tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Vijciemsi vald

Vijciemsi vald (läti keeles "Vijciema pagasts") on vald (2. järgu haldusüksus) Lätis Valka piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valka ja Zvārtava vallaga, Valmiera piirkonna Plāņi vallaga ning Smiltene piirkonna Bilska ja Grundzāle vallaga.
Valla pindala on 142 km². 2010. aastal oli vallas 700 elanikku, 2016. aasta seisuga elas seal 695 inimest. Valla keskus on Vijciemsi küla. Vallavanem on Mārīte Kalniņa.
Valla vapi kilp on hõbedane, selle jagab kaheks osaks Vija jõge sümboliseeriv sinine riba. Alumises osas on Vijciemsi kiriku puulaastudest vooderdust sümboliseeriv hõbedane soomus, ülemises osas on aga hõbedasel väljal Vijciemsi käbikuivatit sümboliseerivad pruunid käbid.
Ajalugu.
1935. aastal oli valla pindala 130 km² ja elanikke oli seal 1594. 1945. aastal jagati vald Beverini ja Vijciemsi külanõukoguks, aga 1949. aastal vald likvideeriti. 1950. aastal liideti Vijciemsi külanõukoguga likvideeritav Beverini külanõukogu. 1990. aastal muudeti külanõukogu vallaks. Vald kuulus Valka rajooni. 2009. aastast kuulub see Valka piirkonda. Suurema osa vallast võtavad enda alla metsad, mistõttu peamisteks tegevusaladeks on kujunenud metsandus ja puidutööstus.
Loodus.
Vald asub Tālava madalikul. Kõrgused jäävad vahemikku 47,5-96,4 meetrit. Kõrgemad kohad asuvad valla idaosas.
Valla suuremad jõed on Koiva koos oma lisajõe Vijaga, samuti ka selle lisajõgi Stampupe. Vija alamjooks on kärestikuline, selle ääres asub liivakivipaljand Kankarīšu iezis. Veidi maa ülesvoolu asub jõe kaldal linnamäena kasutusel olnud Celīškalnsi küngas, mille suhteline kõrgus on 22 meetrit. Maavaradest leidub seal vähesel määral liiva, kruusa ja savi. Metsade all on 67,7 % valla maadest.
Looduskaitse all on Spicrāmise pärn, Bebriņi kask, Bitarinsi aasa pärn, Aunise vanajõe pärn, Aunise vanajõe tuleriituse mänd, Bebriņi metsa kolmeladvaline mänd, Tirase vanajõe paljuoksaline mänd, Mellīte mänd, Māja vanajõe kahe tüvega mänd, Kauķīši tamm, Iežuleja mänd, Tropiņi mänd, jahimaja trassi lehis, Zālītese lehis, Bajāriņi pärn, Bajāriņi tamm, Silbitari künnapuu, Taurenieki pärn, Celīškalnsi mänd, Zāģerīši pärn, Gailīši saar, Bundiņi mänd, Kalniņi lehis, Augstrozese saar, Bērzzemnieki pärn, Mauri künnapuu, Kundziņi vaher, Jaunpuņģi tamm, Zivtiņase mänd, Kirikumänd ja Stampvēveri tamm. Valla põhjaosa asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Silbitari muinaskalmed, Celīškalnsi linnamägi, Vijciemsi luteri kirik koos oreli ja altariga, 1895. aastal Mežmuiža külla rajatud käbikuivati, mis on vanim taoline asutus Lätis, ja Ielīcase talu. Regionaalse kaitse all on Paēžase muinaskalmed ja Pauklīši keskaegne kalmistu ehk Miklāva või Kirikumägi. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Mādzīna Sookivi. Kultuurimälestistest asuvad vallas veel Vijciemsi mõisa hooned, muinaskalme ja kultusekoht Bitarīnkalns.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 643 lätlast, 22 venelast, 10 valgevenelast, 2 ukrainlast ja 7 poolakat.
Vallas on järgmised külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Stepi

Stepi (vanasti ka "Luteri", Nõukogude ajal "Kalnaine") on küla ("ciems") Lätis Valka piirkonnas, Zvārtava valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 75 meetri kõrgusel, Riiast 165 ja piirkonna keskusest Valkast 36 kilomeetri kaugusel.
Vallamaja asub endise Luteri kooli ruumides. Külas on lisaks vallavalitsuse hoonele rahvamaja, raamatukogu ja postkontor. Seal asuvad Gauja ja Kalnaine bussipeatus.
Küla tekkis endise Luturmuiža mõisa ("Adsel-Luthershof") juurde. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi Kalnājs (algselt Gauja) keskasula.
Metropoolia

Metropoolia on Eesti Apostlik-Õigeusu Kiriku häälekandja. 
Ilmub aastast 2000 ajaleheformaadis 3 (varem 4–6) korda aastas ja on saadaval nii EAÕK kirikutes kui ka kodulehel. 
Metropoolia peatoimetaja on Madis Kolk.
Fataalne perekondlik unetus

Fataalne insomnia ehk surmaga lõppev unetus (inglise keeles "fatal insomnia", FI) on haruldane unehäire, mis on tavaliselt pärilik ja põhjustab surma mõne kuu või aasta jooksul.
Ajalugu.
Haigus avastati 1986. aastal, kuid seda ei tuvastatud prioonhaigusena. 1992. aastal märgati haigust põhjustavat mutatsiooni PRNP geenis ning 1995. aastal demonstreeriti eksperimentaalselt ülekantavust. Prioonhaiguste eripärade tõttu on fataalne insomnia pärilik.
Sümptomid.
Peamiseks sümptomiks on unetus, kuid esineda võib ka muid sümptomeid. Haigestumine meeste ja naiste seas on võrdne, esimesed sümptomid ilmnevad vanuses 37–62.
Tegemist väga harva esineva tõvega, mida on leitud kogu maailmas ainult 28 suguvõsast. Vanematelt haiguse pärimise tõenäosus on 50% ja seda haigust ei osata ravida.
Haigus kulgeb neljas etapis.
Mudelautor

Mudelautor on teoreetiline kujund Umberto Eco 1979. aasta raamatus „The Role of the Reader“. Raamatus esitatud teooria järgi on mudelautor teksti saateks lugeja enda konstrueeritud mõte, kus loetavale tekstile luuakse autor, mille kaudu on loodud arusaam teksti mõtestamisest, sõnumist ning seda saatvast kompetentsist. Mudelautori loob lugeja, et anda hinnangut teksti väärtusele enda loodud kujutluse kaudu selle loonud autorist.
Zvārtava vald

