toodud CSS3 spetsifikatsioonis X11 värvideks nimetatud X Windows Systemi juurutatud veebivärvide nimekiri. Kõrval SVG aktsepteeritavate veebivärvide nimistu koos HEX-koodide ja värvinäidistega. Kattuvusi on teatud nimetuste osas, näiteks HTML/CSS "aqua" on sama mis "cyan" sRGB-s, sRGB "magenta" on sama mis "fuchsia" HTML-s ja CSS-s, HTML/CSS "gray" sama mis "grey".
Veebikindlad värvid.
Varased monitorid olid võimelised kuvama vaid 256 värvi, ülejäänud asendati lähima vastega. Nii valiti 1987. aastal välja 216 värvi (Palett 216, "web safe colors"), mille hulgas olid iga komponendi kuus võrdse asetusega varjundit. Tänapäeval on "veebikindlad värvid" pigem ajalooline mõiste. Praegusel ajal on enamasti kasutusel värvikuvarid 16, 24 ja 32 bitise värvisügavusega (ent kasutatakse ka monokroomseid kuvareid 16 või 256 värvusega ning värvikuvareid 256 värvusega). 24- ja 32-bitiste värvikuvaritega probleeme ei ole, 16-bitine värvisügavus pole aga standardne ning veebigraafikas võib esineda väiksemaid moonutusi. Tõsine probleem on 256 värviga kuvaritega, sest "web safe colors" ja VGA 256 ei sobi omavahel. Ainult VGA 16 värvustega lahendatud veebileheküljed püsivad alati, kuvari värvisügavusest sõltumatult, ühesugustena.
Richard Arvin Overton

Richard Arvin Overton (11. mai 1906 Bastropi maakond – 27. detsember 2018 Austin) oli Ameerika ülipikaealine, kes oli 112 aasta ja 230 päeva vanuselt vanim USA Teise maailmasõja veteran ning Ameerika Ühendriikide vanim mees.
225 eKr

225. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXIX (529).
Van Zylsrus

Van Zylsrus on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Joe Morolongi vallas.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Van Zylsrusi elanikest mustanahalisi aafriklasi 86,56%, värvilisi 9,20% ja valgeid 4,25%. Tsvana keelt pidas emakeeleks 52,48% inimesi, afrikaani keelt 45,28%, sotho keelt 1,06% ja ndebele keelt 1,06%.
Nadežda Tihhanova

Nadežda Tihhanova (14. jaanuar 1907 Narva – 2. detsember 1978 Tallinn) oli Eesti NSV ühiskonnategelane ja kohtunik.
Karl Toming

Karl Toming (10. jaanuar 1903 Tartu – 24.detsember 1941 Soodevahe, Saaremaa) oli Eesti NSV parteitöötaja. Oli seotud 1941 hävituspataljonide tegevusega.
Huko Lumet

Huko Lumet (kuni 1935 Hugo Liibek; 29. mai 1907 Kolgaküla,Kõnnu vald, Kuusalu kihelkond, Harjumaa – 25. juuli 1981 Tallinn) oli eesti kirjandus- ja teatrikriitik, näitekirjanik ja poliitik.
Ta lõpetas 1927. aastal Jakob Westholmi Gümnaasiumi ning õppis aastatel 1928–1930 Tartu Ülikooli usu- ja 1938. aastal filosoofiateaduskonnas. Akadeemiliselt oli ta EÜS Ühenduse liige.
1941 töötas ta ajalehe Noorte Hääl toimetuses. 1941–1944 oli ta sõja ajal Nõukgodue Liidu tagalas. 
1944–1947 ajalehtede Õhtuleht ja Rahva Hääl, 1947–1950 ajakirjade Stalinlik Noorus ja Pikker toimetuse liige, 1950–1951 Eesti TA toimetus-kirjastusnõukogu toimetaja, 1951–1956 Eesti NSV Teatriühingu vastutav sekretär, almanahhi "Eesti Nõukogude Teater" toimetaja. 1964. aastal sai ta Eesti NSV personaalpensionäri staatuse. 
Tegevus Nõukogude võimuorganites.
II Riigivolikogu valimistel 14. ja 15. juulil 1940 oli ta NSV Liidu poolt organiseeritud Eesti Töötava Rahva Liidu kandidaat.
Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu saadik.
NLKP liige 1947. aastast
Looming.
Esimesed artiklid avaldas 1936. aastal. Kirjutanud näidendeid, libretosid, teatrikriitikat ja humoreske.
Artur Saks

Artur Saks (8. detsember 1910 Tartu – 1. september 1982 Tallinn) oli eesti jurist, Eesti NSV Advokaatide Kolleegiumi Presiidiumi esimees 1966–1972.
Leonardo Valts

Leonardo Valts (18. aprill 1907 Rakvere – 14. september 1941 Tapa) oli Eesti raudteelane ja Eesti NSV I Ülemnõukogu liige.
29. juulil 1940 naasis Moskvast Eesti NSV I Ülemnõukogu NSV Liiduga ühinemise deklaratsiooni esitama sõitnud delegatsiooni erarong, mis peatus Tapa raudteejaamas. Jaamas väljusid vagunist orkestri marsihelide saatel Riigivolikogu delegatsiooni liikmed eesotsas Tapalt valitud saadiku Leonardo Valtsi ja peaminister Johannes Vares-Barbaruse, sotsiaalminister Neeme Ruusi ja välisminister Nigol Andreseniga.
Hugo Juhvelt

Hugo Juhvelt (30. aprill 1911 Paide – september 1941 Narva) oli eesti kommunist.
Hugo Juhvelt õppis Paide gümnaasiumis, kus kooliõpilasena tegutses illegaalses noorsotsialistlikus initsiatiiv-rühmas juhtiva tegelasena ning hiljem legaalses noorsotsialistide ühingus. Samuti oli ta juhtiva isikuna tegev Noorsoo Liidus ja mujal. Õppis Tartu ülikooli õigusteaduskonnas. 
Hugo Juhvelt töötas mitmesugustel juhutöödel maanteedel, sihiajamistel jne kuni teenistuseni endise Mäo valla kantseleis. Seejärel sai koha Järva maavalitsuse teedeosakonnas ja hiljem Järvamaa maahaiglas, kus teenis kuni abimaavanema ülesannetesse asumiseni. H. Juhvelt oli kahes koosseisus Paide linnavolinik ja II Riigivolikogu liige.
Ta oli Järva abimaavanem ja alates 27. juulist 1940 Järva maavanem.
Juhvelt oli II Riigivolikogu (Eesti NSV Ülemnõukogu I koosseisu) liige.
Madis Kõmmus

Madis Kõmmus (23. juuni 1898 Kärdla – 27. oktoober 1941 Kärdla) oli eesti tööline.
Eesti NSV I Ülemnõukogu liige Madis Kõmmus tabati ja hukati 1941. aastal Hiiumaal
Georg Roovik

