tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Andrei Larkov

Andrei Vitaljevitš Larkov (vene keeles Андрей Витальевич Ларьков; sündinud 25. novembril 1989 Zelenodolskis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Tema esimesed tiitlivõistlused olid 2015. aasta maailmameistrivõistlused Falunis, kus ta sai 15 km vabatehnikas 26. ja 50 km klassikas 27. koha. Kaks aastat hiljem võitis ta 2017. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis teatesõidus hõbemedali ning oli 15 km klassikas viies ja 30 km suusavahetusega sõidus kaheksas.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus hõbemedali ja 50 km klassikas pronksmedali.
2019. aasta maailmameistrivõistlustel võitis ta teatesõidus taas hõbemedali, 15 km klassikas jäi ta esimesena medalita.
Esimest korda osales ta MK-sarjas 13. detsembril 2012 Canmore'is. Esimest korda jõudis ta poodiumile 6. jaanuaril 2018 Val di Fiemmes 15 km klassikas, saades kolmanda koha. Venemaa meeskonnaga sai ta 27. jaanuaril 2019 Ulricehamnis toimunud MK-etapil teatesõidus teise koha.
Roosiaed (perekonnanimi)

Roosiaed on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Roosiaed määrati nimede eestistamisel uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Riska (1939. aastal Velise vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lunda keel

Lunda keel on bantu keelte kirdebantu rühma kuuluv keel, mida räägivad lundad Sambia Loodeprovintsis, Angolas ja Kongo DV-s. Kõnelejaid oli 2010. aastal üle 400 000, neist 225 000 Sambias ja 178 000 Angolas.
Sambias on lunda keel lundade asualadel koolides õppekeeleks.
Lunda keeles on 22 konsonantfoneemi ja 5 vokaalfoneemi (eristatakse pikki ja lühikesi vokaale).
Roosioks

Roosioks on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Roosioks uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Adnrei, Altveil, Hanschmidt, Krumm, Plumkvist, Riomees, Roosmann, Rospus, Trei ja Vares. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roosioks Eestis 23 mehel ja 23 naisel.
Anna Netšajevskaja

Anna Aleksandrovna Netšajevskaja (vene keeles Анна Александровна Нечаевская; sündinud 21. augustil 1991 Verhovažje rajoonis, Vologda oblastis) on Venemaa murdmaasuusataja.
Nii 2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis kui ka 2019. aasta maailmameistrivõistlustel Seefeldis on ta Venemaa naiskonnaga võitnud pronksmedali. Parimaks individuaalkohaks on tiitlivõistlustel 2018. aasta taliolümpiamängudel 10 km vabatehnikas saavutatud kümnes koht.
Esimest korda osales ta MK-sarjas 2. veebruaril 2013 Krasnaja Poljanas. Seni parimaks kohaks MK-sarjas on 2018.–2019. aasta Tour de Ski viimasel etapil Val di Fiemmes 9 km lõputõusul saadud neljas koht.
Sangaste (perekonnanimi)

Sangaste on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sangaste on pandud Sangaste mõisavallas Sangaste kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Sangaste uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Gens (1938. aastal Kavastu vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Eskusoo

Eskusoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Eskusoo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Eskusson (1936. aastal Voltveti vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Hüvasoo

Hüvasoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Hüvasoo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Hünerson (1936. aastal Karksi vallas). 
1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Mutimäe

Mutimäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Mutimäe uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Muulberg või Muulpär (1936. aastal Lähtru vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Taivo

Taivo on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 174. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Taivo 947 mehel.
1. jaanuari 2023 seisuga oli Eestis eesnimi Taivo 899 mehel ja see oli Eestis sageduselt 183. mehenimi.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Taivo 12 inimesel.
TEA (täpsustus)

TEA või Tea võib tähendada järgmist:
Säde (perekonnanimi)

Säde on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Säde (Sädde) on pandud Valguta mõisavallas Rannu kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Säde uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Abe, Adamson, Anderson, Bamberg, Eilmann, Funk, Glass, Hammer, Hellmann, Idvand, Indus, Jaanson, Juhkam-Johanson, Jürgens, Jürgenson, Jurrask, Kärssop, Korndorf, Kraus, Kreenperk, Kruusberg, Lorents, Niiman, Otloot, Otlot, Paalberg, Podekrat, Pok, Putne, Putnin, Rehberg, Reier, Saalvelt, Samson, Sandberg, Schelk, Schönberg, Schults, Seemann, Shelk, Silbergleich, Silling, Siska, Sloga, Soeson, Sõrason, Sprenk, Stahl, Stern, Still, Straus, Strauss, Styf, Subka, Sults, Teinfeldt, Thomson, Tohv, Tomson, Tõnnson, Tsherõshev, Verbu, Voatmann, Vunk, Zähmann-Seemann, Zähmann ja Zettermann. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Säde Eestis 183 mehel ja 169 naisel.
Roosilill

Roosilill on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Roosilill (Rosilill) on pandud Puurmani mõisavallas Kursi kihelkonnas ja Nüpli mõisavallas Otepää kihelkonnas, mõlemad Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati Roosilille-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Muks. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Roosilill Eestis 11 mehel ja 17 naisel.
Peterburi SKA

Peterburi SKA (vene keeles "Хоккейный клуб СКА") on Venemaa jäähokiklubi, mis tegutseb Peterburis. See mängib Kontinentaalse Hokiliiga (KHL) Bobrovi divisjonis.
Klubi on asutatud 1946. aastal.
Hooaegadel 2014–15 ja 2016–17 on Peterburi SKA võitnud Gagarini karika.
2018. aasta taliolümpiamängudel olümpiavõitjaks tulnud Venemaa võistkond koosseis peamiselt Peterburi SKA mängijatest.
Klubi koduväljak asub Ice Palace'is.
2022. aastast on klubi peatreener Roman Rotenberg.
Praegune koosseis.
"Seiga 4. august 2020"
Uko

Uko on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 766. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Uko 65 mehel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Uko 2 inimesel.
UDO

UDO või Udo võib tähendada järgmist:
Udumets (perekonnanimi)

Udumets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Udumets uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Huberg, Lilienthal, Ungerson ja Valli. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Udumets Eestis 21 mehel ja 13 naisel.
Urd (perekonnanimi)

Urd on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Urd on pandud Vana-Kuuste mõisavallas Kambja kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Heliste, Malmre, Ojatamm ja Salusaar. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Poor (perekonnanimi)

Poor on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Poor on pandud Lasila mõisavallas Kadrina kihelkonnas Virumaal. 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Ulenbrock

Ulenbrock (ka Uhlenbrock) oli Riiast pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Jälle

Jälle on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Jälle on pandud Käina mõisavallas Käina kihelkonnas Läänemaal. Hiljem on võtnud sellenimelised isikud uueks perekonnanimeks Eluri (1939. aastal Undla vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Jälle Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Sassi (perekonnanimi)