Zvārtava vald (läti keeles "Zvārtavas pagasts") on vald (2. järgu haldusüksus) Lätis Valka piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Valka ja Vijciemsi valla, Smiltene piirkonna Grundzāle ja Koivaliina vallaga ning Eesti Valga vallaga.
Valla pindala on 170 km². 2016. aasta seisuga elas seal 423 inimest. Valla keskus on Stepi küla. Vallavanem on Raitis Priede.
Valla vapi kilp on roheline, sellel on kujutatud kolm kuldset käbi kolme paremale painutatud okkapaariga. Roheline värv sümboliseerib valla loodust ja metsarikkust, kuldne aga lootust valla arengule. Käbide arv sümboliseerib kolme sfääri: taevast, maad ja vett ning olevikku, minevikku ja tulevikku.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli valla pindala 86,6 km² ja elanikke oli seal 1364. Aastal 1945 jagati vald Zvārtava ja Aima külanõukoguks, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Zvārtava külanõukoguga likvideeritav Aima külanõukogu, aga aastal 1961 Aumeisteri külanõukogu kolhoosi Kalnājs maad. Aastal 1967 liideti kolhoosi Straume maad Koivaliina külanõukoguga (sealhulgas ka piirkonna ajalooline keskus Zvārtava). Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maadest Grundzāle külanõukoguga, Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Vald kuulus Valka rajooni. Aastast 2009 kuulub see Valka piirkonda.
Loodus.
Vald asub suuremalt jaolt Vidzeme kõrgustikul, selle kõrgeim koht asub Putrase küla juures (97,9 m). Põhjaosa jääb Tālava madalikule. Valla suuremad jõed on Koiva koos oma lisajõgede Aima ja Stepupega. Valda jääb arvukalt järvesid, enamik neist moodustab Aumeisteri järvestiku, kuhu kuuluvad suurematest järvedest Salainis (77,8 ha), Vadainis (49,6 ha), Vēderis (50,8 ha), Sēta järv (22,6 ha) ja Garūlis (17,3 ha). Vallas on ka järvestikku mitte kuuluv Cepurīte järv (9,3 ha). Maavaradest leidub seal liiva ja kruusa, vähemal määral ka turvast ja paekivi. Metsade all on 63,3 % valla maadest.
Kaitstavad objektid.
Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Zaķi, Elmi ja Mieniķi muinaskalmed, Buliņi keskaegne kalmistu ehk Kirikuase, hiiepaik Bedņi Püha pärn ja Veckurpnieki linnamägi. Kohaliku kaitse all on Putrase muinaskalmed, Lācīši linnamägi ja hiiepaik Tilikase Jaanimägi. 
Looduskaitse all on Lejzemnieki tammed, Eļmi pärn, Liepiņi tamm, Gaujmalnieki mänd, Zaķi paju ja Koiva tamm. Lisaks kasvab vallas arvukalt nimetuid looduskaitsealuseid põlispuid, suurem osa neist kasvab Koiva lähistel. Valda jäävad ka 1 hektari suurune Lapiņi järve hoiuala, 2 hektari suurune Taurīši järve hoiuala, 30 hektari suurune Bednese soo hoiuala ja 238 hektari suurune Vadainise soo hoiuala. Valla põhjaosa asub Ziemeļgauja kaitstaval maastikul.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 396 lätlast, 13 venelast, 4 ukrainlast, 2 poolakat ja 2 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Eesti Merebioloogia Ühing

Eesti Merebioloogia Ühing on 2009. aastal asutatud Eesti teadusselts. 
Ühing koondab merebioloogia alast tegevust Eestis.
Klient (infotehnoloogia)

Klient (inglise keeles "client") on infotehnoloogias serverilt jaosteenuseid saav funktsionaalüksus.
Klient võib olla kas riistvara või tarkvara, mis kasutab serveri poolt kättesaadavaks tehtud teenust.
Server võib olla teine arvuti, mille kaudu klient võtab ühendust arvutivõrguga.
Orase tänav (Rakvere)

Orase tänav on tänav Rakveres. 
Tänava pikkus on 90 m ja see paikneb Tammiku linnaosas. Tänav asub Rakvere Vallimäe läänekülje lõunaosas, piirkonnas, millest idas paikneb Rakvere tammik. Tänav saab alguse Õie tänavalt ning ristub lääne pool Vahtra puiesteega.
Rakvere Tammiku linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud. Tänavad kannavad linnaosale iseloomulikke taimenimetusi.
Pesa tänav

Pesa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Olevi põik

Olevi põik on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe asumis.
Prii tänav

Prii tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Rahumäe asumis.
Tänav sai nime 25. septembril 1959.
Põdra tänav

Põdra tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Laagri ja Pääsküla asumis.
Tänav sai nime 4. septembril 1970. Enne seda oli see osa Hirve põigust.
Põlde põik

Põlde põik on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe asumis.
Põlde põik sai nime 26. novembril 2003. Tänav on saanud nime Põlde tänava järgi.
Põlde tänav

Põlde tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Kakumäe ja Vismeistri asumis.
Põlde tänav sai nime 23. veebruaril 2000. Tänav on saanud nime Põlde talu järgi.
Roseni tänav

Roseni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis, Rotermanni kvartalis.
Roseni tänav sai nime 18. mail 2005. Tänav on saanud nime vabrikantidest Rosenite järgi, kellele kuulus Mere puiestee äärne piiritusevabrik.
Rotermanni tänav

Rotermanni tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Tänav sai omale nime 18. mail 2005.
Räga tänav

Räga tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Räga tänav sai nime 25. septembril 1998. Tänav on saanud nime Räga talu järgi.
Salve tänav

Salve tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Salve tänav sai nime 18. detsembril 1961. Tänav on saanud nime sealkandis asunud teraviljaladude järgi.
Sammu tänav

Sammu tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Tondi asumis.
Sammu tänav sai nime 19. veebruaril 1999. Tänav on saanud nime kunagise sõjakooli mõjul.
Suursilm

Suursilm on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Kuusnõmme külas. Järve pindala 17,3 ha.
Sügavakatku soon

Sügavakatku soon on järv Harju maakonnas Kose vallas Kiruvere külas. Järve pindala 2,3 ha.
Vartaauk

Vartaauk on järv Saare maakonnas Saaremaa vallas Tirbi külas. Järve pindala 6,9 ha.
Kibissäär

Kibissäär (ka Kivilaid) on Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Rame lahes asuv 0,77 hektari suurune väike saar. Saare rannajoone pikkus on 730 meetrit. Kibissäär kuulub Pivarootsi laidude hulka.
Saarest idas asub Ahessäär, Puhtu poolsaar asub 1,6 kilomeetri kaugusel.
Kibissäär on kivise pinnamoega.
Saar kuulub Puhtu-Laelatu looduskaitseala koosseisu ja on looduskaitse all.
Saare koordinaadid on .
Paljarahu