Georg Roovik (2. veebruar 1907 Saatse vald, Pihkva kubermang – 20. juuni 1981 Türi) oli eesti pedagoog, Riigivolikogu liige ja Petseri linnapea.
Rooviku lapsepõlv möödus tulevasel Petserimaal väiketalus. Alghariduse sai ta kohalikus vallakoolis, õpinguid jätkas Petseri Ühisgümnaasiumis ja Rakvere Õpetajate Seminaris. Pärast õpinguid asus Roovik töötama koolides. 1940. aastaks oli ta Viljandimaal Imaveres algkooli juhataja. 
Roovik läks kaas Juunipöörde sündmustega. 14. ja 15. juulil 1940 Nõukogude võimu korraldatud Riigivolikogu valimistel valiti Roovik Petserimaalt 31. ringkonna kandidaadina Riigivolikokku ning määrati 7. augustist Petseri linnapeaks. Ta oli aastatel 1948–1968 Türi Näidissovhoostehnikumi direktor.
Jaan Tross

Jaan Tross (26. august 1901 Suure-Kambja vald, Tartumaa – 28. august 1941 Soome laht) oli eesti kommunist. 1924–1938 vangis.
Arkaadi Uibo

Arkaadi Uibo (9. august 1914 Viljandi vald, Viljandimaa – 19. juuni 1957 Moskva) oli eesti marksistlik filosoof, Eesti NSV riigikontrolör.
Ta lõpetas aastal 1934 Hugo Treffneri Gümnaasiumi.
Tema tütar oli Karin Rummo.
Johannes Oinas

Johannes Oinas (18. detsember 1896 Tõlliste vald, Tartumaa – 21. oktoober 1941) oli eesti kommunist.
Johannes Oinas oli 1940–1941 EK(b)P Valgamaa Komitee I sekretär ja 1941. aastal Hiiumaal loodud hävituspataljoni komissar.
Jaan Põder (asunik)

Jaan Põder (26. september 1894 Taevere vald, Viljandimaa – 25. aprill 1965) oli eesti käsitööline, asunik ja Eesti NSV poliitik.
Elulugu.
Põder sündis 1894. aastal Taevere vallas töölise pojana. Hariduse omandas ta Viljandis tolleaegses Vene kihelkonnakoolis. Oma kutsetööd hakkas Põder õppima 14-aastaselt. Aastatel 1915–1917 võttis osa maailmasõjast, mille lõppedes osales Vabadussõjas algusest lõpuni. 1922. aastast oli Põder tegev Viljandi Nahatööliste Ametiühingus ja elukutselt kingsepp. Ametiühingu tegevuses osaledes puutus Põder kokku ka kommunistliku liikumisega. 1937. aastal osales Põder Eesti esimese (kingseppade) artelli "Täht" loomisel. 
Juunipöörde järel korraldatud valimistel kandideeris Põder Eesti Töötava Rahva Liidu nimekirjas 60. valimisringkonnas Põltsamaal ja pääses II Riigivolikokku. Juuli lõpus moodustas Põder Eestimaa Kommunistliku Partei Viljandimaa parteikomitee. Pärast Riigivolikogu ümberkorraldamist ajutiseks Eesti NSV Ülemnõukoguks jätkas Põder ülemnõukogu liikmena kuni valimisteni.
Pärast tööd ülemnõukogus jätkas Põder tööd jalatsitsehhi juhatajana samas artellis, mis oli ümber nimetatud "Leegiks". 1957. aastast kuni surmani elas Põder Viljandis Männi tänavas.
Värvuste loend põhivärvinimede kaupa

Värvuste loend loetleb erinevaid värvusi. Tegemist on mittetäieliku loeteluga.
Nimistust on välja jäetud "hele-" ja "tume-" eesliidetega värvinimed, kuid on olemas teised toonikvaliteeti kirjeldavad omadussõnad.
Roosa.
 
 
 
Kollane.
 
 
 
 
Valge.
Otto Milder

Otto Milder (27. oktoober (vkj)/ 9. november 1901 Liigvalla vald, Koeru kihelkond, Järvamaa – 19. november 1984 Kohtla-Järve) oli eesti kaevur ja kommunist. 
12. oktoobril 1940 nimetati ta natsionaliseeritud New Consolidated Gold Fields Ltd. direktoriks. Osales Kohtla-Nõmme kaevandusasula pea täielikus mahapõletamises 12. augustil 1941.
Bergville

Bergville on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uThukela ringkonnas, Okhahlamba valla halduskeskus. Bergville asub Tugela jõe ääres.
Bergville on asutatud 1897. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Bergville'i elanikest mustanahalisi aafriklasi 60,44%, valgeid 19,95%, India või Aasia päritolu inimesi 14,58%, värvilisi 1,28% ja teisi 3,75%. Suulu keelt pidas emakeeleks 39,42% inimesi, inglise keelt 26,06%, afrikaani keelt 15,96%, viipekeelt 3,65%, sotho keelt 2,98% ja tsvana keelt 2,21%.
Wilcken (Bebri)

Wilcken (vene keeles "Вилькен") oli aadlisuguvõsa.
Henry Wilson

Henry Wilson (sünninimega Jeremiah Jones Colbath; 16. veebruar 1812 Farmington, New Hampshire – 22. november 1875 Washington) oli Ameerika Ühendriikide poliitik, asepresident 1873–1875 Ulysses S. Granti presidendiks oleku ajal.
1848. aastal asutas ta Free Soil Party. Pärast selle lagunemist oli ta üks Vabariikliku Partei rajajatest.
Aastatel 1844–1846 ja 1850–1852 oli ta Massachusettsi Senati liige ja 1851–1852 selle president. 1855–1873 oli ta USA Senati liige.
Henry Wilson oli kindel orajapidamise vastane. Ta esitas 1861. aastal seaduseelnõu orjapidamise keelustamiseks.
Ameerika kodusõja ajal värbas ta Massachusettsis vabatahtlikke sõjaväkke ja juhtis lühikest aega 22. Massachusettsi vabatahtlikku jalaväerügementi.
Mtubatuba

Mtubatuba on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Mtubatuba valla halduskeskus.
Mtubatuba on asutatud raudteepeatusena 1903. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mtubatuba elanikest mustanahalisi aafriklasi 94,53%, valgeid 3,29%, värvilisi 1,15%, India või Aasia päritolu inimesi 0,96% ja teisi 0,07%. Suulu keelt pidas emakeeleks 87,99%, inglise keelt 6,13% afrikaani keelt 1,74% ja ndebele keelt 1,55%.
Ricardo Pereira (sündinud 1993)

