Eesti Üliõpilaskondade Liit

Eesti Üliõpilaskondade Liit (lühend EÜL) on 23. novembril 1991 asutatud üliõpilaste katusorganisatsioon, mis seisab üliõpilaste hariduslike ning sotsiaalmajanduslike õiguste ja huvide eest. Ühingusse kuulub 15 liikmesüliõpilaskonda. 
Liikmesüliõpilaskonnad: Tartu Ülikool, Tallinna Tehnikaülikool, Tallinna Ülikool, Eesti Maaülikool, Tallinna Tehnikakõrgkool, Tallinna Tervishoiu Kõrgkool, Estonian Business School, Sisekaitseakadeemia, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia, Eesti Lennuakadeemia, Eesti Kunstiakadeemia, Kõrgem Kunstikool Pallas, Tartu Tervishoiu Kõrgkool, Kaitseväe Akadeemia ja Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor. 
EÜL-i peamine eesmärk on seista üliõpilaste õiguste, vajaduste ja huvide eest riiklikul tasandil ning toetada üliõpilasesindusi nende töös. EÜL osaleb üliõpilasi puudutavate poliitikate väljatöötamises, tehes ettepanekuid ja selgitustööd Riigikogu, Vabariigi Valitsuse, ministeeriumide, kõrgkoolide ning sotsiaalsete partnerite suunal.
Struktuur.
EÜL on 15 kõrgkooli üliõpilaskonna katusorganisatsioon. EÜL-i kuulumise eelduseks on üliõpilaskonna esindusorgani ja EÜL-i üldkoosoleku esindajate demokraatlikud valimised, põhikirja ja õigusaktide ning EÜL-i juhtimisorganite otsuste ja ettekirjutuste järgimine ja täitmine.
Üldkoosolek, volikogu, nõukogu ja järelevalve.
EÜL-i kõrgeim otsustuskogu on üldkoosolek, kuhu kuuluvad esindajad kõigist 15 liikmesüliõpilaskonnast. Üldkoosolek otsustab liidu üldised tegevussuunad ja poliitikad, kinnitab tegevuskava, võtab vastu eelarve ning valib juhatuse. 
Üldkoosoleku pädevuses on
Kaasamaks liikmeid EÜL-i igapäevasesse juhtimisse, on lisaks moodustatud volikogu ja nõukogu, mis toimivad juhatuse nõuandvate kogudena. Organisatsiooni tööd revideerib järelevalvekomisjon. 
Juhatus.
EÜL-i juhatus on kaheliikmeline ja juhatuse volitused kestavad kaks aastat. Juhatus koosneb juhist ja asejuhist. Juhatus koos büroo töötajatega tagab üldkoosoleku ja volikogu otsuste elluviimise. 
Ajalugu.
EÜL-i asutasid 23. novembril 1991 üheksa üliõpilasesindust. Esimesse EÜL-i juhatusse kuulusid Sulev Alajõe, Agu Vahur ja Kaarel Tarand (vt ülal).
Kolm silmapaistvamat juhti on olnud Lauri Kööp (esimees 1996–1998) organisatsiooni majandusaluse loojana, Leif Kalev (esimees 1998–1999, 2000) organisatsiooni poliitilise aluse loojana ja Piret Hartman (aseesimees 2001, esimees 2002).
Üliõpilaspoliitikat on tudengipäevil teinud näiteks Kaarel Tarand, Liina Kersna (Lepik), Sulev Alajõe, Hannes Võrno, Lemo (Laur-Leho Kaljumets), Mailis Reps (Rand), Maris Jesse, Leif Kalev jpt ühiskonnas tunnustatud inimesed.
1993. aastast on EÜL andnud välja rahvusvahelist üliõpilaskaarti ISIC Student. 1999. aasta septembrist hakati Eestis esimesena maailmas väljastama liitkaarte ISIC Student Maestro, milles on ühendatud ISIC kaart ja pangatoiminguid võimaldav rahvusvaheline Maestro deebetkaart.
Muud tegevused.
Lisaks Eesti üliõpilaste hariduslike ja sotsiaalsete huvide kaitsmise ning üliõpilaste riiklikul tasandil esindamisele tegeleb EÜL ka rahvusvahelise üliõpilaspileti ISIC väljaandmisega. Varem on EÜL andnud välja Eesti Üliõpilaslehte ja korraldanud Tallinna Tudengipäevi.
Eesti Üliõpilaskondade Liidu olulisemad poliitilised seisukohad on leitavad organisatsiooni kodulehelt www.eyl.ee .
Rahvusvaheline liikmesus.
EÜL on üleeuroopalise üliõpilaskondade katusorganisatsiooni European Students' Union (ESU), Baltimaade organisatsiooni Baltic Organizational Meeting (BOM) alates 2003 ja Põhjamaade üliõpilaskondade ümarlaua (Nordic Presidential Meeting, NOM) alates 2006 liige. Lisaks ollakse liikmed ISIC Associationis.