NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus

NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus, oli NSV Liidu riikliku julgeolekuorgani NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee poliitilise politsei keskasutus, mille ülesandeks oli "võitlus ideoloogilise diversiooniga", poliitiliste teisitimõtlejatega ja usuorganisatsioonide kontroll, aastatel 1967–1991.
NSV Liidu RJK "ideoloogilise diversiooniga" võitluseks määratud spetsialiseeritud struktuuriüksuste loomise aluseks oli RJK esimehe Juri Andropovi poolt (45 päeva pärast RJK esimeheks määramist) 3. juulil 1967 NLKP KK-le tehtud esildis, milles ta teavitas NSV Liidu kõrgemat poliitilist juhtkonda: 
17. juuli 1967 kinnitas NLKP KK Poliitbüroo J. Andropovi ettepaneku ning otsustas: 
NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruse ja NSV Liidu MN ja Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe Juri Andropovi määrusega nr 0096 25. juulil 1967 loodud 5. valitsuse põhiülesanded olid:
Ideoloogiline diversioon oli RJK esimehe Juri Andropovi sõnastuses järgmine: "Ideoloogine diversioon toimub valdkonnas, mis hõlmab poliitilist, filosoofilist, õiguslikku, kõlbluslikke, esteetilisi, religioosseid ja muid vaateid ja ideid, st ideoloogia valdkonnas… Seda eristab ka see, et ta toimub meie ajal mitte hariliku propagandaaparaadiga, vaid spetsiaalselt organiseeritud teenistustega. Need teenistused… panevad põhilise rõhu spetsiaalsetele diversiooni- ja õõnestusvahenditele". 
1989. aasta augustis reorganiseeriti 5. valitsus – NSV Liidu RJK Z-valitsuseks (Põhiseaduse kaitse valitsuseks)
Juhid ja organisatsioon.
RJK 5. valitsuse juhid.
Vaata ka "NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee esimeeste loend"
RJK 5. valitsuse organisatsioon.
Algselt loodi 1967. aastal valitsuses 6 osakonda:
1. osakond 
2. osakond, ülem Juri Balejev, 
3. osakond 
4. osakond, osakonna ülemad: Valentin Timoševski ("Валентин Иванович Тимошевский");
5. osakond 
6. osakond
Esialgne kaastöötajate arv NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee 5. valitsuses, Moskvas oli 201 töötajat.
7. osakond – loodi augustis 1969 ja tegeles ainult nõukogudevastaste anonüümkirjade, mis sisaldasid terrorismiähvardusi ning isikute läbitöötlusega ja tegevuse tõkestamisega, kes kavandasid terroriakte. Osakonnaülemad: Lev Tširikov ("Чириков Лев Николаевич"); Valentin Zvezdenkov ("Звезденков Валентин Владимирович") hilisem Leedu NSV RJK esimehe 1. asetäitja; Vladimir Golovin ("Головин Владимир Александрович"); Jevgeni Zjazin ("Зязин Евгений Дмитриевич"). Kattealused asutused: ("Союзспортобеспечение") jt.
8. osakond – loodi juunis 1973 ja tegeles võitlusega välismaiste sionistlike keskuste õõnestustegevusega (Iisraelis ja Ameerika Ühendriikides – Nativ ("נתיב") Lishkat Hakesher, Juutide kaitseliiga, Nõukogude juutide kaitse Ameerika rahvuskonverents, «Nõukogude juutidega solidaarsuse liit, Nõukogude juutluse üliõpilasvõitluskomitee). Juutide NSV Liidust emigreerumise aktsioonid: "Siioni vangid"("«Узники Сиона»"), "Juudi liikumine emigreerumiseks Iisraeli" ("«Еврейское движение за выезд в Израиль»"), "Lase minu rahval minna" ("«Let my people go!..»","«Отпусти народ мой!..»") ja ("«Большая алия»"). 8. osakonna ülem: Jevgeni Kubõškin ("Евгений Кубышкин"), Valeri Lebedev, üks kuulsamaid osakonna agente Šabtai Kalmanovitš ("Шабтай Калманович" – 2009,), kes suunati luuretööle Iisraeli ning paljastati seal Iisraeli vastuluure (Shabaki) poolt ja mõisteti süüdi spionaažis.