Sassi on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Sassi (Sassy) on pandud Võivere mõisavallas Simuna kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati Sassi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Roosipuu (1937. aastal Riisipere vallas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Sassi Eestis 57 mehel ja 55 naisel.
Nilbe

Nilbe on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Nilbe on pandud Varbuse mõisavallas Põlva kihelkonnas ja Vastse-Nursi mõisavallas Rõuge kihelkonnas, mõlemad Võrumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikuile uueks perekonnanimeks Nõmme (1937. aastal Valgas). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Nilbe Eestis 19 mehel ja 17 naisel.
Nodikäp

Nodikäp on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Nodikäp (Noddikäp) on pandud Uhtna mõisavallas Rakvere kihelkonnas Virumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Norvik (1938. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Aatemäe

Aatemäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Aatemäe uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Jürgenson, Jürrison ja Nõmm (kõik 1938. aastal Tallinnas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Maavara (perekonnanimi)

Maavara on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Maavara uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Markvardt. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Maavara Eestis alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Tuiksoo

Tuiksoo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tuiksoo uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Ziugsonon (1937. aastal Veriora vallas Võrumaal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Lambakahar

Lambakahar on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Lambakahar on pandud Kaarepere mõisavallas Palamuse kihelkonnas Tartumaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Ehamaa, Haava, Laanemaa, Lumiste ja Võlu. 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Lambakahar alla viiel mehel ja alla viiel naisel.
Võlu

Võlu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Võlu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Lambakahar (1937. aastal Vao vallas Virumaal). 2018. aasta 1. jaanuari seisuga on perekonnanimi Võlu Eestis alla viiel mehel ja 5 naisel.
Tuuleõis

Tuuleõis on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Tuuleõis uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Heimar, Soorsk ja Sorsk (kõik Kaisma vallas Pärnumaal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Timut (perekonnanimi)

Timut on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Timut uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Thimoteus (1936. aastal Tudulinna vallas Virumaal). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Õgu

Õgu on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Õgu uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Sopp (1936. aastal Paldiskis). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Õhemets

Õhemets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Õhemets uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Peterson (Martna vallas). 1.jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Õnnemaa (perekonnanimi)

Õnnemaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel määrati Õnnemaa uueks perekonnanimeks isikuile, kelle perekonnanimi oli Likmann (1938. aastal Vana-Kariste vallas). 1. jaanuaril 2018 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Cordelia Fine

Cordelia Fine (sündinud 1975 Torontos Kanadas) on kanada päritolu Briti psühholoog ja teaduskirjanik. 
Ta lõpetas 1995. aastal kiitusega Oxfordi Ülikooli bakalaureusekraadiga ("BA Hons") eksperimentaalse psühholoogia alal. Aasta hiljem sai Cambridge'i Ülikoolist magistrikraadi ("MPhil") kriminoloogia alal. 2001. aastal kaitses ta University College Londoni kognitiivse neuroteaduse instituudis doktoriväitekirja ja sai doktorikraadi (PhD) psühholoogias.
Ta töötab Melbourne'i Ülikooli kunstide teaduskonna akadeemilises allüksuses School of Historical and Philosophical Studies ajaloo ja teadusfilosoofia professorina. Fine'i uurimisvaldkonnad on soolisus (sotsiaalpsühholoogilised protsessid; neuroteadus), moraalipsühholoogia (metaeetika; kognitiivne nihe) ja neuroeetika (neurofeminism).
Fine'i 2006. aastal ilmunud "A Mind of Its Own" ('minu enda meelelaad') pääses Londoni Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna kandidaatide pikka nimekirja (st 12 parema raamatu sekka), 2010. aastal ilmunud "Delusions of Gender" ('soo pettekujutelmad') oli nomineeritud mitmele kirjandusauhinnale ning ajaleht The Guardian tunnistas Fine'i teose 2010. aasta parimaks raamatuks. 2017. aastal ilmunud Fine'i kolmas raamat "Testosterone Rex" ('kuningas testosteroon') võitis Kuningliku Seltsi teadusraamatu auhinna.
Tapper (ansambel)

Tapper on Eesti "metal" ansambel. Oma muusikat iseloomustavad bändiliikmed ise kui fantaasiaküllast "metal"'it, mis on vürtsitatud "pagan", "death" ja "black metal"iga.
Bändi moodustasid 2004. aastal Vana-Vigala Tehnika- ja Teeninduskooli õpilased ning pärast varjusurma loodi Tapper uuesti 2008. aastal Tartus. Lugude lüürika jutustab vokalist Rebase väljamõeldud fantaasiamaailmast. Kontsertidel kannab bänd selle maailma tegelasi kujutavaid kostüüme, mõnikord on lava-"show"'sse kaasatud ajaloolised mõõgavõitlejad ja tuletantsijad.
2013. aastal avaldas Tapper oma jõududega esikalbumi "Vereklanni kolmas tulemine". Plaat on pakendatud kettakujulisse teraskarpi. Samal aastal ilmus ka singel "Kodutänav leekides", mis on inspireeritud Lydia Koidula luuletusest "Meil aiaäärne tänavas". 2016. aastal avaldas Tapper omapoolse "cover"-versiooni loost "Valge nägu" ansambel Loitsu tribuut-duubelalbumil "Trench Art: A Tribute to Loits" (Flak'n'Roll Records).
Tapper kuulub Tartu "black metal"'i bändide loodud loomingulisse rühmitusse Pergerus. Bändi liikmed on tegevad ka teistes Eesti ansamblites – Ulguränd, Puberteet jt. Tapper on tihedalt seotud OÜ-ga Randen Sepised ja Käsitöö, mille alt on valminud mitmed ansambli metallist meened.
Veronika

Veronika on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 78. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veronika 2153 naisel.
Norwegian Air Norway

Norwegian Air Norway on Norra lennufirma, millel on tütarettevõte Norwegian Air Shuttle. 17. juunil 2013 loodud regulaarlende teenindab Oslo Gardermoeni lennujaam. Kõik õhusõidukid on registreeritud Norras.
Oleg (eesnimi)

Oleg (vene ja ukraina Олег) on idaslaavi mehenimi. Ukraina nime transkibeeritakse Oleh.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 15. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Oleg 4847 mehel. 1. jaanuari 2024 seisuga oli Eestis eesnimi Oleg 4625 mehel ja Oleh 549 mehel.
Veljo

Veljo on mehenimi.
2023. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Veljo 459 mehel. Veljo oli levikult 299. mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 268. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veljo 495 mehel.
Valdemar

Valdemar on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 2289. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Valdemar 10 mehel.
Veera

Veera on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 58. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veera 2543 naisel.
Saale (eesnimi)

