Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu

Vabamu (täisnimega Okupatsioonide ja vabaduse muuseum Vabamu, varasema nimega Okupatsioonide muuseum) on muuseum Tallinnas aadressil Toompea tänav 8b.
1998. aastal asutatud Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse eraalgatusliku muuseumi ülesandeks on koguda, talletada, uurida ja tutvustada Eesti lähiajalugu.
Muuseumi eesmärk on harida ja kaasata Eesti inimesi ja külalisi mõtlema okupatsioonide üle, tunnetama vabaduse haprust ning seisma vabaduse ja õigluse eest.
Muuseumi püsinäitus “Vabadusel ei ole piire” annab ülevaate okupatsiooniajast, repressioonidest, rahvuslikust vastupanuvõitlusest ja laulvast revolutsioonist Eestis aastatel 1940–1991, mil Eesti oli vaheldumisi okupeeritud Nõukogude Liidu, Saksamaa ja uuesti Nõukogude Liidu poolt.
Muuseumi ajalugu.
1998. aastal asutati Ameerika Ühendriikides Washingtoni osariigis Kistler-Ritso Foundation (sihtasutus) eesmärgiga koguda dokumente, mälestusi Eesti lähiajaloost. Samaaegselt loodi Eestis Kistler-Ritso Eesti Sihtasutus, mille ülesanne oli rajada Tallinnasse okupatsiooniaega kajastav muuseum. Kistler-Ritso Eesti SA on loomisest saadik tegelenud Okupatsioonide muuseumi tegevuse koordineerimisega.
Muuseum rajati Olga Kistler-Ritso eraannetuse toel (u 35 mln krooni) ja avati külastajatele 1. juulil 2003. See on esimene Eestis asuv muuseum, mis ehitati spetsiaalselt muuseumihooneks. 
2016. aastal teatati ekspositsiooniala laiendamisest ja muuseumi nime muutmisest Vabamuks. Kistler-Ritso perekond oli annetanud muuseumi arengusse kokku üle 2,5 miljoni euro. 
Muuseumi nõukogu ja juhatus.
Muuseumi nõukokku kuuluvad oma ema Olga Kistler-Ritso asutajaõigused üle võtnud Sylvia Thompson, Michael Keller (Stanfordi ülikooli raamatukogu direktor), Merilin Piipuu, Sten Tamkivi, Kristina Siimar ja Ott Sarapuu.
Kistler-Ritso Eesti Sihtasutuse juhatuse liikmed on Ivo Lille ja Marko Poolamets.
Muuseumi rajamise patroon oli selle algusperioodil Lennart Meri ja muuseumi teadusliku sisu eest vastutas ajaloodoktor Enn Tarvel. Muuseumi direktor oli kuni 2012. aastani Heiki Ahonen (juhatuses lisaks Arvo Pesti, Lagle Parek, Tunne Kelam jt). 2012. aasta aprillist kuni 2015. aasta jaanuarini oli muuseumi tegevjuht Kadri Viires. Aprillist 2015 kuni jaanuarini 2019 oli muuseumi direktor Merilin Piipuu ja 2019. aasta aprillist oli muuseumi tegevjuht Keiu Telve. 2024. aastani juhtis muuseumi Karen Jagodin, 1. septembrist 2024 on muuseumi tegevjuht Ivo Lille.
Muuseumi kogud ja digitaalne andmebaas.
Muuseumi kogus on ligikaudu 40 000 eset. Kõige väärtuslikumaks osaks kogudest peab muuseum okupatsioonivõimude poolt vangistatute ja sunnitöölaagritesse saadetute, samuti Eestist põgenenute isiklikke märkmeid, dokumente ja esemeid. Lisaks sellele on muuseumile väga olulised poliitiliste sündmuste, represseerimiste, pealtkuulamiste, aga ka põrandaaluse ja avaliku vastupanuvõitlusega seotud kodu- ja väliseesti materjalid.