9. osakond – loodi 1974. aastal ja tegeles nõukogudevastaste gruppidega, kellel olid sidemed välismaiste ideoloogiliste diversioonide keskustega; Raadio Vaba Euroopa, Ameerika Hääl, Vabadusraadio,
10. osakond – loodi 1974. aastal ja tegeles koos Esimese Peavalitsusega välismaiste eriteenistuste plaanide väljaselgitamise, nendesse keskustesse sisseimbumise ning tegevuse paralüseerimisega.
11. osakond – loodi juunis 1977 enne 1980. aasta suveolümpiamänge ja tegeles operatiiv-tšekistlike ürituste läbiviimisega vaenlase ideoloogiliste aktsioonide ja vaenulike elementide tõkestamiseks; Osakond koostöös Teise Peavalitsusega tegeles ka rahvusvahelise terrorismi vastase võitlusega.
12. osakond – tegeles avaliku julgeoleku tagamisega massiüritustel Moskvas – festivalid, foorumid jne;
13. osakond – loodi veebruaris 1983 ja tegeles "negatiivsete protsessidega, millel on kalduvus areneda poliitiliselt kahjulikeks nähtusteks", sealhulgas noorsooliikumistega – müstikud, okultistid, profašistid, rokkarid, punkarid, jalgpallifanaatikud jms.;
14. osakond – loodi veebruaris 1983 ja tegeles ideoloogiliste diversioonide tõkestamisega, mis olid suunatud NSV Liidu Ajakirjanike Liidu, ajakirjanike, massiteabevahendite töötajate ja avalik-õiguslikke organisatsioonide vastu.
15. osakond – loodi novembris 1983 ja tegeles vastuluurega kõigis spordiühingu Dünamo allasutustes ja objektidel.
Ajalugu.
Läbi aegade kandis nõukogude võimu poliitiline politsei nimetusi:
GPU salajane osakond.
Vene SFNV Siseasjade Rahvakomissariaadi juures asuva Riikliku Poliitvalitsuse Salajas-Operatiivvalitsuse salajane osakond, nõukogude poliitiline politsei võitluseks nõukogude võimu vastastega, 
OGPU salajane osakond.
NSV Liidu RKN juures asuva ÜRPV Salajas-Operatiivvalitsuse salajane osakond tegeles nõukogudevastaste parteide, organisatsioonide, gruppidega ja antud keskkonnast pärit üklsikisikute järelevalvega. Osakonda kogunes informatsioon isikute kohta, kes varem kuulusid mittebolševistlikkesse parteidesse; isikute kohta, kes enne revolutsiooni töötasid Venemaa Keisririigi Siseministeeriumi allükstustes, monarhistlikes ja mustasajalisteorganisatsioonides. Samuti kogus informatsiooni Vene Õigeusu Kiriku kohta; isikute kohta, kes olid välja näidanud ebalojaalsust nõukogude võimu suhtes; isikute, kohta, kes olid töötanud transportsfääris; isikute kohta, kes olid tegutsenud kultuuri-, haridussfääris või "vana keisririigi" õppeasutustes. 
OGPU salajas-poliitiline osakond.
5. märtsil 1931 liideti salajase osakonnaga senine informatsiooni- ja poliitkontrolli osakond ("Отдел информации и политконтроля') ning uue osakonna nimetuseks sai NSV Liidu RKN juures asuva ÜRPV Salajas-Operatiivvalitsuse salajas-poliitiline osakond"
16. aprillil 1932 SOV likvideeriti ja SP"Osakond" sai iseseisva osakonna staatuse otsealluvusega ÜRPV esimehele ja kolleegiumile.
SARK-i RJPV 4. osakond.
NSV Liidu SARK-i RJPV 4. osakonna ("4 отдел (СПО) ГУГБ") ülem Mihhail Litvin (1892–1938) 
NSV Liidu MN j.a RJK 4. valitsus.
NSV Liidu MN j.a RJK 4. valitsus
(1954)
(1955)
(1956)
(1957)
(1959)
(1959–1960)