Saale on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 882. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Saale 76 naisel.
Koidu (eesnimi)

Koidu on eestipärane naisenimi, harva esineb ka mehenimena.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 346. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Koidu 402 naisel.
Heldi

Heldi on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 434. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Heldi 269 naisel.
2019. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Heldi 258 naisel. Heldi oli populaarsuselt 441. naisenimi. Kõige populaarsem oli eesnimi Heldi üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 12,45.
Leena (eesnimi)

Leena on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 444. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leena 257 naisel.
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Leena 2 inimesel.
Leeni

Leeni on naisenimi.
2018. aasta seisuga oli see Eestis populaarsuselt 815. naisenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Leeni 87 naisel.
Steven Berghuis

Steven Berghuis (sündinud 19. detsembril 1991 Apeldoornis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib äärepoolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis Amsterdami Ajax ja Hollandi jalgpallikoondises.
Ta alustas klubikarjääri Twentes, millega liitus 2008. aastal. Hooajal 2010–11 tegi ta klubi põhimeeskonnas debüüdi Hollandi kõrgliigas. Hooaja 2011–12 teise poole veetis ta laenul VVV-Venlos.
2012. aasta juunis liitus ta AZ Alkmaariga. Hooajal 2013–14 lõi ta Hollandi kõrgliigas üheksa väravat ja 2014–2015 11 väravat.
2015. aasta juulis suundus Berghuis Inglismaale, liitudes sealse kõrgliiga klubiga Watford. Üleminekusumma oli umbes 4,6 miljonit naelsterlingit. Inglismaal tal läbimurret teha ei õnnestunud ning ta naasis järgmisel hooajal Hollandisse.
Aastatel 2017–2021 mängis ta Feyenoordis. Hooajal 2016–17 tuli ta Feyenoordiga Hollandi meistriks. Hooaegadel 2017–18 ja 2020–21 lõi Berghuis löönud Hollandi kõrgliigas 18 väravat. Alates hooajast 2017–18 on ta igal hooajal löönud vähemalt 12 väravat.
2021. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Ajaxiga.
Debüüdi Hollandi jalgpallikoondises tegi Berghuis 27. mail 2016 mängus Iirimaa vastu. Koondisekarjääri esimese värava lõi ta 27. märtsil 2021 MM-i valikmängus Läti vastu. Ta kuulus Hollandi koondisse 2021. aasta Euroopa meistrivõistlustel.
Jagamismärk

Jagamismärk on jagamise tehet tähistav märk. Jagamismärgina on kasutusel koolonitaoline märk ":" (eriti aritmeetikas), samuti kaldkriips "/" ja rõhtkriips. Inglise keeleruumis tähistatakse jagamistehet ka obelusmärgiga "÷".
Kui jagatav või/ja jagaja sisaldavad tehteid, tuleb tehete õige järjekorra tagamiseks kasutada sulge, näiteks
 formula_1
 formula_2
 formula_3
Karl Peiker

Karl Johannes Peiker (4. veebruar 1905 Sootaga vald, Tartumaa – 6. jaanuar 1943 Ussollagi vangilaager, Solikamsk, Molotovi oblast, Vene NFSV) oli eesti jurist ja ühistegelane.
Hariduskäik.
Ta lõpetas 1924. aastal Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Aastatel 1924–1928 õppis ta Tartu Ülikoolis õigusteadust (lõpetas juristina) ja aastatel 1928–1931 kuulas sama teaduskonna majandusosakonna kursust. Akadeemiliselt oli ta korporatsiooni Rotalia liige.
Töökäik.
Töötas aastatel 1928–1931 ühistegevuse alal revident-instruktori ja sekretärina. Septembrist 1932 kuni oktoobrini 1933 oli ta Põllutöökoja õigusnõuandja. Aastatel 1932–1936 oli vandeadvokaat Otto Tiefi abi. 
Hiljem oli ta sekretär ja juriskonsult Eesti Ühistegelises Liidus ning kirjastusühingu Uus Eesti juhatuses, alates 1936. aastast ka Võiekspordi juhatuse liige. Oli aastatel 1936–1938 vandeadvokaat Alfred Maureri abi, 1938. aastast ise vandeadvokaat Tallinnas.
Määrati 5. juulil 1940 majandusminister Juhan Nihtigi abiks.
Tegevus Kaitseliidus.
Kuulus Kaitseliidu Tallinna Maleva Sadama malevkonda.
Arreteerimine ja surm.
Arreteeriti NKVD poolt 20. juunil 1941, mõisteti erinõupidamisel 18. novembril 1942 (§58-2, §58-6 lg 1, §58-11; Nõukogudevastase organisatsiooni liige) surma ja hukati 6. jaanuaril 1943.
Volodõmõr

Volodõmõr (ukraina keeles Володимир; Ukraina ametlikus transliteratsioonis Volodymyr) on ukrainapärane mehenimi. 
2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Volodõmõr 6 mehel ja Volodymyr 461 mehel. Volodymyr oli populaarsuselt 287. mehenimi.
2024. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Volodymyr 1116 mehel. Volodymyr oli populaarsuselt 154. mehenimi.
Volodõmõr mugandatakse vene keeles Vladimiriks.
Robert N. Bellah

Robert Neelly Bellah (23. veebruar 1927 Altus, Oklahoma, USA – 30. juuli 2013 Oakland, California, USA) oli USA sotsioloog, California Ülikooli Berkeleys sotsioloogiaprofessor, keda tunti rahvusvaheliselt religioonisotsioloogina.
Robert Bellah' poolt teadusse toodud mõistetest üks tuntumaid on tsiviilreligioon (inglise keeles "civil religion"), mida ta kirjeldas 1967. aastal ilmunud raamatus "Civil Religion in America" järgmiselt: "Iga kogukond vajab oma sisemiseks kestvuseks religioosset dimensiooni või ühte kindlat ideoloogiat, mis eksisteerib kirikute ja religioonide kõrval ja on üsna selgelt neist eraldatud." Tsiviilreligiooni määratlemiseni jõudis Bellah, uurides Ameerika Ühendriikide valitsuse ja riigipeade tegevust nagu presidentide ametisseastumise rituaale ja kõnesid. Nii kinnitab USA presidendi ametivande lõpul korratav George Washingtoni tsitaat "Nii aidaku mind Jumal" Bellah' hinnangul USA "kõrgeima poliitilise võimu usulist legitimatsiooni". Ajaloolane Jaak Valge kasutab tõlkevastet "kodanikureligioon" ning nimetab seda laenuks Jean Jacques Rousseault.
Religiooni osa Ameerika ühiskonnas on Robert Bellah kirjeldanud nõnda: "Piibellik religioon puudutab kogu elu – nii sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi nähtusi kui ka eraasju. Piibellik keel on Ameerika avaliku ja poliitilise arutluse osa, ka kirikud rakendavad jätkuvalt oma mõju avalikus elus." 
2011. aastal ilmunud teoses "Religion in Human Evolution" püüab Bellah kultuurikriitik Tanel Perni sõnul "esitada kogu inimevolutsiooni hõlmavat käsitlust religioonist ning selle bioloogilistest ja kultuurilistest lätetest, kuid takerdub teoreetilise või kriitilise mõtlemise jälgi ajades kristluse-eelsesse aega, kuna sealt edasi muutub hoomamatuks nii uurimismaterjal kui ka seda käsitlev teoreetiline kirjandus". Sellest hoolimata nimetab Pern raamatut "suurejooneliseks".
Dinis I