Ricardo Domingos Barbosa Pereira (sündinud 6. oktoobril 1993 Lissabonis) on Portugali jalgpallur. Ta mängib kaitsjana Premier League'i klubis Leicester City ja Portugali jalgpallikoondises.
Ta alustas profikarjääri 2012. aastal Portugali kõrgliiga klubis Vitória de Guimarães. Debüüdi Portugali kõrgliigas tegi ta 1. aprillil 2012 mängus Paços de Ferreira vastu. 2013. aastal võitis ta klubiga Portugali karika ning Pereira lõi finaalmängus Lissaboni Benfica vastu Vitória de Guimarãesi võiduvärava.
2013. aasta juulis liitus ta teise Portugali kõrgliiga klubiga, Portoga. Esimesed kaks hooaega veetis ta vaheldumisi nii Porto põhimeeskonnas kui ka duubelmeeskonnas.
2015. aasta suvel läks ta kaheks hooajaks laenule Prantsusmaa kõrgliiga klubisse Nice. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 12. septembril mängus Guingampi vastu. Esimese värava lõi ta liigas 2. oktoobril 2016 mängus Lorienti vastu.
Hooajal 2017–18 mängis ta taas Portos ning tuli sel hooajal klubiga Portugali meistriks.
2018. aasta mais liitus ta 25 miljoni euro eest Leicester Cityga. Debüüdi Premier League'is tegi ta 10. augustil mängus Manchester Unitedi vastu. Esimese värava lõi ta klubi meeskonnas oma 25. sünnipäeval 6. oktoobril mängus Evertoni vastu, kuigi mäng lõppes Evertoni 1:2 võiduga. 2019. aastal valiti ta Leicester City aasta mängijaks.
Debüüdi Portugali jalgpallikoondises tegi Pereira 14. novembril 2015 sõprusmängus Venemaa vastu.
Ta kuulus Portugali koosseisu 2018. aasta maailmameistrivõistlustel. Tema ainsaks mänguks jäi turniiril kaheksandikfinaali kohtumine Uruguay vastu.
Willy Boly

Willy-Arnaud Zobo Boly (sündinud 3. veebruaril 1991 Melunis) on Prantsusmaal sündinud Elevandiluuranniku jalgpallur, kes mängib keskkaitsjana Premier League'i klubis Wolverhampton Wanderers ja Elevandiluuranniku jalgpallikoondises.
Profikarjääri alustas Boly 2011. aastal Prantsusmaa kõrgliigaklubis Auxerre. Debüüdi Prantsusmaa kõrgliigas tegi ta 16. aprillil 2011 mängus Toulouse'iga. Klubikarjääri esimese värava lõi ta juba oma teises mängus Lensi vastu. Järgmisel hooajal kuulus ta klubi põhimeeskonda, kuid Auxerre lõpetas hooaja liigas viimase kohaga, mistõttu langeti esiliigasse. Kaks viimast hooaega mängis ta Auxerre'iga Prantsusmaa esiliigas.
2014. aasta septembris liitus Boly Portugali kõrgliigaklubiga Braga, kellega sõlmis nelja-aastase lepingu. Esimese hooaja veetis ta klubi duubelmeeskonnas Portugali esiliigas.
2016. aasta augustis liitus ta teise Portugali kõrgliigaklubi, Portoga, kellega sõlmis viieaastase lepingu. Ta veetis Portos ainult hooaja 2016–17, mil pääses väljakule vaid kaheksas mängus.
2017. aasta juulis suundus ta laenule Inglismaa klubisse Wolverhampton Wanderers, mis mängis siis veel esiliigas. Esimese mängu pidas ta klubi meeskonnas hooaja avamängus Middlesbrough' vastu. Esimese värava lõi ta 31. oktoobril mängus Norwich City vastu. Wolverhampton Wanderers lõpetas hooaja esiliiga võitjana, misjärel sõlmis Boly klubiga püsiva lepingu. Esimese värava lõi ta klubi särgis kaks nädalat hiljem mängus Manchester City vastu, kuigi telekordused näitasid, et pall oli enne väravasse lendamist puutunud vastu Boly kätt.
2022. aasta septembris sõlmis ta lepingu Nottingham Forestiga.
Boly kuulus Prantsusmaa noortekoondistesse. 12. novembril 2020 tegi debüüdi Elevandiluuranniku jalgpallikoondises Aafrika rahvaste karikavõistluste valikmängus Madagaskari vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 30. märtsil 2021 mängus Etioopia vastu. Ta on kuulunud Elevandiluuranniku koondisse 2022. ja 2024. aasta Aafrika rahvaste karikavõistlustel.
Mereväelane

Mereväelane on sõjaväelane, kes teenib mereväes.
Kirjeldus.
Mereväelane võib olla teenistuses nii ujuvkoosseisus (laeval, kaatril), kui kaldaüksuses. Samuti võidakse mereväelasteks liigitada mereväe alluvuses tegutsevaid dessantväelasi (merejalaväelasi) ja õhuväelasi (merelennuväelasi). 
Tavaliselt kannavad mereväelased vastavat mereväe vormiriietust.
Julius Wilhelm Lackner

Julius Wilhelm Lackner (1828 – 22. oktoober/3. november 1865 Tallinn) oli Tallinna trükkal.
"Aastal 1865 elas Tallinnas tüpograaf Julius Wilhelm Lackner, 37 aastat vana, vallaline, (Lindforsi pärijate) raamatu- ja kivitrükikoja ärijuht. Ida-Preisimaalt pärit ja Riiast tulnud, oli ta umbes nelja aasta eest sellesse ametisse astunud. Amet viis ta tihedasse kokkupuutesse kõikide linnarahva ringkondadega. ... Lackner juhtis isiklikult lehe (Revalsche Zeitungi) talitust, võttis enamasti ise vastu ka kuulutusi ja muid tellimusi. Seeläbi puutuski ta kokku inimestega igasugustest ringkondadest. Olles seltsielule ja seltskonnalõbudele andunud, inimlähedase, joviaalse loomuga ja omajagu andekas, sealjuures hea kamraad, oli ta peatselt saanud üldtuntud isikuks ning mitmesuguste seltside (turni- ja lauluseltsi, tuletõrje jne.) liikmete seas populaarseks. Seda suurem ning üldisem oli ehmatus, kui 1865. a. 22. oktoobri hommikul linnas hirmulugu levis, et Lackner on oma korterist, mis asus kesklinnas kõige rahvarohkema tänava (Pika tänava) ääres, leitud jõledal kombel tapetuna." (Trükkal J. W. Lackneri tapmine. Loomingu Raamatukogu 1975, nr. 40, lk. 11.)
Langes oma korteris röövmõrva ohvriks. Juhtumikirjeldus avaldati 1874. aastal Das Neue Pitavali uue sarja üheksandas köites ja eesti keeles 1975. aastal Loomingu Raamatukogus.
Ärka Eesti

Ärka Eesti oli erakondade demagoogia vastu võitlev ajaleht, mille ainus number ilmus 24. detsembril 1932.
Ajalehe väljaandja ja vastutav toimetaja oli Villem Tikk alias Karu-Peeter või kindral Beniito Revaliini. Muuhulgas kirjeldab ta ajalehes enda arreteerimist 24. novembril 1932.
Jeff Dunham

Jeffrey "Jeff" Dunham (sündinud 18. aprillil 1962 Dallases Texases) on Ameerika Ühendriikide koomik ja näitleja.
Underberg (LAV)

