Soome romad

Soome romad ehk kale (roma keeles "Kàlo"; rootsi keeles "Kalé"; soome keeles "Kaale)" on romade alarühm, kes on Soomes elanud enam kui viissada aastat. Hinnanguliselt elab Soomes ligikaudu 10 000–12 000 romat. Lisaks elab Rootsis ligikaudu 3000 Soome romat. Nende põhikeelteks on soome, rootsi ja soome roma keel. "Kalo/Kale" on Soomes romade koondnimi.
Ajalugu.
Algsed Soome kaled olid Norra ja Rootsi aladel rändlenud romad, kes tulid Soome läbi Rootsi pärast 17. sajandil Rootsist väljasaatmist. Soome, Rootsi ja Norra romade esivanemad olid inglise ja šoti romad, kes saadeti välja Šotimaa ja Inglismaa kuningriikidest. 1637. aastal kuulutati Rootsis kõik roma grupid illegaalseteks, keda võis ilma kohtuprotsessita üles puua; see seadus lõpetati 1748. aastal. Kui Soome 1917. aastal iseseisvuse välja kuulutas, said kõik kaled täieliku kodakondsuse ja õigused. Talvesõja ja Jätkusõja ajal teenis Soome sõjaväes umbes tuhat kalet . 
Kultuur.
Kaks roma kultuuri pärimust on kantud UNESCO maailmapärandi nimekirja: Soome romade laulutraditsioon ja romade hobustega seotud oskused. 
Soome romad on vaatamata suhteliselt väikesele rahvaarvule oma kultuuri ja kombeid Soomes üsna hästi säilitanud. Reaktsioonina sajandeid kestnud survele väljastpoolt romade rühma on romad püüdnud kinni pidada oma pikaajalistest traditsioonidest. Tänu kultuuri säilimisele on romade rühmast saanud Soomes üsna kindel kogukond. 
Osa Soome roma traditsioonist põhineb roma rahva päritolumaa India kommetel. Aja jooksul on Soome romade kultuuri integreeritud ka Soome talupojakultuuri kombed. Vanad talupojaviisid on romade kultuuris säilinud just seetõttu, et see kultuur ei ole nii altis kiiretele ajamuutustele kui põhielanikkonna kultuur. Kuigi Soome romade kombed on üsna ühetaolised, esineb loomulikult väikesi piirkondlikke, klanni-, perekondlikke ja individuaalseid erinevusi.
Soome põhirahvastiku kultuurist erineb roma kultuur kõige selgemalt oma keskse väärtusbaasi poolest. Roma kultuur on suures osas inimestevaheline kultuur, kus perekond ja sugulased mängivad keskset rolli. Põhirahvastikule omane võistlusmentaliteet, raha ja staatuse väärtustamine on romadele võõrad. Mustlaste seas põhineb inimese väärtus peamiselt hoopis sotsiaalsete oskuste valdamisel, kultuurile pühendumisel ning vanusel ja sool. Ka tunnete ja intuitsiooni väljendamine on romadele üldiselt olulisem kui teistele soomlastele. Romade sotsiaalse suhtluse põhiaspektid on viisakus, külalislahkus ja tõeline huvi teiste asjade vastu.
Traditsiooniline romade elu Soomes ei ole kunagi hõlmanud suurt põlluharimise soovi ja maaomandit pole romade seas tavaliselt kõrgelt hinnatud. Teisest küljest on Soome romad läbi aegade väga väärtustanud kauplemist kui elatusallikat ja elustiili.
Riietus.
Traditsiooniline Soome kale naise kleit pärineb traditsioonilisest riietusest, mida on kandnud etnilised soome naised. Kuni 20. sajandi vahetuseni riietusid kale ja soome naised sarnaselt pluusidesse ja pikkadesse vööpõllega seelikutesse. Aja jooksul ja jõukuse kasvuga on kale naise kleit järjest rohkem kaunistatud. Kleidil on raske täispikk must sametseelik, mida kantakse suhteliselt kõrgel vöökohal ja mida toetab polster, ning puhvis, sageli silmatorkavate volangide ja pitsiga pluus, mis on valmistatud litrite või metallilise läikega dekoratiivkangast.
Moodne kale naise seelik kaalub keskmiselt 7–10 kilo. Kogu riietus võib kaaluda kuni kümme kilo. Tänapäeval on rõivaste valmistamisel eesmärgiks valida kergemad ja õhemad materjalid. Vöökohal olev rõngas võtab seeliku raskuse puusadelt ära. 
16–20-aastaselt roma kostüümi kandmine tähendab tüdruku täisealiseks saamist ja kohustust käituda vastavalt roma naise traditsioonilistele viisidele. Kostüümi kandmist ei peeta kohustuslikuks, kuid kui oled seda kandma hakanud, ei peeta sellest loobumist romade kogukonnas sobivaks. Kui roma naine töötab erialal, kus ta endast vanemaid romasid ei kohta, võib ta traditsioonilise riietuse tööriietusega asendada.
Soome roma naiste jaoks on oluline ehete kasutamine. Naiste rikkalikud kuldehted on traditsiooniliselt olnud vara, mida on lihtne reisil kaasas kanda ja vajadusel ka rahaks konverteerida. Soomes on romadel kombeks kanda sõrmusekujulisi kuldkõrvarõngaid, mis on kaunistatud kivide ja graveeringutega.
Muusika.
Muusikal on Soome roma kultuuris keskne roll. Romad laulavad tavaliselt alati oma koosviibimistel. Traditsioonilised romade laulud on ilma saateta. Laulusõnad käsitlevad sageli hobuseid, turul käimist ja ringi rändamist. Teised levinud teemad on armastus, üksindus, vanemate nõuanded lastele ning vabaduse ja muretuse idealiseerimine. Laulude toon on sageli melanhoolne. Pereelu romad oma lauludes eriti ei kirjelda. Laulutraditsioonis ei ole ka erilisi hällilaule, lastele lauldakse valikuliselt samu laule, mis teistelegi. 
Enamik Soomes avalikult tuntuks saanud roma aristidest on olnud mehed. Roma naised on orienteeritud vaimsele muusikale ning koori- ja bänditegevusele.
Soomes on kaled tuntud eelkõige oma panuse poolest Soome tangosse ja šlaagermuusikasse. Kale meestel on šlaagri žanris olnud oluline osa alates žanri populaarsuse tõusust pärast Teist maailmasõda . Algul seisid kale lauljad silmitsi otsese diskrimineerimisega ja näiteks keelati neil teatud asutustes esineda kas põhimõtteliselt või kale publiku väärkäitumise tõttu. Taisto Tammi ja Markus Allan olid kaks kõige olulisemat varajast kale artisti; mõlemad võtsid kasutusele kunstilised varjunimed, et vähendada tähelepanu oma etnilisele päritolule.