Dinis I (; 9. oktoober 1261 – 7. jaanuar 1325 Santarém), ka Dom Dinis, hüüdnimedega "Rei Lavrador" ('kuningas-põllumees') ja "Rei Poeta" ('kuningas-luuletaja'), oli Portugali ja Algarve kuningas. Ta oli Portugali kuninga Afonso III poeg teisest abielust Kastiilia Beatricega ja Kastiilia kuninga Alfonso X tütrepoeg.
Portugali valitsejaks sai ta 1279. aastal. Tema abielu Aragóni printsessiga, kes kanoniseeriti hiljem katoliku kirikus pühakuna (Püha Portugali Isabel), sõlmiti riikliku abieluna 1281. aastal, kui Dinis oli kümneaastane.
Tegevus valitsejana.
Dinis valitses Portugali kuningriiki üle 46 aasta. Teda peetakse tähtsaimaks Portugali kui rahvusriigi eneseteadvuse ja portugallaste rahvusliku identiteedi kujundajaks. Ta hoolitses riigi majanduse ümberkujundamise eest ja andis edasiviiva impulsi riigi põllumajandusele. Kuningas korraldas suure männimetsa istutamise Leiria lähedal (mets on tänini alles), et takistada põldude erosiooni, mis oli tollal üks piirkonna viletsuse põhjuseid, ning millest saadi hiljem puitu kuningliku laevastiku jaoks.
Dinis kehtestas Portugalis 1290. aastal ametlikuks keeleks galeegi keele (enne seda oli asjaajamiskeeleks olnud ladina keel) ning tal oli suuri teeneid rahvuskeelse kirjanduse arengus. 1290. aastal asutas ta Coimbra ülikooli.
Kirjandus ja muusika.
Dinis oli tuntud luuletajana, ta kirjutas galeegikeelset luulet paljudes ilmalikes žanrides ning temalt on säilinud 137 teksti – enam kui üheltki teiselt tolle aja autorilt. Seitse tema "cantiga de amor"'i on säilinud koos muusikaga.
Vladimirovo

Vladimirovo võib tähendada järgmist:
Vikenti

Vikenti (vene keeles Викентий) on venepärane mehenimi.
1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Vikenti 9 mehel.
Viit

Viit on teed või suunda osutav, juhatav tähis (näiteks teeviit). Sõna on kasutusel ka terminina:
Venus ja Adonis

Venus ja Adonis on vanarooma mütoloogias tuntud armastuspaar. Selle järgi on nimetatud mitmed teosed:
Veniamin

Veniamin on mehenimi.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 512. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Veniamin 144 mehel.
Veneetsia karneval

Veneetsia karneval (itaalia keeles "Carnevale di Venezia") Itaalias Veneetsias igal aastal veebruaris toimuv maskipidu. Karnevali viimasel päeval toimub vastlapäevaparaad ("Mardi gras"), mis tähistab 40-päevase paastuaja algust.
Esimesed teated karnevali kohta pärinevad 1094. aastast.
Vitipalu

Vitipalu on piirkond Ketneri külas Nõo vallas, mis paikneb Elva jõe, Laguja oja ja Ilusa oja vahelisel alal. Vitipalu on osa Elva-Vitipalu maastikukaitsealast. Seal asuvad matkarajad, vaatetorn ja liivakarjäär. Alates 1982 kulgeb läbi Vitipalu Tartu maratoni trass.
Astronoomilised aastaajad

Astronoomilised aastaajad on perioodid, milleks jaotatakse päikeseaastat Maa liikumise järgi päikeseseisakutes või võrdpäevsustes. Neid punkte tähistavad pööripäevad. Põhja- ja lõunapoolkera parasvöötmete aastaaegade arvestus on vastupidine, järgides kohalikku ilmastikku.
Aureoliin

Aureoliin (ladina keelest "aureola" 'kullavärvi'), ka koobaltkollane on kollane anorgaaniline tehislik värvipigment, mida on kasutatud õli- ja akvarellvärvides.
Keemiliselt koostiselt on ta kaaliumkoobaltnitrit, valemiga K3[Co(NO2)6]. Rahvusvahelises värvainete indeksis on ta tähised PY40 (Pigment Yellow 40) ja 77357.
Ajalugu.
Esimesena sünteesis selle Nikolaus Wolfgang Fischer 1831. aastal Breslaus ja seejärel Émile Saint-Evre tema avastusest sõltumatult uuesti 1851. aastal. Pigmenti valmistatakse äädikhappe segamisel koobaltisoolaga koos kaaliumnitriti kontsentreeritud lahusega. Sade filtreeritakse, pestakse läbi ja kuivatatakse. N. W. Fischer kirjeldab pigmendi valmistamist artiklis "Ueber die salpetrichtsauren Salze" ajakirjas Annalen der Physik (1848).
Omadused.
Aureoliin on väga läbipaistev, laseeriv pigment, mõnevõrra teistest värvustest läbitungiv ja keskmise kollase värvusega. Võrreldes sidrunkollasega on ta toon murtum ja soojem, prantsuse keeles on olemas ka värvusenimi "aureolin". Laseerivuse poolest on seda pakutud india kollase asendajaks. Pigmendi püsivuse üle vaieldakse, õlivärvides sobib ta kõigi anorgaaniliste pigmentidega, kuid seda ei tohi mingil juhul segada orgaaniliste ainetega. Ühed hindavad seda akvarellvärvides valguspüsivaks ja stabiilseks, teised heidavad ette, et värv tumeneb ja hallineb aja jooksul.
Kasutamine.
Ebapiisava püsivuse ja tootmisprotsessi kalliduse tõttu on pigment jäänud vähepopulaarseks. Eksklusiivse õlivärvina toodavad seda vähesel määral värvitootja Holbein ja veel mõni üksik tootja, akvarellvärvides kasutatakse seda siiski laialdasemalt, näiteks müüvad aureoliinkollast akvarellvärvi Rembrandt, Rowney, Daniel Smith, Sennelier, Winsor &amp; Newton.
Aureoliinkollane