Paljarahu on Lääne maakonnas Haapsalu linnas Väinameres asuv 2,7 hektari suurune rahu. Rahu rannajoone pikkus on 887 meetrit ja see jääb Matsalu rahvuspargi Väinamere saarte sihtkaitsevööndisse.
Rahu on soostunud ja kaetud rohttaimestikuga.
Rahu koordinaadid on .
Poŭthĭsăti provints

Poŭthĭsăti provints on 1. järgu haldusüksus Kambodžas. Asub riigi lääneosas. Piirneb läänes Taiga.
Provintsi kirdepiiril asub Tônlé Sab.
Haldusjaotus.
Provints jaguneb kuueks ringkonnaks.
Jüri Lipping

Jüri Lipping (sündinud 30. oktoobril 1970) on eesti filosoof ja esseist.
Ta on tegelenud poliitikafilosoofiaga. Lipping on omandanud bakalaureusekraadi Tartu Ülikooli sotsiaalteaduskonnas ja magistrikraadi Cambridge'i ülikoolis. 2000. aastal tegutses The New School for Social Research külalisteadurina. 2007. aastal kaitses ta Durhami Ülikoolis doktoritöö "The Idea of Political Space".
Carnegie Hall

Carnegie Hall on Ameerika Ühendriikides New Yorgis asuv kontserdimaja. Selle aadress on 881 Seventh Avenue (7. avenüü). 
Hoone projekteeris William Tuthill ja ehitus algas 1890. aastal. Kuigi kontserdimaja kasutati juba 1891. aasta aprillis, toimus ametlik avamiskontsert 5. mail. 
Enne 1898. aastat kandis hoone nime "Music Hall", seejärel nimetati see ehituse finantseerija Andrew Carnegie järgi ümber Carnegie Halliks. 
Märtsis 1989 esines esimese Eesti kollektiivina suures saalis Rahvusmeeskoor, toona Riiklik Akadeemiline Meeskoor.
Vojeikovi-nimeline Geofüüsika Peaobservatoorium

Vojeikovi-nimeline Geofüüsika Peaobservatoorium (vene keeles Главная геофизическая обсерватория имени А. И. Воейкова) on Venemaal Peterburis tegutsev teadusasutus (observatoorium). 
Observatoorium asutati 1849. aastal ja on Venemaa vanim meteoroloogiaasutus. Observatoorium tegutseb muu hulgas klimatoloogia, dünaamilise meteoroloogia, aeroloogia, aktinomeetria valdkonnas.
Enne 1949. aastat kandis observatoorium nime Geofüüsika Peaobservatoorium ja seejärel praegust nime vene klimatoloogi Aleksandr Vojeikovi järgi.
LETA

LETA (lühend lätikeelsest nimetusest Latvijas Telegrāfa Aģentūra) on Läti riiklik uudisteagentuur. See on üks olulisemaid Läti uudisteagentuure, mis vahendab Lätis toimuvat maailmale. 
LETA asutati 1919 nimega Latopress ja seejärel nimetati ümber LETA-ks. Pärast 1940. aasta Nõukogude okupatsiooni nimetati LETA ümber Läti Telegraafiagentuuriks (lühend LTA, vene Латвийское телеграфное агентство) ja sai uudisteagentuuri TASS allüksuseks. LETA sai uuesti iseseisvaks 1991.
LETA üks omanikke on AS Eesti Meedia.
Jērcēni vald

Jērcēni vald (läti keeles "Jērcēnu pagasts") on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Strenči ja Seda linnaga, Plāņi, Valmiera, Rencēni ja Ēvele vallaga ning Valka piirkonna Härgmäe ja Valka vallaga.
Valla pindala on 149 km². 2016. aasta seisuga elas seal 432 inimest. Valla keskus on Jērcēni küla. Vallavanem on Kārlis Kārkliņš.
Ajalugu.
Vald moodustati aastal 1894, mil liideti Jaunjērcēni, Vecjērcēni ja Ķeiži mõisavallad. Aastal 1935 oli valla pindala 92,9 km² ja elanikke oli seal 1140. 1945. aastal jagati vald Jērcēni ja Ķeiži külanõukoguks, aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult. Aastal 1954 liideti Jērcēni külanõukoguga likvideeritav Ķeiži külanõukogu, aastal 1977 aga likvideeritav Ēvele külanõukogu. Aastal 1981 liideti osa külanõukogu maid Rencēni külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastal 1992 eraldus sellest Ēvele vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Strenči piirkonda. Aastal 2010 liideti vallaga Seda linna ümbruses asuvad ja seni linnale allunud inimtühjad alad.
Loodus.
Valla põhiosa jääb Põhja-Vidzeme tasandikule, asudes Burtnieki lademe liivakividel, savil ja aleuroliidil. Valla lääneosas asub arvukalt voori, mis ulatuvad 55–65 m üle merepinna. Valla idaosas on arvukalt rabasid, kus toodetakse turvast. Suurimad rabad on Mežstrenči raba (2435,15 ha), Cālīši raba (2429,45 ha) ja Gorēni raba (2405,39 ha). Madalsoodest on suurimad Muižnieku soo (2408,43 ha) ja Jērcēni soo (2406,56 ha). Valla suuremad jõed on selle lõunapiiril voolav Koiva jõgi oma lisajõgede Krāčupe ja Stakļupītega, samuti ka valla põhjapiiril voolav Säde jõgi oma lisajõe Purgailega.
Kaitstavad objektid.
Looduskaitse all on Jērcēni kivi, Kaņepesi tamm ja Daudzžuburi kask. Valla idaosa asub Seda soo hoiualal, lõunaosa aga Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, vald asub osaliselt ka Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal. Kaņepesi tamm on hiiepaigana ka regionaalse kaitse all olev muinsusmälestis. Regionaalse kaitse all on veel Liepiņase muinaskalmed.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 408 lätlast, 20 venelast, 17 valgevenelast, 1 ukrainlane ja 8 poolakat.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes. Varem kuulus valla külade hulka ka Jēņi 23 elanikuga aastal 2000.
Plāņi vald