2021. aastal alustas Vabamu digipärandi kogumisega, et dokumenteerida ja säilitada Eesti digiühiskonna kujunemislugu ja areng. Digikultuuri kogumise mõtestamiseks osales muuseum projektis „Digitaalse kultuuri kogumine Eesti muuseumides“, mille käigus arutleti teiste mäluasutustega digikultuuri kogumispõhimõtete üle ning tutvuti rahvusvaheliste näidetega. Projekti tulemusel valmis 2021–2022. aastal Eesti digiühiskonna arengut käsitlev kogumiskava, mille keskmes on infoühiskonna poliitika, e-teenused, haridus ja teadus, idufirmade tegevus, küberturvalisus ning digitaalne lõhe. Kogutud materjalid toetasid ajutise näituse „Miks Eesti? 30 aastaga ENSVst e-Eestiks“ (2021–2023) temaatikat ning on osaliselt eksponeeritud muuseumis. 
Muuseumi püsinäitus "Vabadusel ei ole piire".
Okupatsioonidest, vastupanust, taastamisest ja vabadusest kõnelev näitus "Vabadusel ei ole piire" koosneb viiest osast: "Ebainimlikkus", "Eksiilis", "Nõukogude Eesti", "Taastamine", "Vabadus".
"Ebainimlikkuse" osa vaatab tagasi Eesti lähiajaloo aegadele, mil inimlikkuse põud kummitas kõiki siin elavaid inimesi.
Näituseosas "Eksiilis" jutustavad esemed ühes visuaalsete ja graafiliste elementidega eestlaste lugu piiri taga paguluses.
"Nõukogude Eesti" elule keskenduv näituseosa jaguneb kaheks. Esmalt käsitletakse Nõukogude korra kehtestamist ühes indiviidi ees seisnud ideoloogiliste valikutega. Teine suurem teema on Nõukogude inimese argipäev koos selle kultuuriliste kurioosumite ja nähtustega.
"Iseseisvuse taastamise" korrus käsitleb laulva revolutsiooni ja iseseisvuse taastamise aega 1987. aasta fosforiidisõjast kuni Eesti astumiseni Euroopa Liitu 2004. aastal. Ekspositsiooni keskmes on kaheksa inimest, keda ajalooraamatutest ei leia.
"Vabaduse" osa vaatab vabadust kui pingeseisundit, milles tuleb leida tasakaalu keskpunkt vabaduste ja kohustuste vahel.
Uue püsinäituse loomisse olid kaasatud spetsialistid nii muuseumist kui ka väljastpoolt. Inimsusvastaste kuritegude teemaruumi kuraator on muuseumi endine näituste juht Sander Jürisson. Teise maailmasõja aegset Suurt põgenemist ning eestlaste elukäiku paguluses avab ajaloolane ja ajakirjanik Maarja Merivoo-Parro. Nõukogude Eesti elu käsitleva ala kuraator on Tallinna Ülikooli lektor PhD Uku Lember. Iseseisvuse taastamisele keskenduva näituseosa koostas Oxfordi ülikooli järeldoktorant PhD Aro Velmet. Vabaduse teemaruumi sisu lõid kommunikatsiooniekspert Daniel Vaarik ja kunstnik Kaido Ole. Muusikalise kujunduse sisehoovi lõi muusik Taavi Tulev.
E-giid ja võimalused erivajadustega külastajale.
Muuseumis on külastaja saatjaks spetsiaalselt Vabamu püsinäituse jaoks välja töötatud e-giid (sisaldub piletihinnas), mis viib kaasavale ja mõtisklevale rännakule lähimineviku radadel. E-giid pakub heli ja tekste üheksas keeles (eesti, vene, inglise, soome, saksa, prantsuse, hispaania, läti, leedu). E-giidi tekstid on loonud dramaturg Eero Epner.