Underberg on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Harry Gwala ringkonnas Dr Nkosazana Dlamini-Zuma vallas.
Underberg on asutatud 1917. aastal. Linn asub Draakonimägedes 1904 meetri kõrgusel merepinnast.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Underbergi elanikest mustanahalisi 79,73%, valgeid 17,59%, värvilisi 1,30%, India või Aasia päritolu inimesi 0,63% ja teisi 0,74%. Suulu keelt pidas emakeeleks 72,64% inimesi, inglise keelt 19,55%, sotho keelt 2,27%, koosa keelt 1,89% ja afrikaani keelt 1,78%.
Tamboekiesdraai

Tamboekiesdraai on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Tamboekiesdraai elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,55%, valgeid 0,23% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,23%. Suulu keelt pidas emakeeleks 97,96% inimesi ja ndebele keelt 0,90%.
Trust Feed

Trust Feed on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMgungundlovu ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Trust Feedi elanikest mustanahalisi aafriklasi 97,67%, valgeid 1,75%, värvilisi 0,43% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,12%. Suulu keelt pidas emakeeleks 92,48% inimesi, inglise keelt 2,90% ja sotho keelt 2,44%.
Impendle

Impendle on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMgungundlovu ringkonnas, Impendle valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Impendle elanikest mustanahalisi aafriklasi 91,30%, India või Aasia päritolu inimesi 5,65% ja teisi 3,04%. Suulu keelt pidas emakeeleks 80,87% inimesi, inglise keelt 3,48%, koosa keelt 3,04% ja sotho keelt 1,74%.
Hluhluwe

Hluhluwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis uMkhanyakude ringkonnas, Big Five False Bay valla halduskeskus.
Hluhluwe asub Hluhluwe jõe ääres, iSimangaliso märgalapargi ja Hluhluwe–Imfolozi pargi vahel.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Hluhluwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,73%, valgeid 7,91%, värvilisi 1,07%, India või Aasia päritolu inimesi 0,44% ja teisi 2,85%. Suulu keelt pidas emakeeleks 86,08% inimesi, afrikaani keelt 5,01%, inglise keelt 3,52% ja ndebele keelt 1,32%.
Umzumbe

Umzumbe on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Ugu ringkonnas Ray Nkonyeni vallas.
Umzumbe asub India ookeani rannikul Mzumbe jõe suudmes.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Umzumbe elanikest valgeid 48,63%, mustanahalisi aafriklasi 40,16%, India või Aasia päritolu inimesi 6,01%, värvilisi 4,92% ja teisi 0,27%. Inglise keelt pidas emakeeleks 42,23% inimesi, suulu keelt 32,43%, afrikaani keelt 21,96%, koosa keelt 2,03%, tsvana keelt 1,01% ja tsonga keelt 0,34%.
Ndwedwe

Ndwedwe on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis iLembe ringkonnas, Ndwedwe valla halduskeskus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ndwedwe elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,49%, India või Aasia päritolu inimesi 0,33%, valgeid 0,04%, värvilisi 0,02% ja teisi 0,11%. Suulu keelt pidas emakeeleks 94,18% inimesi, ndebele keelt 1,52%, tsvana keelt 1,20%, inglise keelt 1,16% ja viipekeelt 0,85%.
226 eKr

226. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXVIII (528).
227 eKr

227. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXVII (527).
Pivaanspoort

Pivaanspoort on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis KwaZulu-Natali provintsis Zululandi ringkonnas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Pivaanspoorti elanikest mustanahalisi aafriklasi 99,74% ja valgeid 0,26%. Suulu keelt pidas emakeeleks 96,32% inimesi, ndebele keelt 1,58% ja inglise keelt 1,32%.
Soebatsfontein

Soebatsfontein on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Kamiesbergi vallas.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Soebatsfonteini elanikest värvilisi 97,83%, valgeid 1,81% ja India või Aasia päritolu inimesi 0,36%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,38% inimesi, tsvana keelt 1,81% ja inglise keelt 0,72%.
Elmar Arak

Elmar Arak (28. jaanuar 1938 – 23. jaanuar 2018) oli eesti proviisor.
Arak lõpetas 1962. aastal Tartu Riikliku Ülikooli proviisorina. 1980. aastal kaitses ta kandidaadikraadi farmatseutilise keemia ja farmakognoosia alal Leningradi Keemia ja Farmaatsia Instituudis (väitekiri "Химико-фармакогностическое изучение ромашки аптечной, выращиваемой в Эстонской ССР").
Pärast ülikooli lõpetamist rajas ja juhatas ta Apteekide Peavalitsuse Tartu Kontrollanalüüsi Laboratooriumi (1963–1979). 1980. aastast töötas ta Tartu Ülikoolis eri ametikohtadel assistendist professorini (assistent 1979–1981, vanemõpetaja 1981–1986, dotsent 1986–1992, professor 1992–1997, dotsent 1997–2003, spetsialist 2003–2018).
Elmar Arak juhendas kolm doktoritööd (Katrin Pudersell 2006, Heidi Annuk 2002, Ain Raal 1989) ja mitmeid magistritöid, avaldas ligi 30 rahvusvahelist teadusartiklit ja arvukalt teadustöid. Ta oli farmaatsia instituudi farmakognoosia ja farmaatsia organisatsiooni õppetooli hoidja, algatas ravimtaimede katsebaasi, Tartu Ülikooli apteegi ja ajakirja Eesti Rohuteadlane taastamise ning osales farmaatsiat puudutavate seotud eelnõude väljatöötamises ja otsustuskogude töös. 
Arak oli Eesti Farmaatsia Seltsi esimees (1986–1992) ja auliige.
Bad Gandersheim