Plāņi vald (läti keeles "Plāņu pagasts") on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Strenči ja Seda linna ning Jērcēni ja Trikāta vallaga, Valka piirkonna Vijciemsi ja Valka vallaga ning Smiltene piirkonna Bilska ja Smiltene vallaga.
Valla pindala on 2199 km². 2016. aasta seisuga elas seal 594 inimest. Valla keskus on Plāņi küla. Vallavanem on Gunita Kainaize.
Ajalugu.
Aastal 1935 oli valla pindala 45,8 km² ja elanikke oli seal 619. 1945. aastal moodustati vallas Plāņi külanõukogu, mis aastal 1947 likvideeriti, ent kui aastal 1949 likvideeriti vald ametlikult, siis moodustati see külanõukogu taas. Aastal 1965 liideti Plāņi külanõukoguga Smiltene külanõukogu sovhoosi Plāņi alad. Aastal 1975 liideti osa külanõukogu maadest Smiltene külanõukoguga, ent sai maad juurde Trikāta külanõukogult. Aastal 1979 liideti osa külanõukogu maid Trikāta külanõukoguga. Aastal 1990 muudeti külanõukogu taas vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Strenči piirkonda.
Loodus.
Valla põhiosa jääb Põhja-Vidzeme tasandikule. Kõrgeim koht ulatub 88,4 meetrit üle merepinna. Valla suuremad jõed on Koiva jõgi oma lisajõe Vijaga. Plāņi valda jääb Rāmnieki liivakivipaljand.
Kaitstavad objektid.
Valla aladel asub arvukalt muinaskalmeid. Alksnīši, Elvanči, Gulbīši ja Maskati muinaskalmed on regionaalsete arheoloogiamälestistena kaitse all. Riikliku kaitse all on Gulbīši ohvrikivi. Looduskaitse all on Vējaslota männid, Grubuļpriede, Kaķi mänd, Dori kuusega kask, Vecrāmnieki jalakas, Vecrāmnieki mänd, Vīņaudi vaher, Vecknipi pärnad, Zvejnieki tarnamaa tamm, Jaunķiguļi tamm, Leimaņi tamm, Jaunennese tamm, Bērziņi mänd, Goperise kask, Knieri pärn, Daižase pärn, Brieži pärn, Zebiņi pärn, Esīte saar, Spēlnieki pärn, Šķetrase kasega tamm, Šķetrase mänd, Ratnieki pärn, Jurjānsi mälestustamm, Prauliņši mälestustamm, Pūkase pärn, Pūkase vaher, Pūkase tamm, Silgaiļi tamm, Breķeļi tamm, Skujiņase tamm, Pautiņi tamm, Ruķi tamm, Atvari ebatsuuga, Atvari mänd, Daibe mänd, Pagastiņi pärnad, Elvanči pärn, Daibese tamm, Zvejnieki männid, Buļļise sooviku nõialuuaga mänd, Laktiņi männid, Vēžulīča mänd, Vēži lahe tamm, Rāmnieki liivakivipaljand, Vecmājase pahaga mänd ja Čurmase elupuu. Valla põhjaosa asub Seda soo hoiualal, keskosa aga Ziemeļgauja kaitstaval maastikul, vald asub osaliselt ka Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealal.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 417 lätlast, 144 venelast, 7 valgevenelast, 6 ukrainlast, 3 poolakat ja 5 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Nikolai ratsaväekool

Nikolai ratsaväekool (vene keeles Николаевское кавалерийское училище) oli aastatel 1823–1923 tegutsenud keskastme sõjakool (vene keeles среднее военное училище). 
Kool asutati 1823. aastal Peterburis ja kooli võeti vaid aadlisuguvõsadest pärit noormehi. Kooli lõpetanud võisid saada kaadriratsaväelasteks.
Kool lõpetas tegevuse oktoobris 1917. 1921. aastal asutati kool uuesti Gelibolu linnas (tänapäeval Türgi alal), ent mõne aja pärast evakueeriti see Bela Crkva linna (tänapäeval Serbia alal), kus kool eksisteeris aastani 1923.
Plāņi

Plāņi on küla ("ciems") Lätis Valmiera piirkonnas, Plāņi valla halduskeskus. Küla asub Vija jõe kaldal merepinnast 55 meetri kõrgusel, Riiast 148 ja endisest piirkonnakeskusest Strenčist 17 kilomeetri kaugusel.
Plāņis asub üks kahest Plāņi valla avalikust raamatukogust. Külas on Plāņi bussipeatus. 
Plāņit on kirjalikult esmamainitud 1676. aastal. Toona rajasid Oxenstiernad Plāņi, Strēli ja Sēpuri talu juurde uue mõisa. Küla kujunes mõisasüdame ümber. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda.
Jērcēni

Jērcēni on küla ("vidējciems") Lätis Valmiera piirkonnas, Jērcēni valla halduskeskus. Küla asub merepinnast 62 meetri kõrgusel, Riiast 124 ja endisest piirkonnakeskusest Strenčist 7 kilomeetri kaugusel.
Külas on rahvamaja, raamatukogu, postkontor ja apteek. Külas tegutseb puitmaterjaliga kauplev SIA "KR Jērcēni". Seal asub Jaunjērcēni bussipeatus. Külas asub Läti jämeduselt teine puu Kaņepesi põlistamm, millel kõrgust 17 meetrit ja mille ümbermõõt on 9,4 meetrit.
Küla kujunes endise Jērcēni mõisa ("Wolfahrtslinde") juurde. 1560. aastal rajati sinna Ēvele mõisa karjamõis. 1562. aasta 10. juunil läänistas Poola kuningas Zygmunt II August Volmari linnuse ülemaks tõusnud Bernhard von Hoewelnile tänutäheks truuduse eest ulatuslikud maavaldused Volmarist Valga poole jäävas Évele (Wohlfahrt) kihelkonnas. Nende seas olid ka Jērcēni maad, mis toona kandsid nime "Gercenhof," ja Jaunjērcēni maad. Hoewelnid asusid elama Jērcēni ja kasvatasid seal lambaid, seega andis rahvasuu tema elamisele nime Jeru māja ("Jääramaja"). Rootsi ajal läks küla Oxenstiernade valdusse. 
Vahepeal Palmstrauchide valduses olnud küla oli XIX sajandi alguses Jarmerstedtide valdusse, kes jagasid selle pooleks, rajades sinna Vecjērcēni ja Jaunjērcēni mõisa. Esimese neist ostsid Torklused, seejärel läks see Brömsenite valdusse ja 1852. aastal ostis selle H. Horvici nimeline arst. Teine mõis läks abielu teel Meckidele, seejärel Torklustele, Engelhardtidele, Loudonidele ja Bergidele. 1859. aastal ostsid mõisa Krüdenerid, kelle valdusse see jäi kuni võõrandamiseni. Nõukogude ajal oli küla kolhoosi „Ļeņina dzirkstele” keskasulaks. Aastail 2009–2021 kuulus küla Strenči piirkonda. Varem loeti mõlema mõisa ümbruskonda ühiseks asulaks, kuid praeguseks on Vecjērcēni mõisa ümbruskond eraldatud iseseisvaks Vecjērcēni külaks.
Viis Jaunjērcēni mõisa pargis kasvavat pärna, üks tamm ja üks remmelgas on looduskaitse all. Jērcēni jääb Põhja-Vidzeme biosfääri kaitsealale. Küla piiril kasvav Kaņepesi põlistamm on nii looduskaitse all kui ka hiiepaigana muinsuskaitse all.
Toronto Peetri kirik

