Saksa Riik

Saksa Riik (saksa keeles "Deutsches Reich"; 1871–1943) oli saksa kultuuriruumi alasid ühendav riik Kesk-Euroopas.
Ajalugu.
Saksa keisririik.
18. jaanuaril 1871 kuulutati Versailles's välja Wilhelm I vallutatud ja Preisimaaga liidetud, seni iseseisvaid Saksamaa väikeriike ühendav Saksa Riik ning selle esimeseks keisriks krooniti Preisi kuningas Wilhelm I.
Aastatel 1884–1885 sai alguse Saksamaa koloniaalekspansioon, mille raames vallutasid teised suurriigid veel koloniseerimata piirkondi Aafrikas ja Okeaanias. 1898. aastal omandati ka valdus Hiina aladel – Jiaozhou lahe piirkond keskusega Qingdaos.
Kolonialismi etapil tekkis Saksa Riigil huvi raudteeühenduse rajamiseks Pärsia lahe sadamatega, mis oleks võimaldanud sel kiiremini toorainet hankida ja pidada ühendust oma ülemerekolooniatega. 1888. aastast tehti Berliini–İstanbuli–Bagdadi–Al-Başrah' raudteeliini rajamiseks koostööd Türgi valitsusega. Niinimetatud Bagdadi raudteed ei jõutudki enne esimest maailmasõda lõpuni valmis ehitada. Selle rajamine põhjustas pingeid suhetes Suurbritannia, Prantsusmaa ja Venemaaga ning kujunes üheks sõja puhkemise kaudseks põhjuseks.
Saksamaa esialgse edu järel esimeses maailmasõjas nurjus sõjategevuse aluseks olnud Schlieffeni plaan ja järgnes pikale veninud positsioonisõda. Sõja venimine ja Euroopas laiemalt levinud revolutsioonilised meeleolud tõid kaasa vasakjõudude aktiveerumise ka Saksamaal. Sõjavastase suuna esindajate seas andsid tooni sotsiaaldemokraadid eesotsas Karl Liebknechti, Rosa Luxemburgi ja Clara Zetkiniga. Kieli mässuga algas 3. novembril 1918 novembrirevolutsioon.
Novembrirevolutsiooniga kukutati Saksamaal monarhia ning kuulutati välja vabariik. 11. novembril 1918 kirjutasid Antant ja Saksa Riik alla Compiègne'i vaherahule. Seejärel sai Saksamaa valitsus asuda riigisiseste probleemide lahendamisele. 1919. aasta alguses likvideeriti sotsialistide välja kuulutatud Müncheni Nõukogude Vabariik ja Bremeni Nõukogude Vabariik.
28. juunil 1919 sõlmiti Saksa Riigile kahjulik Versailles' rahuleping.
Weimari vabariik.
Augustis 1919 kehtestati Saksamaal vabariik, mis sai valitsuse ajutise asukoha tõttu hiljem tuntuks kui Weimari vabariik. Samas riigi nimi ei muutunud, selleks oli kuni teise maailmasõja lõpuni Saksa Riik (Deutsches Reich) ja Suursaksa Riik (Großdeutsches Reich 1943–1945).
1932. aastal valiti uuesti presidendiks Paul von Hindenburg. 30. jaanuaril 1933 nimetati riigikantsleriks Adolf Hitler. 27. veebruaril 1933 pandi Riigipäevahoone põlema. Hitleri pealekäimisel andis president Paul von Hindenburg välja Riigipäevahoone süütamise dekreedi, mis peatas kodanikuvabadused Saksamaal. Kuus päeva pärast tulekahju, 5. märtsil 1933, tugevdasid Riigipäeva valimised natsipartei positsiooni, kuigi nad ei saavutanud absoluutset enamust. Siiski, koos oma koalitsioonipartneri Saksa Rahvusliku Rahvaparteiga juhatas Hitler nüüd nappi enamust riigipäeval. Göring esines nendel valimistel silmapaistvalt, kuna ta oli politseijõu juht riigis. Tema politsei peksis ja kiusas taga teisi parteisid (eriti kommuniste ja sotsiaaldemokraate) ning lubas ainult natsidel ja rahvuslastel suhteliselt puutumatult kampaaniat korraldada.
Kolmas riik.
Uus riigipäev avati 21. märtsil 1933 Potsdami garnisonikirikus president Paul von Hindenburgi kohalolekul, kes oli ammu vajunud seniilsusse. Propagandaga täidetud kohtumisel Hitleri ja NSDAP-ga tähistati "vana Preisimaa abielu noore Saksamaaga", et võita enda poole Preisi monarhistid, konservatiivid ja rahvuslased ning meelitada nad hääletama võimuakti poolt. Akt läks läbi 23. märtsil 1933, andes Hitlerile seaduslikult diktaatorivõimu.
23. augustil 1939 sõlmisid NSV Liit ja Saksa Riik mittekallaletungilepingu. Saksa Riigi kallaletungiga Poolale 1. septembril 1939 algas teine maailmasõda.
3. septembril 1939 kuulutasid Prantsusmaa ja Suurbritannia küll Saksa Riigile sõja, kuid jäid algul passiivseks (kummaline sõda). Saksa Riik okupeeris aastatel 1938–1941 14 riiki, sealhulgas Taani, Norra, Prantsusmaa, Belgia, Hollandi, Kreeka, Jugoslaavia, Läti ja Eesti.
2. veebruaril 1943 lõppes Stalingradi lahing, mis oli teise maailmasõja pöördepunkt. Okupeeritud riikides tugevnes vastupanuliikumine. Saksamaal aktiveerus natsismivastaste rühmade tegevus.
26. juunil 1943 nimetati Saksa Riik ümber Suursaksa Riigiks (Großdeutsches Reich).
Saksa Riigi territoorium.
Saksa Riiki liidetud varem iseseisvad alad.