Aureoliinkollane (ladina keelest "aureola" 'kullavärvi') on üks kollastest värvitoonidest, keskmise intensiivsusega soojatooniline kollane, mille värvus on nagu värvipigment aureoliinil .
Võrreldes sidrunkollasega on aureoliinkollane soojem, võrreldes kaadmiumkollasega vähem küllastatud ja pastelsem ("piimasem"), võrreldes sinepikollasega heledam ja kromaatilisem.
Variatsioonid.
Veebivärv "Aureolin" on sajaprotsendilise kollasesisaldusega toon, kollasem ja küllastatum pigmendi või õlivärvi värvusest.
ISCC-NBS-i värvisõnaraamatu "Color: Universal Language and Dictionary of Names" järgi võib "Aureolin" olla erekollane, säravkollane või murtud kollane.
Agathenburg

Agathenburg (alamsaksa "Gothenborg") on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 11,32 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1217 inimest.
Ajalugu.
Lieth, nagu seda alguses nimetati, kuulus vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda, 1180. aastal rajatud otse keisrile alluvasse territooriumisse. 16. sajandi keskpaigas võtsid Liethi elanikud omaks luterluse. Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal kannatas Lieth uuestikatoliseerimise katsete all.
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi krooniga – mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) – ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast selle ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ja hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Agathenburgist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Vaatamisväärsused.
1655. aastal püstitas Bremen-Verdeni hertsoglik kindralkuberner Hans Christoff von Königsmarck Liethis lossi ja nimetas selle oma naise Agathe von Leesteni järgi. Lossi nimest sai ka Liethi küla nimi.
Transport.
Metroosüsteem S-Bahn Hamburg teenindab Agathenburgi raudteejaamast.
Pasiekste

Pasiekste (ka Pasiekstes ciems) on küla ("ciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve valla kirdeosas. Pasiekste jääb valla keskusest Ventavast 15,3, piirkonna keskusest Ventspilsist 7,3 ja Riiast 195,8 kilomeetri kaugusele.
Küla asub Ventspilsi lõunapiiril. Pasiekste on kujunenud endise Pasiekste mõisa ("Gut Passeexten") keskuse juurde.
Kälast läänes asuvad Pasiekste tuuleveski ja Pasiekste muinaskalmed on regonaalse kaitse all olevad muinsusmälestised.
Thierry Gueorgiou

Thierry Gueorgiou (sündinud 30. märtsil 1979) on Saint-Étienne'ist pärit Prantsusmaa orienteeruja. Ta on mitmekordne maailma- ja Euroopa meister orienteerumisjooksus. Aastatel 2003–2017 tuli ta 13 korral individuaalseks maailmameistriks ja võitis 2011. aastal Prantsusmaa meeskonnas teatejooksu. Oma viimase kuldmedali võitis ta 2017. aasta orienteerumise maailmameistrivõistluste lühirajal Vitipalus. 
Klubiline kuuluvus: Kalevan Rasti/Soome ja NO St-Etienne/Prantsusmaa.
Autasustamisel heitis ta oma jooksujalanõud publikusse. 2017. aasta MM oli tema viimane individuaalne tippvõistlus sportlasena, pärast seda alustas Thierry Gueorgiou tööd treenerina Rootsi rahvuskoondise juures.
Zūras

Zūras on küla ("ciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. Küla asub merepinnast 4 meetri kõrgusel Venta jõe vasakul kaldal.
Zūrases on kaheksaklassiline kool, postkontor, raamatukogu ja spordi- ning kultuurikeskus. Seal asuvad Zūrase ja Zūru pastsi bussipeatused.
Küla on tekkinud Zūrase mõisa ("Gut Suhrs") juurde. Kuni aastani 1949 oli Zūras Zūrase valla halduskeskuseks. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. Sealses koolis õppis Ģirts Valdis Kristovskis. 
Külas asub mälestusmärk Teises maailmasõjas hukkunud valla elanikele. Ka asub seal mälestusmärk Kārlis Feldmanisele.
Lälas kasvav pärn ümbermõõduga 3.74 m on looduskaitse all.
Anders Samuelsen

Anders Samuelsen (sündinud 1. august 1967 Horsensis) on Taani poliitik, ta kuulus aastatel 1998–2004 erakonda Det Radikale Venstre, aastast 2007 kuulub ta erakonda Liberaalne Allianss. Ta oli 28. novembrist 2016 kuni 27. juunini 2019 Taani välisminister.
Ta sündis aastal 1967 Horsensis. Ta lõpetas aastal 1986 Viborgis keskkooli ja aastal 1993 Aarhusi Ülikooli.
Ta oli aastatel 2004–2007 Euroopa Parlamendi liige, kuuludes Euroopa Demokraatide ja Liberaalide Liidu fraktsiooni. 2007. aasta Taani parlamendivalimistel valiti ta Folketingi liikmeks.
28. novembrist 2016 sai tast Taani välisminister.
Isiklikku.
Tema isa Ole Samuelsen (1932–1996) oli Taani poliitik, kes kuulus erakonda Det Radikale Venstre; õde Mette Bock (kuulub samuti erakonda Liberaalne Allianss) on Taani kultuuri- ja religiooniminister.
Vārve

Vārve on küla ("ciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Vārve vallas. 
Küla asub merepinnast 11 meetri kõrgusel Venta jõe vasakul kaldal ja jääb piirkonna keskusest Ventspilsist 11 kilomeetri kaugusele. Külas asuvad Mehāniskās darbnīcase, Pirtsi ja Vārve bussipeatused.
Küla on tekkinud Vārve mõisa ("Gut Warwen") juurde. Nõukogude perioodil oli küla kohaliku sovhoosi keskasulaks.
Külas on raamatukogu. Külas kasvab looduskaitsealune hõberemmelgas ümbermõõduga 4.47 m..
Lordide koda

Lordide koda (inglise keeles "House of Lords"; mitteametlikult ka "House of Peers"; ametlikult "the Right Honourable the Lords Spiritual and Temporal of the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland in Parliament assembled") on Suurbritannia parlamendi ülemkoda.
Lordide koja istungid toimuvad sarnaselt alamkojaga (House of Commons) Westminsteri palees, kuid erinevates tööruumides. Koja tööd juhib 1. maist 2021 lordspiiker Alcuithi lord McFall. Enne teda oli ametis lord Fowler.
Lordide kojas on 2019. aasta novembri seisuga 793 tegevliiget, kes kuuluvad aadelkonda ning on jaotatud vastavalt ilmalikeks ja vaimulikeks lordideks. Vaimulike lordide ("Lords Spiritual") hulka kuuluvad Inglismaa Kiriku 26 piiskoppi. Ilmalikest lordidest ("House Temporal") on enamik eluaegse ja mittepäritava tiitliga ("life peers"), kelle nimetab ametisse monarh, kas peaministri või vastava komisjoni nõuandel. Koja liikmesus oli ajalooliselt piiratud vaid selle pärinud aadlikele ("hereditary peers"), kuid 1999. aastal jõustunud House of Lords Act 1999-ga vähendatid päritavate liikmekohtade arv 92-le.
Lordide koda on maailma ainus kahekojalise parlamendi ülemkoda, mis on alamkojast liikmete arvult suurem.
Killu Tõugu Sanborn