Toronto Peetri kirik on Kanadas Torontos tegutsev Kanada eestlaste luteri kirik.
Kirikut kasutab Toronto Peetri kogudus.
Apollo (perekond)

Apollo ("Parnassius") on perekond liblikalisi sugukonnast ratsulibliklased.
Perekonda kuulub ligi 50 liiki.
Balti Laevastiku Draamateater

Balti Laevastiku Draamateater (vene keeles Драматический театр Балтийского флота) on Balti laevastiku teater, mis tegutseb Venemaal Kroonlinnas.
Teater asutati 1930. aastal Kroonlinnas. Teater kandis tollal nime "Punalipulise Balti Mere Laevastiku teater".
1940. aastal (24.augustist) kolis teater Kroonlinnast Tallinna. 1941. aastal, sõja puhkemise järel viidi teater Leningradi. Aastatel 1945–1947 tegutses teater taas Tallinnas. 1947. aastal kolis teater Läti NSV-sse Liepājasse. 1992. aastal kolis teater tagasi Kroonlinna.
Yuli-Yoel Edelstein

Yuli-Yoel Edelstein (heebrea keeles יולי-יואל אדלשטיין, vene keeles Юлий Юрьевич Эдельштейн; sündinud 5. augustil 1958 Tšernivtsis) on Iisraeli poliitik. Ta oli aastatel 2013–2020 Knesseti spiiker.
Ta sündis aastal 1958 Tšernivtsis. Keskkooli lõpetas ta Kostromas. Seejärel õppis Kostroma Pedagoogilises Instituudis ja 1978. aastal astus Moskva Pedagoogilisse Instituuti.
Isiklikku.
Tema isa Georgi Edelstein on õigeusu vaimulik Kostroma oblastis ja endine dissident, vend Mihhail Edelstein on Vene kirjandusteadlane ja kriitik.
Esko Seppänen

Esko Olavi Seppänen (sündinud 15. veebruaril 1946 Oulus Soomes) on Soome poliitik (Soome Kommunistlik Partei, seejärel Vasakliit).
Seppänen lõpetas 1969. aastal Helsingi Kaubanduskõrgekooli ökonomistina ja sai 1971. samas kõrgkoolis majandusteaduste kandidaadi kraadi. 1970-1987 töötas ta ajakirjanikuna Yleisradios, seejärel oli Eduskunna liige. Seejärel oli 1996-2009 Euroopa Parlamendi liige.
Tomski ülikool

Tomski Riiklik Ülikool (vene keeles Томский государственный университет) on riiklik ülikool Venemaal Tomski oblastis Tomski linnas. Ülikool asutati 1878. aastal ja on seetõttu Venemaa Aasia-osa vanim ülikool.
Ülikoolil on läbi ajaloo olnud mitmeid nimesid. Aastast 2013 kannab see vene keeles nime Национальный исследовательский Томский государственный университет (lühend ТГУ; võimalik tõlge 'Rahvuslik Uurimise Tomski Riiklik Ülikool').
Linköpingi Ülikool

Linköpingi Ülikool (rootsi keeles "Linköpings universitet") on ülikool Rootsis Linköpingis.
Ülikool asutati 1975. 
Seisuga 2015 töötas ülikoolis umbes 4000 inimest ja nendest üle poole õppejõud.
Gans (aadlisuguvõsa)

Gans oli 16. sajandil alguse saanud Saaremaa aadlisuguvõsa. 
Gansi suguvõsa liikmed olid Kantsi (Ganzenhof, Muhu saarel) mõisnikud. Kantsi oli Ganside käes 1534-1654, siis sai selle Muhu koguduse pastor Lazarus Otgersi kaasavaraks. Hiljem oli Kantsi riigimõis, redutseeriti 1691.
1534 andis Johann Westphalen ühe maatüki Muhu saarel oma väimehele Peter Gansile, kellele see läänistati ordumeistri poolt, koos ühe saarega Väikeses väinas ja „Meckenen”iga.
Suguvõsa põlvnemine.
Genealoogiliselt on teada järgmiste isikute põlvnemine:
 I Jürgen Gans sai 1610 Taani valitsuselt 7 adramaad Muhu saarel, mis pärast Kantsi mõisaks nimetati (Ganzenhof), oli elus veel 1622
 II poeg Jürgen, surnud enne 1670, Kantsi mõisnik 1645, tema pärijad müüsid Kantsi superintendent Johann Stegmannile, abikaasa Dorothea Knorring
 III.1 tütar Barbara, abikaasa Valentin Reichardt, Nenu (Nenno) mõisnik 1645, surnud enne 1690; 1566 läks Nenu küla Valentin Reichardtile, kelle pärijate käes oli kuni 1730 (Pöide kihelkond, nagu Reina/Saltack?)
 III. 2 tütar, abikaasa Lazarus Otgers, Muhu koguduse õpetaja
Lindi mõisnik Audru kihelkonnas Roloff Gans (1569) võib ka siia kuuluda. Abikaasa von Linten (Vana-Pärnu foogti Hans Lynnteni tütar), poeg Benedictus Gans, Lindi mõisnik, tütar Helena, abielus Gossen von Linteniga, Seli mõisnikuga, oma ema vennaga)
Kakogawa

Kakogawa (jaapani 加古川) on linn Jaapanis Hyōgo prefektuuris. Asub Kōbest läänes.
Linn asutati praegusel kujul 15. juunil 1950 mitme omavalitsuse liitmise teel. 
Linnas asub Kakurin-ji templikompleks.
Jakob Bernhard von Gahlen

Jakob Bernhard von Gahlen (1678–1710), Kaali mõisnik.
1697. aastal oli ta Carl Gustaf Skytte jalaväerügemendis seersant. 1703 Osten-Sackeni Saaremaa maamiilitsapataljoni kapten, suri katku.
Vanemad Friedrich von Gahlen (1647–1702) maanõunik, Kaali mõisnik, ja Gerdruta Elisabeth von Wedberg (surnud 1697).
Abikaasa alates 23. juunist/4. juulist 1703 Kangruseljal Apollonia von Redkenhof, suri 1710 katku.
Tütar Elisabeth Beata von Gahlen (surnud Kaalis 19/30. novembril 1734), Kaali pärija, abiellus Anton von Vietinghoffiga (1686–1758), nende poeg, Saaremaa konsistooriumi assessor Friedrich von Vietinghoff (1728–1808) oli Kaali mõisnik.
Otto von Gahlen