Bad Gandersheim on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 90,48 km². 31. detsembril 2019 elas seal 9623 inimest. Bad Gandersheimis on palju vahvärkmaju. Linnas on ka lennuväli.
Bad Gandersheimi linn asub Leineberglandi, Weserberglandi ja Harzi vahel, Gande jõe orus, millesse linna territooriumil suubub lisajõgi Eterna. Põhjas asub Heberi kõrgustik. Territoorium on valdavalt künklik. Harz algab umbes 10 km linnast idas ja 5 km läänes on Leine kraav ("Leinegraben").
Ajalugu.
Linn pärineb aastast 852, kui naabruses Brunshausenis loodi Saksimaa hertsog Liudolfi ja tema naise Oda poolt Gandersheimi klooster. Esimene kloostrikirik ("Stiftskirche") linnas alustati 856. aastal. 990. aastal sai klooster turu- ja maksuõigused. 10. sajandi jooksul oli Gandersheim üks olulisemaid Saksimaa linnu; esimene saksa luuletaja Hrotsvit elas ja töötas seal 973. aastani. 1159. aastal on esmamainitud Gandersheimi kui linna.
Kui 1240. aastal avastati mineraalveeallikas, algatas paavst Gregorius IX Püha Vaimu haigla püstitamise. 1330. aasta paiku ehitasid Braunschweigi hertsogid linnuse kloostrikirikule ilmalikuks vastukaaluks. Tänapäeval on selles hoones magistraadi kohus ja noorte paranduskeskus.
19. sajandi lõpus sai linn tuntuks mineraalveeallikate ravivõime poolest ja 1932. aastal sai Gandersheim nende allikate tõttu ametliku õiguse kutsuda end kuurordiks, seega "Bad" Gandersheim.
1926. aasta suvel oli kolmepäevane "Roswitha mälestuspidustus 1000-aastases Gandersheimis". See oli esimest korda, kui keskaegset autorit kasutati linna sümboolse tegelasena. Sarnased pidustused toimusid 1930. ja 1933. aastal; need olid puhtalt natsiteemalised: "saksa kultuur" versus "juudi-kommunismi dekadents".
Teise maailmasõja ajal, 1944. aasta oktoobrist 1945. aasta aprillini, oli linnas Buchenwaldi koonduslaagri alamlaager, kus toodeti lennukiosi.
1952. aastal tähistas linn 1100 aasta möödumist kloostri asutamisest Liudolfi poolt. Turuplatsil etendati ajaloost pajatavat "Gandersheimi laulu". See oli mitteametlik eelmäng suvefestivalile Gandersheimer Domfestspiele, mida esitatakse 1959. aastast igal aastal kloostrikiriku ees platsil. Sellest ajast alates on see kujunenud Alam-Saksimaa suurimaks suveteatrifestivaliks. 2006. aastal käis selle nelja põhilavastust vaatamas umbes 55 000 inimest.
Karin Saarsen

Karin Saarsen-Karlstedt (31. detsember 1926 Tartu – 25. jaanuar 2018 Stockholm) oli Rootsis elanud eesti kirjanik ja ajakirjanik.
Elukäik.
Ta lõpetas 1944. aastal Tallinna Prantsuse Lütseumi.
Elas 1949. aasta sügisest kuni surmani Rootsis, kus töötas ajakirjanikuna, muuhulgas Reutersis, Eesti Päevalehes ja Raadio Vaba Euroopa eesti toimetuses. 
Ta kuulus Rootsi Eestlaste Esinduse esinduskokku ja Välismaisesse Eesti Kirjanike Liitu.
Isiklikku.
Tema isa oli kolonel Villem Saarsen.
Sotsiaalne kaasatus

Sotsiaalne kaasatus (inglise keeles "social inclusion") on inimrühmade sihipärane ja otstarbeline koostöö, mille eesmärk on vähendada inimeste tõrjutust ühiskondlikul tasandil. Kõige olulisem vahend, et neid eesmärke saavutada, on sotsiaalne ja tunnetuslik tugi. Sotsiaalse kaasamise tulemina peaks vähenema ebavõrdse positsiooniga inimrühmade (vaesed, töötud, erivajadustega inimesed, vähemused, eakad jne) vaheline lõhe ja kaasatud inimrühmade enesehinnang ning sotsiaalne positsioon peaks paranema.
Tulemuste saavutamisel tuleb kaasajatel silmas pidada kaasatavate sotsiaalset ja kultuurilist identiteeti ja väärtusi. Kaasamise protsess ja tulem toetub suuresti sotsiaalseid rühmi ühendavatele väärtustele ja eesmärkidele. Neid vaateid silmas pidades on sotsiaalsel kaasamisel pikem ja kasulikum sotsiaalne mõju.
Euroopa 2020. aasta strateegia.
Euroopa 2020. aasta strateegia on plaan Euroopa Liidu majanduskasvuks. See võimaldab Euroopa Liidul jõuda jätkusuutliku majanduseni. Strateegia edukus sõltub paljudest olulistest sammudest valdkondades, mis on omavahel seotud. Tegevuskava aitab saavutada Euroopa Liidu liikmesriikidel suurema tootmisvõime, suutlikkuse tööturul ja ühiskondliku ühtekuuluvuse.
Strateegia „Euroopa 2020“ populariseerib sotsiaalset kaasatust, et vähendada inimeste vaesusriski ja sotsiaalset tõrjutust. Strateegia eesmärk on parandada elujärge vähemalt 20 miljonil inimesel.
Sotsiaalset tõrjutust ja sellega seotut saab mõõta ning hinnata Laekeni indikaatorite kaudu. Need annavad ülevaate, millised sotsiaal-majanduslikud jooned on iseloomulikud inimestele, kes on sotsiaalselt tõrjutud olukorras. Indikaatorid hõlmavad nelja peamist mõõdet, mille eesmärk on anda ülevaade kindlate näitajate järgi. Nendesamade tulemuste järgi saavad Euroopa riigid enda tulemusi teiste omadega võrrelda. Eestis mõõdetakse erinevaid näitajaid vanuse, hariduse ja tööhõive järgi.
Sotsiaalne kaasatus Eestis.
Eesti esimene sotsiaalse kaasatuse riiklik tegevuskava valmis aastal 2004. See koondas eri riskirühmadega tegutsevate valdkondade tegevuskavad ning ühendas need tervikuks, et võidelda sotsiaalse tõrjutuse vastu.
"Eesti 2020" on Eesti konkurentsivõime parandamiseks loodud uuenduste kava. Selle kaks keskset eesmärki on tootlikkuse ja tööhõive suurendamine. Lähiaastatel keskendutakse pikka aega tööturult eemal olnud inimeste ja noorte tööturule sisenemiseks vajalike oskuste arendamisele ning selle raames ka sihtrühma töötuse vähendamisele.
Hardegsen

Hardegsen on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Linna pindala on 83,87 km². 31. detsembril 2017 elas seal 7625 inimest. Linn asub umbes 15 km Northeimist edelas ja 15 km Göttingenist loodes.
Hardegi loss on keskaegne linnus Hardegsenis. Linnus asutati 12. sajandil Welfide residentsina. 1320. aastal ehitati ümber kivist lossiks. 14. sajandi lõpus läks loss Otto von Braunschweig zu Göttingenile. Aastatel 1568 kuni 1823 oli seal kohalik magistraat. 18. sajandi lõpus vabastati kunagine vürstlik Hardegi loss oma endisest luksusest ja muudeti talumajaks. 1972. aastal vabastas ettevõte lossi ja selle juhtimine anti kohalikule omavalitsusele ja kohalikule kogukonnale.
Transport.
Sollingi raudtee ühendab Hardegsenit Northeimiga ja Solling-Vogleri looduspargi lõunaosaga.
Vaalwater

Vaalwater on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Waterbergi ringkonnas Modimolle vallas.
2006. aastal anti linnale uueks nimeks Mabatlane, kuid kuna ametlikku nimevahetusprotseduuri ei olnud jälgitud, anti 2007. aastal linnale endine nimi tagasi.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Vaalwateri elanikest mustanahalisi aafriklasi 87,44%, valgeid 11,81%, India või Aasia päritolu inimesi 0,25%, värvilisi 0,05% ja teisi 0,45%. Pedi keelt pidas emakeeleks 64,31% inimesi, afrikaani keelt 11,34%, tsonga keelt 7,92%, tsvana keelt 6,71%, sotho keelt 2,68% ja inglise keelt 1,44%.
Jeppes Reef