Killu Tõugu Sanborn (sündinud 16. augustil 1967 Tallinnas) on Eesti päritolu molekulaarbioloog ja finantsist.
Killu Tõugu on õppinud Tallinna 44. Keskkoolis, Tartu ülikoolis ja . Ta omab Cornelli ülikooli/Sloan-Kettering instituudi doktorikraadi (PhD) molekulaarbioloogias, kus tema põhiline uurimistulemus on DNA kopeerimiskiiruse juhtimise alal.
Ta töötab firma Oxford Finance eluteaduste haru tegevdirektorina.
Tema ema on Milvi Kurismaa Tõugu ja isa Enn Tõugu. Ta on abielus David Sanborniga ning neil on kaks poega.
Westminsteri palee

Westminsteri palee on Thamesi jõe põhjakaldal Westminsteris Londoni kesklinnas Suurbritannias asuv hoonekompleks, kus asuvad Suurbritannia parlamendi kaks koda: House of Commons ja House of Lords.
Algne Westminsteri palee ehitati 1016. aastal ja see hävis 1834. aastal tulekahjus. Palee ehitati uuesti üles aastatel 1840–1870. Palee sisepindala on 112 476 ruutmeetrit. Palee omanik on Briti Kroon (praegu Charles III).
Palee on ka UNESCO maailmapärandi nimistus.
Dzirtniekciems

Dzirtniekciems (ka Dzirtnieki) on küla ("mazciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla idaosas. Dzirtniekciems jääb valla keskusest Užavast 5,8, piirkonna keskusest Ventspilsist 25,1 ja Riiast 199,9 kilomeetri kaugusele.
Külas asub kohaliku kaitse all olev muinsusmälestis Sāmīši keskaegne kalmistu.
Lībciems

Lībciems on küla ("mazciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla põhjaosas. Lībciems jääb valla keskusest Užavast 6,7, piirkonna keskusest Ventspilsist 17 ja Riiast 205,9 kilomeetri kaugusele.
Nõukogude perioodil oli külas Punaarmee raketiväebaas. Looduskaitse all on saar ümbermõõduga 4.25 m.
Silmalas

Silmalas on küla ("mazciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Užava valla keskosas. 
Silmalas jääb valla keskusest Užavast 4, piirkonna keskusest Ventspilsist 26,6 ja Riiast 224,8 kilomeetri kaugusele. Külas asub Mežgrīvase bussipeatus.
Riikliku kaitse all on Silkāji muinaskalmed. Küla ulatub osaliselt Užava hoiualale.
Bliedersdorf

Bliedersdorf (alamsaksa "Bliersdörp") on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 12,41 km². 31. detsembril 2017 elas seal 1720 inimest. See asub Nottensdorfist idas, Horneburgist edelas ja Grundoldendorfi megaliitsetest rajatistest loodes. Nagu muugi Stade, see on Elbe-Weseri kolmnurga osa. Bliedersdorf koosneb kolmest külast: Bliedersdorf, Postmoor ja Rutenbeck.
Ajalugu.
1180. aastal moodustatud Bremeni peapiiskopkond sisaldas praeguse Bliedersdorfi ala. Kohalik Püha Katariina kirik ehitati põllukividest ja lõpetati 1240. aastal; see sai nime Aleksandria Katariina järgi.
16. sajandi keskpaigas võtsid elanikud omaks luterluse, tunnustades Augsburgi usurahu poolt vormistatud põhimõtet "Cuius regio, eius religio". Tilly juhitud Katoliikliku Liiga okupatsiooni ajal (1628–1630) olid nad vastureformatsiooni sihtmärgid.
1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esialgu personaalunioonis Rootsi ning 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal tagastati hertsogkond Hannoveri kuurvürstkonnale, mis – pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal – liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Bliedersdorfist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
1866. aastal sai Bliedersdorfist, nagu ka ülejäänud Stade regioonist osa Preisi kuningriigist, millele järgnesid Preisimaa Vaba Riik (1918-1946/47) ja siis Alam-Saksi.
Väävelkollane

Väävelkollane on üks kollastest värvitoonidest, väävli värvi terav erekollane. Väävelkollane on sidrunkollasest vähem küllastatud, st valkjam või hallikam.
Seostub deemonliku, halvalõhnalise, maalähedasega.
Variatsioonid.
Ernst Friedrich Glockeri "Grundriss der Mineralogie ..." liigitab väävelkollase kollaste hulka, mis "end rohelise suunas hoiavad" ja kirjeldab seda kui heledat kollast palju rohelisega ja natukese valgega. Näitemineraaliks on ehe väävel.
Loodusteadlaste ja linnuvaatlejate tarbeks koostatud värviõpik, 1886. aastal ilmunud "A nomenclature of colors for naturalists..." õpetab väävelkollast ("Sulphur yellow") segama kaadmiumkollasest, valgest ja Pariisi rohelisest.
RAL Classic värvikaardi toon 1016 "Schwefelgelb" on kergelt halliga murtud hele kollane.
Tumekollase tooniga on Pantone toon 14-0755 "Sulphur", rohekama varjundiga erekollane on 13-0650 "Sulphur Spring".
Esinemine ja kasutamine.
Väävelkollane seostub kirjanduses sageli haiglase või pahaendelisega. Näiteks esineb see värvinimetus Piibli tõlkes eesti keelde Johannese Ilmutusraamatus 9:17 selgelt negatiivses kontekstis.
Loodusobjektide ja liikide nimedes ning kirjeldustes on värvinimetus neutraalse tähendusega. Kuues eestikeelses taimenimes esineb täiend "väävelkollane":
väävelkollane jumikas, väävelkollane kosmos, väävelkollane altee, väävelkollane kuldkann, väävelkollane liilia, väävelkollane kibuvits.
Dollern

Dollern on vald Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Stade kreisis. Valla pindala on 11,96 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2052 inimest.
Ajalugu.
Dollern kuulus 1180. aastal loodud vürstlikku Bremeni peapiiskopkonda. 1648. aastal muudeti vürstlik peapiiskopkond Bremeni hertsogkonnaks, mida valitseti esmalt personaalunioonis Rootsi - mille katkestas Taani okupatsioon (1712–1715) - ja 1715. aastast Hannoveri krooniga. 1807. aastal annekteeris hertsogkonna üürike Vestfaali kuningriik, 1810. aastal annekteeris selle Prantsusmaa. 1813. aastal anti hertsogkond tagasi Hannoveri kuurvürstkonnale, mis - pärast ülendamist Hannoveri kuningriigiks 1814. aastal - liidendas hertsogkonna reaaluniooni ning hertsogkonna territooriumist, sealhulgas Dollernist, sai 1823. aastal loodud Stade regiooni osa.
Transport.
Metroosüsteem S-Bahn Hamburg teenindab Dollernit raudteejaamas liini S3 rongidega.
Epicuros