Otto von Gahlen (1666–7/18. detsember 1727 Kaali), Kaali mõisnik.
Ta oli Rootsi kolonelleitnant, 1708-1722 Venemaal sõjavangis. 
Osten-Sackeni maamiilitsa pataljoni kapten 1703, kapten 1706, 28. septembril (rootsi kalender?) Liesna jõel vangi võetud, pöördus tagasi 1722, 5/17. juunil 1722 kolonelleitnandina erru lastud. 10/21. mail 1710 määras Saaremaa maapealik Kaali mõisa temale, kuna kõik tema vennad olid ilma meessoost pärijateta surnud. Annetas Püha kirikule punasest kalevist altarikatte oma Siberi vangistusest pääsemise mälestuseks. Tema lesk mõrvati päise päeva ajal ühe sakslase, David Schwarcki poolt. 
Vanemad Friedrich von Gahlen (1647–1702) maanõunik, Kaali mõisnik ja Gerdruta Elisabeth von Wedberg (surnud 1697).
Abikaasa Ursula Gerdruta von Berg (surnud Kaalis 26. novembril/7. detsembril 1729), mõrvatud.
Ta oli viimane meessoost Gahlen.
Hans Derfeld

Hans Derfeld (Hans Derfelt), Tartu kodanik ja suurgildi liige 16. sajandil.
Esineb 1547. aastast (laupäeval pärast palmipuudepüha) kuni 10. juunini 1553 allikates kolmel korral, võib olla Derfeldenite suguvõsa esiisa.
Ellamaa raba (Kehtna vald)

Ellamaa raba on Raplamaal Kehtna vallas asuv raba. 
Raba on koos lähedal asuva Mukri sooga võetud kaitse alla (Mukri maastikukaitseala).
Võidu tänav (Rakvere)

Võidu tänav on tänav Rakveres, pikkusega 1889 meetrit. 
Läänes piirneb tänav Südalinna ja Lilleküla linnaosaga, idas Kurikaküla ja Kukeküla linnaosaga.
Hoonestus.
Aadressil Võidu tänav 4 asus Rakvere Ringkonnakohus. 
Aadressil Võidu tänav 67 asuvad Rakvere Reaalgümnaasium ja Rakvere kunstmurustaadion. Tänava äärde on rajatud nii korrus- kui ka pereelamuid, samuti ärihooneid. 
Ajalugu.
Varem kandis lõik linna põhjaosas asuvast raudtee ülesõidukohast Tallinna tänavani nime Vaksali tänav ning sealt lõuna poole jäi Aleksandri tänav. Kahest tänavast moodustati Võidu tänav 27. aprillil 1939.
Võidu tänav 19 asus kino "Union" (hilisema nimega "Lembitu") hoone.
1934. aastal valmis aadressil Võidu 67 puidust Rakvere katoliku kirik. Kogudus aeti 1950. aastast hoonest välja ja seda kasutati edaspidi internaadi ja elamuna ning kirikuhoone lammutati viimaks 1973. aastal.
Eesti NSV ajal nimetati 1. juunil 1950 Võidu tänav Johannes Lauristini tänavaks ja aastatel 1950–1991 kandis tänav Johannes Lauristini nime.
Voorimehe tänav (Pärnu)

Voorimehe tänav on tänav Pärnus Ülejõe linnaosas.
Tänav algab Tallinna maanteelt ja suundub loodesse. Tänav ristub Kana, Mihkli, Mari, Kadri tänava, Voorimehe põigu, Jaani, Nurme, Lubja, Hobuse tänavaga ja lõppeb Rõugu ja Lille tänava kohtumiskohas.
Ajalugu.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi on "Fuhrmannstraße".
Vambola tänav (Tartu)

Vambola tänav on tänav Tartus Tammelinna linnaosas.
Tänav algab Väike kaare tänavalt, suundub lääne-edelasse ja lõppeb Ludvig Puusepa tänaval. Tänava pikkus on umbes 190 meetrit.
Tänav sai nime 24. septembril 1923.
Vaksali tänav (Paide)

Vaksali tänav on tänav Paides.
Tänav saab alguse Pärnu tänavalt ja kulgeb lõunakagusse kuni Paide raudteejaamahooneni ja Jaama tänavani.
Tänav sai nime 1915.
Vaksali tänav (Viljandi)

Vaksali tänav on tänav Viljandis.
Tänav saab alguse Vabaduse platsilt, ristub Kaalu, Hariduse, Vana-Vaksali, Paala tee, Köstri, Kalevi, Riia maantee, Itaalia, Tehnika, Vene, Pärnu maantee ja Vabriku tänavaga ning lõpeb Viljandi raudteejaama juures.
Tänava pikkus on 1651 m.
Tänava lõik algusest kuni Pärnu maanteeni on osa Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme maanteest.
Vaksali 4 asub Martin Kleini monument.
Vaksali tänaval asuvad
Ajalugu.
Vaksali tänavat (tollal maanteed) on linnaplaanidel näha alates 18. sajandi lõpust. 1865. aastal kandis tänav Pärnu tänava nime. Praeguse nime sai tänav aastal 1924. 
Tallinna tänava ja Vaksali tänava (ajalooliselt Riia-Pärnu tee) vaheline maa-ala kuulus ajalooliselt Viljandi mõisale. Keskaegse Viljandi linna eeslinn võis asuda tõenäoliselt Tallinna tee ja Pauluse kiriku vahel. Frantsisklaste mungaordu Antoniuse vendade kabel koos eestlaste kalmistuga on oletuste järgi asunud selles piirkonnas, linnast lääne poole üle Tallinna tänava jäävaid maid kasutas mõis põldude ja heinamaana.
Vaksali tänav 4 asus Viljandis Klinke postijaam, mille rajas ja avas 1. detsembril 1859 sakslane Friedrich-Wilhelm Klinke. Postijaama alumisel korrusel töötas trahter, ülakorrusel olid numbritoad ning ka hästikorrastatud aed ja aiamaja. Klinke aed oli 20. sajandi algul Viljandis ka suvekontsertide korraldamise paik. 1903. aastast töötas Klinke aiamajas ministeeriumikool.
18. sajandi lõpus hakkas Viljandi mõis teeäärseid krunte müüma, Tallinna ja Vaksali tn ristmiku krundi ostis vene ortodoksi kogudus ja ehitas sinna 1847. aastal ajutise puidust Moskva patriarhaadi alla kuuluva apostliku õigeusukiriku Eelkäija Ristija Johannese auks. Kogudus asutati 1846. aastal. Algne kirik, mis asus Vaksali tänava alguses, lammutati 1959. aastal. 1967. aastal eraldati Riigipanga Viljandi osakonnale pangahoone ehituskrunt ning tühjale krundile, Vaksali tn 2 ehitati 1967. aastal tüüpprojekti järgi modernistlik T-kujulise põhiplaaniga kahekorruseline keldrikorrusega pangahoone. 1995. aastal sai kinnistu omanikuks Eesti Ühispank, kes renoveeris olemasoleva pangahoone oma Viljandi piirkonnakontoriks.
1910. aastal avati Vaksali tänaval Kantremaa kaheklassiline ministeeriumikool, mis nimetati 1918. aastal Viljandi Linna 3. Algkooliks.
Vaikne tänav (Elva)