Jeppes Reef (afrikaani keeles Jeppesrif) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Mpumalanga provintsis Ehlanzeni ringkonnas Nkomazi vallas.
Jeppes Reef asub Svaasimaa piiri lähedal. Linnas on piiripunkt.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Jeppes Reefi elanikest mustanahalisi 99,71%, värvilisi 0,20%, India või Aasia päritolu inimesi 0,07% ja valgeid 0,02%. Svaasi keelt pidas emakeeleks 96,51% inimesi, suulu keelt 0,93% ja inglise keelt 0,91%.
228 eKr

228. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXVI (526).
229 eKr

229. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXV (525).
Carla Juri

Carla Juri (sündinud 2. jaanuaril 1985 Locarnos) on šveitsi näitleja. Ta on mänginud sellistes filmides nagu "180°", "Wetlands", "Finsterworld" ja "Blade Runner 2049".
Bodenfelde

Bodenfelde on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Northeimi kreisis. Valla pindala on 20 km². 31. detsembril 2017 elas seal 3100 inimest. Vald asub Weseri paremkaldal, umbes 35 km Kasselist põhjas ja 30 km Göttingenist loodes Solling-Vogleri looduspargi edelapiiril.
Ajalugu.
Bodenfeldet on esmamainitud Ludwig Vaga 833. aastal allkirjastatud dokumendis. Kõrgkeskajal oli Bodenfelde Dasseli krahvkonna osa. Amelith, Nienover, Polier ja Wahmbeck on Bodenfelde naaberkülad, mis liidendati 1974. aastal.
Bodenfeldes oli varem juudi kogukond. Natsirežiimi ähvardaval survel nad lahkusid. Olles müüdud 1937. aastal talunikule, elas puitsünagoog 1825. aastast Kristalliöö üle, kuna omanik kaitses seda vandaalide eest. 21. sajandi alguses vahvärkmaja lammutati ja ehitati täpselt üles naabruses Goettingenis, mille juudi kogukond vajas sünagoogi (kohalik hävitati Kristalliöö ajal).
2008. aastal mõisteti süüdi mõrvar hüüdnimega Must lesk. Paarikümne aasta jooksul oli ta võrgutanud ja tapnud või surmanud neli eakat meest raha pärast.
Buysdorp

Buysdorp on küla Lõuna-Aafrika Vabariigis Limpopo provintsis Vhembe ringkonnas Makhado vallas.
Buysdorp on asutatud 1888. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Buysdorpi elanikest värvilisi 56,92% ja mustanahalisi aafriklasi 43,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 56,76%, pedi keelt 12,24%, sotho keelt 8,74%, venda keelt 6,84%, inglise keelt 6,36% ja ndebele keelt 1,59%.
230 eKr

230. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXIV (524).
231 eKr

231. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXIII (523).
Jakub Vrána

Jakub Vrána (sündinud 28. veebruaril 1996 Prahas) on Tšehhi jäähokimängija, kes mängib NHL-i klubis St. Louis Blues ründajana vasakäärel.
Ta alustas karjääri Rootsi kõrgliiga klubis Linköpings, tehes kõrgliigas debüüdi hooajal 2012–13.
2014. aastal valis Washington Capitals ta NHL-i "draft"is 13. valikuna. Põhja-Ameerikas mängis ta alguses Capitalsi noorteklubis Hershey Bears American Hockey League'is. NHL-is tegi ta Capitalsi meeskonnas debüüdi 1. detsembril 2016 mängus New York Islandersi vastu. Esimese värava lõi ta 9. detsembril Buffalo Sabresi vastu.
2018. aastal tuli ta Capitalsiga Stanley karika võitjaks, kui karikafinaalis alistati Vegas Golden Knights. Finaalseeria viimases, viiendas mängus, kus Capitals alistas Knightsi tulemusega 4:3, lõi Vrána mängu avavärava.
2021. aasta aprillis kaubeldi ta koos Richard Pániki ja kahe tulevase "draft"i valikuga Anthony Mantha vastu Detroit Red Wingsi.
2023. aasta märtsis kaubeldi Vrána Red Wingsist St. Louis Bluesi.
2014. aastal võitis Vrána Tšehhi kuni 18-aastaste koondisega omavanuste maailmameistrivõistlustel hõbemedali. Kaheksa väravaga oli ta turniiri suurim väravakütt. Tšehhi jäähokikoondise koosseisus võitis ta 2022. aasta maailmameistrivõistlustel pronksmedali.
Avontuur

Avontuur on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Lääne-Kapimaa provintsis Garden Route'i ringkonnas.
Avontuur on asutatud 1765. aastal.
Michal Kempný

Michal Kempný (sündinud 9. septembril 1990 Hodonínis) on Tšehhi jäähokimängija. Ta mängib kaitsjana Tšehhi kõrgliigaklubis Praha Sparta.
Ta alustas karjääri hooajal 2007–08 Slovakkia kõrgliigaklubis HK 36 Skalica. Seejärel mängis ta seitse hooaega Tšehhi klubides, sealhulgas HC Kometa Brnos.
2015. aasta aprillis sõlmis ta lepingu KHL-i klubiga Omski Avangard. Hooajal 2015–16 sai ta Omski üheks põhikaitsjaks, skoorides 59 mängus kokku 21 punkti.
2016. aasta mais sõlmis ta üheaastase lepingu NHL-i klubiga Chicago Blackhawks. NHL-is tegi ta debüüdi 12. oktoobril 2016. Esimese värava lõi ta NHL-is sama aasta 30. detsembril mängus Carolina Hurricanesi vastu.
2018. aasta veebruaris liitus ta Washington Capitalsiga. Samal hooajal tuli ta klubiga Stanley karika võitjaks.
2022. aasta juulis sõlmis ta lepingu NHL-i klubiga Seattle Kraken. Hooaega 2022/23 alustas ta American Hockey League'is (AHL) Krakeni tütarklubis Coachella Valley Firebirds, kuid osapoolte kokkuleppel lõpetati temaga leping vaid pärast kahte põhihooaja mängu.
2022. aasta oktoobris naasis Kempný Tšehhi kõrgliigasse, sõlmides kaheaastase lepingu Praha Spartaga.
2022. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Kempný Tšehhi jäähokikoondise koosseisus pronksmedali. Ta kuulus Tšehhi koondisse ka 2016. ja 2017. aasta maailmameistrivõistlustel.
Miikka Salomäki

