Sindi

Sindi on vallasisene linn Pärnu maakonnas Tori vallas Pärnu jõe vasakul kaldal jõe ning Lanksaare raba vahelisel tasandikul 14 km kaugusel Pärnust, Tori valla keskus.
Nimi.
Sindi on saanud nime sealse Sindi mõisa kunagise omaniku Pärnu linnanõuniku Carl Zindti järgi (1603, "Zintenhof"). Mõis asus Pärnu jõe kaldal (endise erikutsekooli ja Paikuse Politseikooli) asukohas. Hiljem päris sama nime veidi kaugemal asuv linn.
Ajalugu.
Sindi linn tekkis töölisasulana 1833. aastal mõisale kuulunud Saia ja Tõela küla alale rajatud Sindi kalevivabriku ümber. Ettevõtja oli Riia tulundustegelane ja tööstur Johann Christoph Wöhrmann (1784–1843), kes asus sinna seejärel, kui tema ettevõte Poolas kangrute ülestõusu ajal 1831 oli maha põletatud. Asutamise ajast pärinevad praeguse vabriku vanimad hooned, samuti mõned endised meistritemajad ja ametnike klubi "Harmonie" hoone. 19. sajandi keskel rajati vabriku juurde mehaanikaosakond, kus tehti ka malmivalu, ja gaasivabrik – esimesed selletaolised ettevõtted Pärnumaal.
Aastal 1921 sai Sindi alevi õigused. Tõuke asula edasisele kasvule andis Lelle–Papiniidu raudteelõigu valmimine 1928, mispuhul Sindi sai raudteejaama. Raudtee läbi Sindi oli käigus 1970. aastani.
1. mail 1938 sai Sindi jõustunud Linnaseadusega kolmanda astme linnaks. 19. oktoobril 1938 tegi siseminister Sindi linnavalitsusele korralduse leida linnale 1. maiks 1939 uus nimi. Kuna seda korraldust ei täidetud, pikendas Pärnu maavalitsus tähtaega 1. juulini 1940. Uueks nimeks soovitati võtta Sinijõe või Kalevi.
Aastatel 1957–1991 kuulus Sindi administratiivselt Pärnu linna koosseisu. Sindi linn sai iseseisvaks omavalitsusüksuseks 1991. aasta 26. septembril.
Sindi linnapea oli 2014. aastal Marko Šorin. 2016. aasta jõulueelse seisuga linnapea puudus, abilinnapea oli Rein Ariko.
2017. aastal moodustati Are valla, Sauga valla, Sindi linna ja Tori valla ühinemise teel uus haldusüksus, mille nimeks sai Tori vald.
Haridus.
Sindis asuvad Sindi Gümnaasium, Karl Rammi nimeline Sindi Muusikakool ja Sindi lasteaed.
Vaatamisväärsused.
Arhitektuuriliselt pakuvad Sindis huvi aastatel 1927–1928 ehitatud Sindi raudteejaama hoonekompleks, Sindi raekoda ja Sindi-Lodja sild Pärnu–Tori maanteel üle Reiu jõe.
Linnas asuvad Sindi luteri ja Sindi õigeusu kirik.
Sindi Viira linnaosa kohal Pärnu jõe paremal kaldal asub Eesti vanim kiviaja asulapaik Pulli asula.
Vaatamisväärsuste hulka kuulub ka Sindi Gümnaasiumi vana punane hoone.
Sindi vaatamisväärsuste hulka kuulus 1970. aastatel rajatud, kuid hiljem kasutuseta seisnud ning kalade rännet takistanud 4,3 m kõrgune betoonist Sindi pais. Pais otsustati lammutada ning selle asemele rajada tehiskärestik. Tööd on plaanitud teha aastatel 2018–2021. Paisu hakati lammutama 2018. aasta oktoobris ning 2020. aasta kevadeks on jäänud lõplikult korrastada jõesäng ja kaldad.
Sindi linna piirist umbes 500 m kirdes on Pärnu jõe kõrges vasakus kaldas Kuke talu lähedal kolm hästi säilinud puhast tehiskoobast. Need kaevati pärast II maailmasõda klaasiliiva varumisel, mida veeti sealt Järvakandi tehasesse. Kuke koobastest sadakond meetrit allavoolu esinevad Pärnu jõe ääres mõned väikesed koopad. Need on uuristanud jõevesi.
Tuntud isikuid.
Sindis on sündinud ajakirjanik ja riigitegelane Julius Seljamaa, haridustegelane Juhan Albert Luur, poliitik ja advokaat Viktor Tarmas, vaimulik Harry Johann Nuudi, diplomaat Karl Tofer, poliitik Aleksander Tois, agronoom ja poliitik Kaarel Liidak, näitleja, laulja ja lavastaja Henn Aare, pedagoog ja tõlkija Lea Nurkse, kunstnik Andres Winter, arhitekt Roman Koolmar, metsateadlane Andres Mathiesen, agrotehnikateadlane Veli Palge, tõstja Aleksander Kask, kergejõustiklane Uno Palu, jalgpallur Juho Matsalu, graafik Gita Teearu, ehtekunstnik Jaan Pärn, näitleja Karin Peetri, arst Laine Loo, kandlemängija Elo Kalda, laulja Kairit Tuhkanen ning sõudjad Sten-Erik Anderson ja Allar Raja.