Vaikne tänav on tänav Elvas.
Tänav saab alguse Jaan Kärneri tänavalt, kust suundub kõigepealt lõunasse ja lõpuks edelasse. Tänavaga ristuvad Lootuse ja Puiestee tänav.
Tänav sai nime 1940.
Aadressil Vaikne 39 asub Elva kalmistu.
Uus-Sadama tänav (Haapsalu)

Uus-Sadama tänav on tänav Haapsalus.
Tänav saab alguse Sadama tänavalt ja ristub Kaluri tänava, Holmi kalda, Väike-Viigi ja Lahe tänavaga.
Tänav sai nime 1934.
Tiigi tänav (Narva)

Tiigi tänav on tänav Narvas Kadastiku järve lõunaküljel. Tänav saab alguse Elektrijaama teelt ja suundub ida poole.
Tänav sai praeguse nime 27. septembril 1995, enne seda kandis see nime Industrialnaja.
Suur-Sadama tänav

Suur-Sadama tänav on tänav Kuressaares.
Tänav saab alguse Suur-Põllu tänavalt ja suundub edelasse. Umbes 80 meetri pärast keerab tänav lääneloodesse (endises sihis kulgeb edasi Väike-Sadama tänav) ning siis umbes 40 meetri pärast uuesti edelasse (lääneloode poole kulgeb edasi Väike-Põllu tänav). Tänav ristub Suur-Põllu, Veski, Haigla, Töö tänava ja Suur-Sadama põiguga, pöörab siis lõunasse (edelasse läheb edasi Mere tänav), ületab Abaja tänava ning lõppeb Kuressaare jahisadama lähedal Tori tänavaga ristudes.
Tänav sai nime 1999. Kuni 29.10..1940 Konsul Oskar Vildenbergi tänav, alates 19.12.1940 Töö tänav.
Suur-Jõekalda tänav

Suur-Jõekalda tänav on tänav Pärnus Ülejõe ja Rääma linnaosas Pärnu jõe paremkaldal.
Tänav ristub Tallinna maantee ja Aru tänavaga.
Tänava pikkus on ligikaudu 468 meetrit.
Ajalugu.
Tänav sai praeguse nime 1987. aastal. Varasemad nimed on "Jõekalda tänav" ja saksakeelne "Rawassaarsches Flußufer" (eesti keeles "Rawassaare Jõekalda").
Kalev Annom

Kalev Annom (sündinud 21. märtsil 1952 Võrus) on eesti ajakirjanik.
Annom on majandusajakirjanik. Aastatel 1973–1988 töötas ta ajalehes Töörahva Elu ja 1988. aastast Võru Teatajas. Alates 20. maist 1992 on ta AS Võru Teataja juhatuse liige.
Maist 1992 kuni jaanuarini 2010 ja uuesti alates märtsist 2010 on ta Võrumaa Teataja (varasema nimega Võru Teataja) peatoimetaja.
Riddarholmeni kirik

Riddarholmeni kirik (ka Riddarholmi kirik; rootsi keeles "Riddarholmskyrkan") on kirik Rootsis Stockholmis Riddarholmeni saarel, Stockholmi kuningalossi kõrval. See kirik on ainus Stockholmis säilinud keskaegne kloostrikirik. Kuni 1950. aastani säilis traditsioon matta kirikusse kõik Rootsi kuningad: alates Gustav II Adolfist ja lõpetades Gustaf V-ga.
Ajaloost.
Kiriku vanimad osad on säilinud 13. sajandi lõpust. Algselt oli ehitis osa frantsisklaste kloostrist, mis asutati 1270. aastatel kuningas Magnus Aidaluku valitsusajal. Kirik ise valmis ajavahemikus aastail 1280–1300. Kloostri muud hooned lammutati 17. sajandil. 1807. aastal läks laiali kiriku kogudus ja kirik jäi kasutusse üksnes haua- ja mälestuskirikuna.
Arhitektuur.
Kolmelööviline kloostrikirikule iseloomulikult pika kooriruumiga gooti kirik on ehitatud punasest tellisest. Kiriku küljes on hilisemaid renessanssvormides matusekabeleid, mis on algsel kujul säilinud. Tänapäeval näha olev ažuurne tornikiiver on valurauast ja pärineb 1835. aastast, kui see püstitati varasema, Johan III ajal flaami arhitekti Willem Boy kavandatud renessansskiivri asemele.
Kiriku sisustuse moodustavad peamiselt hauatähised, seinte sokliosas on säilinud jälgi keskaegsetest seinamaalingutest.
Aasta matkaja

Aasta matkaja on Eesti Matkaliidu (EML) aunimetus parimatele matkajatele. Aasta matkajat on valitud alates 1994. aastast.
Aasta matkaja valivad EMLi tegevliikmesorganisatsioonide esindajad salajasel hääletusel iga-aastastel matkajuhtide päevadel. Valimistulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mis tehakse teatavaks matkajuhtide päevadel ja mille kinnitab EMLi juhatus.
Aastatel 1986–1990 valiti Eesti populaarseimat matkajat ja 1991–1993 aasta parimat matkasportlast.
Aasta matkategelane

Aasta matkategelane on Eesti Matkaliidu (EML) aunimetus matkamise valdkonnas alates 1994. aastast.
Aasta matkategelase valimised toimuvad iga-aastasel matkajuhtide päevadel EML tegevliikmesorganisatsioonide esindajate poolt salajase hääletamise teel. Valimiste tulemuste kohta koostab häältelugemiskomisjon protokolli, mis tehakse teatavaks matkajuhtide päevadel ja mille kinnitab EML juhatus.
Kjartan Fløgstad