Miikka Salomäki (sündinud 9. märtsil 1993 Raahes) on Soome jäähokimängija, kes mängib Šveitsi kõrgliigaklubis Lausanne HC ründajana vasakäärel.
Karjääri alustas ta hooajal 2010–11 Soome kõrgliigaklubis Kärpät.
2011. aastal valis Nashville Predators ta NHL-i "draft"is 52. valikuna. Põhja-Ameerikasse suundus ta hooajal 2013–14. Kaks esimest hooaega veetis ta põhiliselt Predatorsi noorteklubis Milwaukee Admirals American Hockey League'is (AHL). Debüüdi NHL-is tegi ta Capitalsi meeskonnas 8. jaanuaril 2015 Dallas Starsi vastu ning lõi selles mängus ka oma esimese värav NHL-is. Tema resultatiivseim hooaeg NHL-is oli 2015/16, mil ta lõi 61 mänguga viis väravat ja andis viis väravasöötu.
2020. aasta veebruaris liitus Salomäki Toronto Maple Leafsiga, asudes mängima Maple Leafsi noorteklubis Toronto Marlies. Hooajal 2020–21 mängis ta AHL-i klubis Colorado Eagles.
2021. aasta juunis sõlmis ta lepingu Rootsi kõrgliigaklubiga Örebro. 2022. aasta veebruaris naasis Salomäki pärast üheksat aastat Soome kõrgliigasse, liitudes HIFK-ga, kuid ta mängis seal vaid hooaja lõpuni.
2022. aasta juunis sõlmis ta kaheaastase lepingu Šveitsi kõrgliigaklubiga Lausanne HC.
2014. aasta maailmameistrivõistlustel võitis Salomäki Soome jäähokikoondise koosseisus hõbemedali.
232 eKr

232. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXII (522).
Naerusurm

Naerusurm on harvaesinev elutegevuse lõppemise vorm, kus surm saabub tavaliselt südameseisaku või lämbumiseni viinud naeruhoo tagajärjel. Naerusurmade kohta on teateid antiikajast alates.
Pavlivka (Kalõnivka rajoon)

Pavlivka (ukraina keeles Павлівка) on küla Ukrainas Vinnõtsja oblastis Kalõnivka rajoonis. Pindala on 2,84 km².
Sünnitoetus

Sünnitoetus (ingl "birth grant") on igale lapsele makstav ühekordne toetus.
Eestis.
Sünnitoetuse määr Eestis on 320 eurot lapse kohta. Kolmikute ja rohkemaarvuliste mitmike sünni korral makstakse toetust 1000 eurot lapse kohta, seega on kolmikute puhul see summa 3000 eurot.
Sünnitoetuse taotlemise õigus ja tingimused.
Õigus sünnitoetusele tekib lapse sündimise hetkest. Taotlemisõigus on ühel lapse vanematest. Avaldust saab esitada näiteks Eesti riigi infoportaalis. Portaalis on olemas eeltäidetud vorm vajalike andmetega ja näha kõik toetused, mida on õigus taotleda. Üks võimalus taotlust esitada on Eesti riigi infoportaalis ja teine võimalus toetust taotleda on kohalikus Sotsiaalkindlustusameti teenindusbüroos. Taotlus tuleb sisse anda enne lapse kuuekuuseks saamist .
Lapsendajal, eestkostjal või hoolduspere vanemal on samuti õigus taotleda sünnitoetust, kuid ainult juhul, kui varem ei ole lapsele sünnitoetust makstud. Sünnitoetust ei maksta surnult sündinud lapsele. 
Lisaks riiklikule sünnitoetustele maksavad ühe- või ka mitmekordset sünnitoetust kohalikud omavalitsused. Toetuse määr ja tingimused on omavalitsustes erinevad ning täpsema info saamiseks tuleks pöörduda oma linna- või vallavalitsusse. Enamasti on peamine tingimus see, et üks vanem peab olema selle omavalitsuse registreeritud elanik vähemalt kuus kuud kuni aasta enne lapse sündi. 
Teisi toetusi lapsevanemale.
Peale sünnitoetuse on ka teisi toetusi, mida lapsevanematel on võimalik taotleda. 
Enne lapse sündi on võimalik taotleda :
Peale lapse sündi on võimalik taotleda :
233 eKr

233. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXXI (521).
235 eKr

235. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXIX (519).
Zentene vald

Zentene vald (läti keeles "Zentenes pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Pūre, Sēme, Engure ja Cēre vallaga ning Talsi piirkonna Mērsragsi, Ķūļciemsi, Balgale ja Lauciene vallaga.
Valla pindala on 122,6 km². 2016. aasta seisuga elas seal 532 inimest. Valla keskus on Zentene küla. Vallavanem on Silvija Rabkēviča (ühine Sēme vallaga).
Ajalugu.
Vald on kujunenud Dzirciemsi mõisa ("Selgerben"), Rindzele mõisa ("Rindzeln") ja Zentene mõisa ("Senten") maadele. Valla vana saksakeelne nimekuju oli "Senten".
Aastal 1935 oli Zentene valla pindala 131,5 km² ja seal oli 2108 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Zentene ja Balgale külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1961 liideti Zentene külanõukoguga Dzirciemsi külanõukogu kolhoosi Rosība maad, aastal 1965 aga kogu Dzirciemsi külanõukogu. Aastal 1975 liideti Zentene külanõukoguga osa Balgale külanõukogu alasid, osa külanõukogu maid liideti aga Pūre ja Balgale külanõukoguga. Aastal 1977 liideti Zentene külanõukoguga Cēre külanõukogu. Aastal 1990 moodustati Zentene külanõukogust Cēre ja Zentene vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 
Loodus.
Vald paikneb Rannikumadaliku Engure tasandikul, edelaosas ka Põhja-Kurzeme kõrgustikul. Vallas leidub savi, liiva ja kruusa. Kirdes ulatub vald Engure järveni, vallas asuvad veel 27,1 hektari suurune Dzirciemsi järv ja 22,1 hektari suurune Vaskaris.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Zentene mõisa park, piirdemüür, kaks majandushoonet ja häärber oma fassaadi vapi reljeefkujutise, kamina, ahju ja kahe laega, Dzirciemsi kiriku kantsel ja Ernests Birznieks-Upītise suguvõsa maja. Kohaliku kaitse all on Ēmi muinaskalmed ja Turķi keskaegne kalmistu. Looduskaitse all on Ezerpilsi tamm ja Zentene lossi jugapuud. Lisaks on seal looduskaitse all arvukalt nimetuid põlispuid. Valla põhjaosa jääb Engure järve maastikukaitsealale.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 528 lätlast, 9 venelast, 2 valgevenelast, 1 ukrainlane, 2 poolakat ja 19 leedulane.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Zentene

Zentene on küla ("vidējciems") Lätis Tukumsi piirkonnas, Zentene valla halduskeskus. 
Külas on postkontor ja raamatukogu, seal asub Zentene bussipeatus.. Küla on kujunenud endise Zentene mõisa hoonetekompleksi juurde. Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Zentene mõisa park, piirdemüür, kaks majandushoonet ja häärber oma fassaadi vapi reljeefkujutise, kamina, ahju ja kahe laega.
Aastal 2018 oli külas 253 elanikku, aastal 2020 oli elanikke 246.
Pūre vald