Epicuros (sündinud 23. märtsil 1995) on Eesti võistlushobune, trakeeni tõugu musta värvi ruun.
Epicurose isa oli Palladium, ema Elanta.
Tonny Vilhena

Tonny Emilio Trindade de Vilhena (sündinud 3. jaanuaril 1995 Maassluisis) on Hollandi jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Kreeka kõrgliigaklubis Panathinaikόs.
Ta liitus 2003. aastal Feyenoordi noorteakadeemiaga. Klubi põhimeeskonnas tegi ta Hollandi kõrgliigas debüüdi 2012. aasta jaanuaris. Alates järgmisest hooajast on ta kuulunud Feyenoordi põhikoosseisu. Hooajal 2016–17 tuli ta klubiga Hollandi meistriks.
2019. aasta juuni siirdus ta Venemaa kõrgliigaklubisse FK Krasnodar. 2022. aasta jaanuaris läks ta laenule Espanyoli. 2022. aasta juulis läks Vilhena Espanyoli püsivalt üle, kuid kuu aega hiljem suundus ta üheks hooajaks laenule Itaalia kõrgliigaklubisse Salernitana.
2023. aasta juulis sõlmis ta nelja-aastase lepingu Panathinaikόsega.
2011. ja 2012. aastal tuli ta Hollandi kuni 17-aastaste koondisega Euroopa omavanuste meistriks. Hollandi jalgpallikoondises tegi Vilhena debüüdi 2016. aastal.
Tema isa on pärit Angolast ja ema on hollandlanna.
Concordia (LAV)

Concordia on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Nama Khoi vallas.
Concordia asutati misjonijaamana 1852. aastal. Samal aastal leiti piirkonnast vasemaaki. Vasemaagi kaevandamine Concordias kestis kuni 1930. aastate alguseni.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Concordia elanikest värvilisi 97,79%, mustanahalisi aafriklasi 1,00%, India või Aasia päritolu inimesi 0,58%, valgeid 0,26% ja teisi 0,38%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 98,52% inimesi, tsvana keelt 0,38% ja inglise keelt 0,22%.
Margi keel

Margi keel on Nigeeria kirdeosas, Kamerunis ja Tšaadis kõneldav keel, mis kuulub Tšaadi keelte keskrühma ehk biu-mandara rühma. Kõnelejaid on umbes 160 000.
Margi keeles on 4 vokaali: /a/, /i/, /u/ ja /ə̀/. Võõrsõnades eristatakse ka /ɛ/-d and /o/-d.
Konsonantfoneemide arv pole selge, neid on 66 või 54 (kui labialiseeritud konsonante lugeda häälikujärjendiks /Cw/) või 36. 
Margi keeles 2 tooni (kõrge ja madal), näiteks minimaalpaar "fá" "aasta" - "fà" "talu".
Grammatiline sugu puudub.
Määratud artikkel esineb nimisõnale liituva sufiksina "-árì", nt sál "mees" - sálárì "(see) mees", wù "puu" - wǎrì "(see) puu"
Omadussõna järgneb põhisõnale: "kákádə̀ bə̀lìn" ('raamat uus').
Tyr (täpsustus)

TYR või Tyr võib tähendada järgmist:
Lasse Schöne

Lasse Schöne (sündinud 27. mail 1986 Glostrupis) on Taani jalgpallur, kes mängib poolkaitsjana Hollandi kõrgliiga klubis NEC.
Schöne on kogu klubikarjääri mänginud Hollandis. 2002. aastal liitus ta SC Heerenveeni noorteakadeemiaga. 2006. aastal liitus ta klubiga De Graafschap, kellega võideti hooajal 2006–07 esiliiga ja tõusti kõrgliigasse. Aastatel 2008–2012 mängis Schöne Hollandi kõrgliiga klubis NEC.
2012. aasta aprillis siirdus ta Hollandi kõrgliiga klubisse Amsterdami Ajax. Hooaegadel 2012–13, 2013–14 ja 2018–19 tuli ta klubiga Hollandi meistriks. 2014. aastal valiti ta Ajaxi aasta mängijaks.
2019. aasta augustis sõlmis ta kaheaastase lepingu Itaalia kõrgliiga klubiga Genoa. 2021. aasta veebruaris naasis ta SC Heerenveeni, kus mängis kuni hooaja 2020–21 lõpuni. 2021. aasta juunis liitus ta taas NEC-iga.
Taani jalgpallikoondises mängis Schöne aastatel 2009–2021 kokku 51 korda ja lõi kolm väravat. Debüüdi Taani jalgpallikoondises tegi Schöne 12. augustil 2009 sõprusmängus Tšiili vastu, lüües selles mängus kohe ka värava. Ta kuulus Taani koondisse 2012. aasta Euroopa meistrivõistlustel ja 2018. aasta maailmameistrivõistlustel.
Eesti elektrotehnikateadlased

Eesti elektrotehnikateadlased
k.a. kõrgkoolide õppejõud.
Ustus Agur &lt;br&gt;
Helmuth Freymuth &lt;br&gt;
Juhan Laugis &lt;br&gt;
Paul Plakk &lt;br&gt;
Uudus Gerhard Randmer &lt;br&gt;
Helmut Erik Riikoja &lt;br&gt;
Endel Risthein &lt;br&gt;
Georg Samolevski (1922-1982) &lt;br&gt;
Hugo Tiismus &lt;br&gt;
Jaan Tomson &lt;br&gt;
Aleksander Voldek &lt;br&gt;
Hans Roland Wõrk &lt;br&gt;
 &lt;br&gt;
Venterspos

Venterspos on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Gautengi provintsis West Randi ringkonnas Westonaria vallas.
Venterspos on asutatud 1937. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Ventersposi elanikest valgeid 63,60%, mustanahalisi aafriklasi 35,06% ja värvilisi 1,26%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 53,07% inimestest, inglise keelt 12,74%, tsvana keelt 11,01%, koosa keelt 6,37%, sotho keelt 5,74%, suulu keelt 4,48%, tsonga keelt 2,20% ja pedi keelt 2,12%.
127. luurelennugrupp