Vabamu ootab külastama kõiki inimesi ja on seepärast mõelnud ka erivajadustega inimeste peale. Ratastoolis külastaja saab Vabamus liigelda saatja kaasabita. Ühelt korruselt teisele saab liftiga ja tasapindade ühendamiseks on kaldteed. Kuna paljud ruumid on väikesed, sobib paremini väiksema raamiga ratastool. Muuseumis on kitsam ratastool olemas. Muuseumi esimesel korrusel on invatualett (mis asub lifti taga) ja muuseumi kõrval invaparkimiskoht.
Vaegkuuljatel ja kurtidel on võimalik näitusega tutvuda e-giidi transkriptsiooni abil ja lugeda museaale tutvustavaid tekste. Kuulmispuudega külastajate rühmad on oodatud osalema ekskursioonidel ja muuseumitundides koos oma viipekeeletõlgiga.
Vaegnägijatele ja pimedatele on abiks pimedate teerada ning taktiline kaasaskantav majaplaan. Juhtkoeraga külastamine on lubatud. Püsinäitus "Vabadusel ei ole piire" on kättesaadav kirjeldustõlgete abil, mis on olemas Vabamu kodulehel. 
Ajutised näitused ja üritused.
Muuseum korraldab ajutisi temaatilisi näitusi ning koostöös partneritega konverentse, seminare, kontserte ja raamatuesitlusi.
14.06.2020–14.02.2021 oli avatud Johanna Rannula näitus “Siberi valge. Helgete mälestuste otsingul”. 
19.11.2021–15.01.2023 oli avatud näitus “Miks Eesti? 30 aastaga ENSVst e-Eesliks”, mis nüüdseks rändnäitusena mööda maailma ringi rändab.
8.03.2023–10.03.2024 oli avatud näitus “Välja ahju tagant!”, mis tutvustab Eesti naisliikumiste 150-aastast ajalugu. 
28.09.2024–26.10.2025 oli avatud näitus “Vabaduse kaitsel: Eesti kodanikuühiskond Vene-Ukraina sõjas”. 
KGB vangikongid.
Endised KGB vangikongid avati külastajatele 2017. aasta juulis. KGB vangikongide ekspositsioon valmis Vabamu (Kistler-Ritso Eesti SA) eestvedamisel koostöös Eesti Mälu Instituudi ja Eesti Muinsuskaitse Seltsiga.
Maja ajalugu.
Pagari 1 maja on kireva ajalooga. Elumajaks ehitatud hoones tegutses 1918. aasta märtsis, kui äsja väljakuulutatud iseseisvus oli veel õige habras, Eesti Vabariigi Ajutine Valitsus. Sellest majast juhiti ka Eesti Vabadussõda (1918–1920) ja siin tegutses kuni 1940. aastani Eesti Vabariigi sõjaministeerium. 1991. aasta märtsis, veel enne iseseisvuse taastamist, alustas hoones tööd Eesti Vabariigi politsei.
Nõukogude okupatsioon.
Pea pool sajandit asus aadressil Pagari 1 Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi ehk NKVD, hilisema nimelühendiga KGB peakorter ning keldrid olid kaua aega kasutusel vangikongidena, millest kurikuulsamaid Eestist ei leia. Totalitaarsed, inimvaenulikud režiimid kõrvaldavad oma vaenlasi halastamatult. See hoone oma vangikongide ja ülakorrustel asunud ülekuulamistubadega oli koht, kus kurjategijad üritasid murda eestlaste vaimset selgroogu.
Tänapäev.
Nüüd täidab hoone taas oma algset ülesannet elamuna ning keldrikorrusel asub KGB vangiikongide muuseum, mille püsinäitus “Luku taga lood: KGB ja Eesti” räägib eelkõige seal toime pandud kuritegudest. Pagari tänava kongide näol on tegemist omamoodi vaikiva ja vahetu tunnistajaga, mis kõneleb iga seinapooriga seal aset leidnud inimõiguste ränkadest rikkumistest ja inimvaenulike režiimide kuritegudest.
Tunnustus.
Tallinna ettevõtlusauhindade jagamisel anti muuseumile endiste KGB vangikongide avamise eest auhind Turismitegu 2017.