Pūre vald (läti keeles "Pūres pagasts") on vald Lätis Tukumsi piirkonnas. 
Vald piirneb sama piirkonna Zentene, Jaunsāti, Tume, Sēme, Kandava ja Cēre vallaga.
Valla pindala on 102,2 km². 2016. aasta seisuga elas seal 1482 inimest. Valla keskus on Pūre küla. Vallavanem on Santa Heimane (ühine Jaunsāti vallaga).
Ajalugu.
Vald on kujunenud Daigone mõisa ("Deguhnen"), Putnēni mõisa ("Puttnem"), Pūre mõisa ("Puhren") ja Lamiņi mõisa ("Lievenhof") maadele. Valla vana saksakeelne nimekuju oli "Puhren". Pūre vald moodustati aastal 1866, kuigi vallamaja sai see alles aastal 1889. Aastal 1935 oli Pūre valla pindala 39,1 km² ja seal oli 791 elanikku.
Aastal 1945 moodustati vallas Pūre ja Rasa külanõukogu, vald ise likvideeriti aga aastal 1949. Aastal 1951 liideti Pūre külanõukoguga likvideeritav Daigone külanõukogu, aastal 1955 aga likvideeritav Rasa külanõukogu. Aastal 1961 liideti külanõukoguga Cēre külanõukogu kolhoosi Dzintars maad. Aastal 1975 liideti osa Zentene külanõukogu maid Pūre külanõukoguga, osa Pūre külanõukogust liideti aga Kandava linna maapiirkonnaga. Aastal 1990 moodustati külanõukogust vald. 2009. aastast kuulub vald Tukumsi piirkonda. 
Loodus.
Vald paikneb Põhja-Kurzeme kõrgustikul, seda läbib Abava jõe ürgorg. Kõrgeim koht (89,2 meetrit) asub valla põhjaosas. Suurim jõgi on Abava jõgi.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Lamiņi mõisa hoonetekompleks, sealhulgas park, piirdemüür, tõllakuur, suguvõsa hauakabel ja häärber, Lamiņi katoliku kirik, Pūre luteri kiriku kantsel ja altar, Reiņi muinaskalmed ehk Sarapuumägi, Zviedri muinaskalmed ja Pūre Muulamäe linnamägi. Looduskaitse all on kuus nimetut põlispuud.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1369 lätlast, 45 venelast, 23 valgevenelast, 18 ukrainlast, 13 poolakat ja 6 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Kei Mouth

Kei Mouth (afrikaani keeles Keimond) on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Ida-Kapimaa provintsis Amathole ringkonnas. Kei Mouth asub India ookeani rannikul Suure Kei jõe suudmes.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kei Mouthi elanikest valgeid 91,41%, mustanahalisi aafriklasi 7,56%, India või Aasia päritolu inimesi 0,69% ja teisi 0,34%. Inglise keelt pidas emakeeleks 63,93% inimesi, afrikaani keelt 28,93% koosa keelt 4,29% ja 1,07%.
East Driefontein

East Driefontein (afrikaani keeles Oos-Driefontein) on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas.
East Driefonteinis asub kullakaevandus.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli East Driefonteini elanikest mustanahalisi aafriklasi 98,66%, valgeid 0,62%, värvilisi 0,52%, India või Aasia päritolu inimesi 0,10% ja teisi 0,10%.
236 eKr

236. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXVIII (518).
237 eKr

237. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXVII (517).
238 eKr

238. aasta eKr ehk "ab urbe condita" DXVI (516).
Nyckelharpa

Nyckelharpa on Rootsi päritolu traditsiooniline keelpill. 
Heli tekitatakse poognaga. Keelte allasurumiseks ja heli kõrguse muutmiseks on pilli kaela küljes klahvide süsteem, mis toimib sarnaselt rataslüüra mehhanismiga. Mängija vajutab klahvidele, mis omakorda suruvad alla keele, muutes heli kõrgust.
Veebruar 2019

Veebruar 2019, kroonika
2019. aasta veebruar algas reedel ja lõppes 28 ööpäeva pärast neljapäeval.
Semai keel

Semai keel (ka 'senoi keel') on austroaasia keelte moni-khmeeri keelkonda kuuluv keel, mida kõnelevad aslid Malaisias Malaka poolsaarel. Keelt räägitakse Pahangi osariigi loodeosas, Peraki osariigi lõunaosas ja Selangori osariigi põhjaosas.
Kõnelejate arv on umbes 30 000.
Semai keel jaguneb mitmeks murdeks, mis kõik ei ole omavahel arusaadavad.
Peraki osariigis kõneldavas Kampari murdes on 33 vokaalfoneemi ja 19 konsonantfoneemi. Eristatakse oraalseid ja nasaalseid vokaale ning pikki ja lühikesi vokaale.
Semai keelt kirjutatakse malaipärases ortograafias. Konsonantide märkimiseks kasutatakse 19 tähte (b, c, d, f, g, j, k, l, m, n, p, q, r, s, t, v, w, x, y, z, ng, ny), lisaks 4 tähte (f, v, x, z) võõrsõnades. Vokaalide märkimiseks kasutatakse vaid 5 tähte (a, e, i, o, u).
2014. aastal õpetati semai keeles 28 algkoolis Peraki ja Pahangi osariikides.
Kaitseväe tagalakeskus

Kaitseväe tagalakeskus on Kaitseväe struktuuriüksus. 
Tagalakeskus moodustati 2001, kui ühendati Kaitseväe kesklaod ja tagalapataljon.
239 eKr

239. aasta eKr oli 239. aasta enne meie ajaarvamist, Vana-Rooma ajaarvamise järgi "ab urbe condita" DXV (515).
Posti tänav (Mõisaküla)

Posti tänav on tänav Mõisaküla linnas.
Tänav saab alguse Kesk tänavast ja suundub lõuna suunas Nurme tänavani. Tänava pikkus on 460 meetrit.
Mcopest

Mcopest (ka MCOPEST) on NATO miinitõrjeõppus.
Eestis on Mcopest toimunud mitu korda, näiteks 1996 ja 2004. Kui 2004 sai Eesti NATO liikmeks, siis oli Mcopest esimene Eesti juhitav õppus NATO liikmena.
Mini-Erna

Mini-Erna on Noorte Kotkaste igal aastal korraldatav matkavõistlus. 
Võistlusele pääseb igast malevast tublimatest poistest koosnev 4-liikmeline võistkond. Võistlusest võtavad osa ka Läti, Leedu ja Rootsi külalisvõistkonnad.
Anton von Schönfeld

Anton Maria Emmerich Wilhelm von Schönfeld (3. juuli 1827 Praha – 7. jaanuar 1898 Viin) oli Austria-Ungari sõjaväelane, viimane suurtükiväekindral ("Feldzeugmeister") ja keiserlik-kuningliku armee "Generaltruppeninspektor". Ta pärines von Schönfeldide aadlisuguvõsast Böömimaalt. Vabahärra.
Schönfeldi marss.
Kindral Schönfeldile pühendas Austria helilooja Carl Michael Ziehrer teose "Schönfeld-Marsch", Op. 422. Selle esmaettekanne toimus 16. oktoobril 1890.