Kairiškiai mõis

Kairiškiai mõis (leedu keeles "Kairiškių dvaras") on endine mõis Leedus Šiauliai maakonnas Akmenė rajoonis Kairiškiais.
Kairiškiai mõisat on esmamainitud XVI sajandil, mil see kuulus Ogińskitele. Hiljem said selle omanikeks Sirutavičiused. 1904. aastal korraldas Vladas Sirutavičius seal Leedu Sotsiaaldemokraatliku Noorteühenduse avakongressi.
Mõisakompleks rajati XIX sajandi teisel poolel ja XX sajandi alguses. Mõisakompleksi uhkeimaks hooneks on endine paberivabrik, mille juures asub ka mõisa saun (omanikuks oli Vladas Sirutavičius). 1903. aastal rajas ta Uogyse jõele Leedu esimese hüdroelektrijaama. Praegu kuuluvad mõisakompleksi tall, kaks sigalat, juurviljakelder, ait, pesuköök, põllumajanduslik tootmishoone, kontorihoone, vabrikuomaniku maja ja mitu tööliste elamut. Säilinud on ka jõel asuv pais ja hüdroelektrijaama hoone. Kompleks, sealhulgas neli maja, vabrikuomaniku maja, tööliste maja, ladu, tall, veski, pais, juurviljakelder ja hüdroelektrijaam. Keldriga ait, sigala, kartongivabriku ladu, sepikoda, laudad, majandushoone ja mõisniku maja on varemetes ning kaitse all kompleksi osana, nagu ka talli ja laohoone vahel olev värav, on kaitse all kompleksi osana.
Tööliste maja asub aadressil Virvytės g. 13 ja valmis aastal 1930. See on maakividest vundamendil ühekorruseline pööninguga hoone. Hoone puitosad on enamasti halvas seisus, välja arvatud palgid ja sarikad, mille seisukord on rahuldav. Hoonel on keraamilistest tellistest ahi ja korsten. Pööninguaknad on lagunenud.
Juurviljakelder asub aadressil Tilto g. 12 ja valmis aastal 1930. Tegemist on pooleldi maa all oleva keldriga, millel on põhjaküljel sokkel ja maa-alune lisakorrus. Seinad on betoonist, neid kaunistab karniis.
Ka veski asub aadressil Tilto g. 12 ja valmis aastal 1931. Tegemist on kolmekorruselise pööninguga hoonega. Lõuna- ja põhjaküljel on frontoonid. Põhjapoolsel frontoonil on kiri JSV, lõunapoolsel kiri 1931. Hoone on betoonist, lõunaküljel ulatuvad seinast välja metallist talad, mida kasutati tootmisotstarbel.
Pais asub aadessil Tilto g. 17. See valmis aastal 1910. Pais rekonstrueeriti XX sajandi keskpaiku. Ehitis on betoonist ja sellele on rajatud jalakäijate sild.
Ka hüdroelektrijaam asub aadressil Tilto g. 17 ja valmis aastal 1910. See rekonstrueeriti aastal 2002. Tegemist on ühekorruselise hoonega, millel on maa-alune veejuhe ja lüüs. See oli osa suuremast paberivabriku kompleksist, mis oli ühenduses kahekorruselise pööninguga tehasehoonega.
Vabrikuomaniku maja asub aadressil Tilto g. 7 ja see valmis aastal 1935. See on kahekorruseline pööninguga hoone. Maja loodeküljel on kelder. Hoonel on betoonist vundament ja tellistest seinad. Seinu kaunistab karniis.
Esimene maja põles aastal 2023. See asub aadtressil Tilto g. 14 ja valmis aastal 1927. Hiljem on lisatud eeshooned ja veranda. See on ühekorruseline nelinurkse põhiplaniga pööninguga elamu. Sokkel on krohvitud.
Ka teine maja põles aastal 2023. Selle aadress on Tilto g. 16. Tegemist on Vladas Sirutavičiuse majaga, mis valmis aastal 1932. See on ühekorruseline keraamilistest tellistest seintega ja pööninguga maja.
Kolmas maja asub aadressil Tilto g. 9 ja valmis aastal 1930. See on ühekorruseline pööninguga hoone, mille lõuna- ja lääneküljele on hiljem lisatud eeshooned. Puidust hoone on rajatud tahutud kividest vundamendile.
Neljas maja asub aadresil Pakalnės g. 4 ja valmis aastal 1930. See on ühekorruseline mansardkorrusega hoone. Põhjaküljele on hiljem lisatud eeshoone. Idas ja läänes on tellistest katusekarniisid, põhjas ja lõunas on need puidust. Maja on kividest vundamendil, selle seinad on keraamilistest tellistest.
Laohoone asub aadressil Tilto g. 5. See valmis aastal 1935. Muidu kolmekorruselise hoone loodeküljel asub neljakorruseline pööninguga osa. Läänefassaadil on betoonist sambaga käik. Lõunafassaadi kaunistavad aknaavade vahel olevad süvendatud krohvitud seintega nišid. Betoonist seintega hoone katust toestavad puidust talad. Esimese korruse põrandat toestavad terastalad, ülejäänud korrustel terastaladele tuginevad puittalad. Osaliselt on säilinud neljandal korrusel asuvad tõstukimehhanismide puitosad. Algsed katuseaknad on vahetatud plastakende vastu.
Tall asub aadressil Tilto g. 5 ja valmis aastal 1935. See on ühekorruseline pööninguga hoone, mille põhja- ja lõunafrontoone ehivad tellistest karniisid. Hoonel on kividest vundament ja betoonist sokkel. Vanad tellised on uste juures kohati asendatud silikaattellistega.