127. luurelennugrupp (saksa keeles Aufklärungsfliegergruppe 127, lühemalt AGr 127) oli Saksamaa õhujõudude Luftwaffe koosseisu kuulunud eestlaste poolt mehitatud üksus, mis loodi Sonderstaffel Buschmanni baasil.
Ajalugu.
127. luurelennugrupp formeeriti 1. aprillil 1943 senise eestlastega mehitatud Sonderstaffel Buschmanni asemel. Gerhard Buschmann viidi üle teise luurelennuväe üksusesse ning tema asemel sai grupi ülemaks senine sakslasest sideohvitser kapten (Hauptmann) Paul Lehmann
127. luurelennugrupp koosnes kolmest lennusalgast. Üksuse loomisel oli esimene neist mereluure (1. (See)/AGr 127), teine maalennu- (2. (Land)/AGr 127) ja kolmas täiendussalk (3. (Ergänzungs)/AGr 127).
Esimene salk sai 1943. aasta märtsis uued lennukid – 15 mereluurelennukit Arado Ar 95. Arado luurelennukid
võisid kanda kuni nelja süvaveepommi ning see võimaldas minna allveelaevade luurelt üle nende jahile. Salga ülemaks sai William Laanekõrb, see jäi edasi tegutsema Ülemiste lennusadamasse.
Teine salk sai 1943. aasta mais-juunis Heinkel He 50 kerged luure- ja pommituslennukid. Pärast neile ümberõppimist saadeti salk Valter Reili juhtimisel Venemaale, Staraja Russa lähedal asunud Tulebja lennuväljale, kust asus sooritama öiseid pommituslende vastase lähitagalasse.
Kolmandas salgas algasid 1943. aasta märtsis kursused lendurvaatlejate ettevalmistamiseks. Umbes kahekümne osalisega grupis õppisid vaatlejaiks nii üksuses seni üle koosseisu olnud lendurid kui ka mõned Eesti
Vabariigi Sõjakooli lõpetanud maa- ja mereväe nooremohvitserid. Aprillis algasid ka pardalaskurite kursused. Lendurite väljaõppeni aga ei jõutud, kuna enne jõuti otsuseni avada Liepajas selleks lennukool. 1943. aasta sügisel sai kolmas salk omale Fokker C.VE kerged pommituslennukid ning saadeti samuti Venemaale, kus Pihkva lähistel asunud lennuväljal ühines 2. salgaga ning hakkas samuti öiseid pommituslende sooritama.
1. novembril 1943 kolisid mõlemad salgad Idritsa lennuväljale, kus neist moodustati 28. novembril uus üksus – 11. öölahingulennugrupp (saksa keeles Nachtschlachtgruppe 11), mille ülemaks sai senine 127. luurelennugrupi ülem hauptman Paul Lehmann. Tallinnas asunud salk jäi nüüdsest tegutsema üksiku mereluurelennusalgana (1./SAGr 127), mille ülemaks jäi ülemleitnant William Laanekõrb.
Eesti mahajätmine 1944. aasta septembris viis lennuväelaste võitlustahte alla. Merelennusalgast lendas Tallinnast lahkumisel Rootsi kolm
Arado Ar 95 lennukit. Mereluurelennusalga tegevus lõpetati Ida-Preisimaal Pillaus 12. oktoobril 1944.
Ternivka (täpsustus)

Ternivka on kohanimi:
Lise de la Salle

Lise de la Salle (sündinud 8. mail 1988) on Prantsuse klassikaline pianist.
Ta hakkas klaverit mängima nelja-aastaselt ja esines esmakordselt 9-aastaselt kontserdiga Radio France'is 1997. aastal.
Juba 12-aastaselt võitis ta 7. rahvusvahelise noorte pianistide võistluse Ettlingenis.
1999. aastal alustas ta õpinguid Pariisi Konservatooriumis, viimati õppis seal Bruno Rigutto meistriklassis. Tema õpetajad olid Pascal Nemirovski (aastatel 1998–2006) ja Geneviève Joy-Dutilleux. 2005. aastal lõpetas ta keskkooli. 
Isiklikku.
Tema emapoolne vanavanaisa oli eestlasest sõjaväelane ja kunstitegelane Udo Einsild.
Garies

Garies on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas, Kamiesbergi valla halduskeskus.
Garies on asutatud 1845. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Gariesi elanikest värvilisi 79,10%, valgeid 10,12%, mustanahalisi aafriklasi 9,03%, India või Aasia päritolu inimesi 0,52% ja teisi 1,24%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 95,88% inimesi, koosa keelt 0,93%, tsvana keelt 0,93%, inglise keelt 0,88% ja viipekeelt 0,49%.
Suur tänav

Suur tänav on või oli mitmes Eesti asulas:
Kuboes

Kuboes on asula Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis Namakwa ringkonnas Richtersveldi vallas.
Kuboesi peetakse namade kultuuri keskuseks.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Kuboesi elanikest värvilisi 95,36%, mustanahalisi aafriklasi 0,63%, India või Aasia päritolu inimesi 0,21% ja teisi 3,69%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 96,41% inimesi ja inglise keelt 1,27%.
Stefan

Stefan on mehenimi. Nime naissoost vorm on Stefanie.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli see Eestis populaarsuselt 303. mehenimi. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Stefan 393 mehel.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Stefan Eestis 460 mehel. Stefan oli populaarsuselt 285. mehenimi.
Sotsialismi Tee

Sotsialismi Tee võib tähendada järgmist:
Olifantshoek

Olifantshoek on linn Lõuna-Aafrika Vabariigis Põhja-Kapimaa provintsis John Taolo Gaetsewe ringkonnas Gamagara vallas.
Olifantshoek on ametlikult asutatud 1912. aastal.
Lõuna-Aafrika Vabariigi 2011. aasta rahvaloenduse andmetel oli Olifantshoeki elanikest värvilisi 47,71%, mustanahalisi aafriklasi 42,45%, valgeid 5,47%, India või Aasia päritolu inimesi 0,57% ja teisi 3,80%. Afrikaani keelt pidas emakeeleks 78,94% inimesi, tsvana keelt 10,22%, inglise keelt 2,13%, sotho keelt 1,33% ja koosa keelt 1,28%.
Dzirciems (Ugāle vald)

Dzirciems on küla ("mazciems") Lätis Ventspilsi piirkonnas Ugāle valla loodeosas. Dzirciems jääb valla keskusest Ugālest 10,1, piirkonna keskusest Ventspilsist 28,5 ja Riiast 162 kilomeetri kaugusele.
Küla asub maantee A10 ääres ja jääb Puze järve loodekaldale. Külas asuvad Ezerkrogsi ja Puzes ezersi bussipeatus. Looduskaitse all on tamm ümbermõõduga 7.23 m.
Mark Schmidt

Mark Schmidt (sündinud 1978) on Saksamaa arst.
2019. aasta veebruaris vahistati ta seoses veredopinguskandaaliga.