Kjartan Fløgstad (sündinud 4. juunil 1944 Norras Rogalandis Saudas) on uusnorra keeles kirjutav norra kirjanik. 
Fløgstad on õppinud Bergeni ülikoolis kirjandus- ja keeleteadust ning töötanud seejärel tööstustöölise ja meremehena. Tema esikteos on 1968. aastal ilmunud luulekogu "Valfart". Proosakirjanikuna debüteeris Fløgstad 1970. aastal, kui ilmus tema teos "Den hemmelige jubel".
Fløgstad läbimurdeteos oli töölisklassi elust rääkiv romaan "Dalen Portland", mis ilmus 1977. aastal. 1980. aastal ilmunud romaani "Fyr og flamme" peetakse üheks olulisemaks teoseks norra kirjanduses. Romaan räägib kolme põlvkonna näitel Norra tööstustööliste elust 19. sajandil.
Autori loomingut iseloomustab "segu rahvalikkusest ja intellektuaalsusest, teooriad kõrgest ja madalast, dogmavabadus ja sõltumatus, aristokraatlik vasakpoolsus, ja mis veel tähtsam, sõnamäng", ütleb Karl Ove Knausgård.
Eesti keeles on Fløgstad'lt ilmunud novell "Aken sadama poole" (tõlkinud Arvo Alas) samanimelises novellikogus (LR 6/7 1988).
Klikker

Klikker on elektrooniline nutivahend, mis võimaldab loengupidajal saada kuulajatelt loengu ajal kohest tagasisidet. Klikker on pult, millel on numbrite ja tähtedega märgistatud nupud. Loengupidaja esitab auditooriumile slaidil oleva küsimuse ja annab numbrite või tähtedega tähistatud vastusevariandid. Kuulaja otsustab, milline vastusevariant on õige või tema arvates kõige sobilikum, ja vajutab puldil vastavat numbrit või tähte. Pärast vastamist tekib slaidile diagramm, mis näitab, kuidas kuulajate vastused jagunesid. 
Klikkereid on hea kasutada arvuka kuulajaskonna puhul, sest see annab kuulajatele võimaluse loengus aktiivselt osaleda, sealjuures jäävad vastajad anonüümseks. Loengupidaja saab vastavalt vastuste diagrammile mõne olulise teema üle seletada. Klikkerite idee tõi Eestisse Inglismaal õppinud informaatikatudeng Kristjan Korjus.
Väike õuduste pood

"Väike õuduste pood" (inglise "The Little Shop of Horrors") on USA 1960. aasta õudusfilm. Filmi režissöör ja produtsent on Roger William Corman ning stsenarist Charles B. Griffith. Filmi tootis Santa Clara Productions.
Põhjatähe orden

Põhjatähe orden (rootsi keeles "Nordstjärneorden") on Rootsi autasu (orden), mida antakse tsiviilteenete eest.
Ordeni asutas 1748 Rootsi kuningas Fredrik I.
Aastast 1975 antakse ordenit välja vaid välismaalastele, kel on olulisi teeneid välissuhete arendamisel Rootsiga, ja Rootsi kuningliku perekonna liikmetele. 
Alates 1. jaanuarist 2023 antakse ordenit taas välja nii Rootsi kui ka välismaa kodanikele. 
Klassid.
Ordenil on viis klassi ja üks medaliklass.
Suurvürst Gediminase orden

Suurvürst Gediminase orden (leedu keeles "Lietuvos didžiojo kunigaikščio Gedimino ordinas") on Leedu riiklik autasu (orden). 
Ajaloost.
Orden asutati 1928. Ordenit ei antud välja Leedu NSV ajal. Pärast Leedu iseseisvumist 1991. aastal hakati ordenit jälle välja andma.
Orden on nimetatud Leedu suurvürsti Gediminase järgi ning sellega autasustatakse Leedu kodanikke silmapaistva tegevuse eest tsiviil- ja avalikes ametites. Selle ordeniga võib austada ka välisriikide kodanikke. Ordenil on kujutatud Gediminase sambaid, mis on üheks Leedu rahvussümboliks.
Ordeni järgud.
Suurvürst Gediminase ordenil on 5 järku:
Musta Kotka orden

Musta Kotka orden (saksa keeles "Schwarzer Adlerorden") oli Preisi kuningriigi ja alates 1918. aastast on Preisi kuningliku perekonna kõrgeim autasu (orden). 
Ordeni asutas 18. jaanuaril 1701 Preisi kuningas Friedrich I. 
Ordenil on 1 klass. Ordeni märk on sinise emailiga Malta rist, mida kantakse keti või oranži suurpaela küljes koos rinnaskantava suure kuldtähega.
Pöörise tänav

Pöörise tänav on tänav Tallinnas Mustamäel Kadaka asumis. Tänav on ligi 200 m pikkune.
Pöörise tänav sai nime 30. mail 2012.
Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon

Rahvusvaheline Automaatjuhtimise Föderatsioon (inglise "International Federation of Automatic Control", lühend IFAC) on rahvusvaheline föderatsioon, mis hõlmab 52 rahvuslikku automaatjuhtimise komiteed (sh Eesti Rahvuslik Automaatjuhtimise Komiteed).
IFAC asutati 1957.
Kalka lahing

Kalka lahing () oli võitlus, kus ühel pool sõdisid Mongolite riigi väed Džebe ja Subutai juhtimisel ja teisel pool Vene vürstiriikide koalitsiooni ja nende liitlaste polovetside väed. Koalitsioonivägesid juhtisid Galiitsia-Volõõnia vürst Mstislav Mstislavitš (Julge) ja Kiievi suurvürst Mstislav III. Lahing toimus 31. mail 1223 Kalka jõe kallastel, tänapäeva Donetski oblasti territooriumil, Ukrainas ja see lõppes mongolite võiduga.
Pärast mongolite invasiooni Kesk-Aasiasse ja sellele järgnenud Horezmi Impeeriumi kokkuvarisemist tungisid mongoli väed Džebe ja Subutai juhtimisel edasi lääne poole. Džebe kirjutas mongolite valitsejale, Tšingis-khaanile, paludes luba, et jätkata oma vallutusi veel mõni aasta ja pärast seda ühineda Kaukaasia kaudu peavägedega. Tšingis-khaani vastust oodates tungisid mongolid Gruusiasse, kus nad laastasid maad ja haavasid raskelt nende kuningat Lasha Giorgi. Tšingis-khaan andis loa edasisteks vallutusteks ja mongolid liikusid läbi Kaukaasia, lüües Gruusia-Armeenia ühisvägesid ja seejärel ka polovetse. Polovetside khaan Köten põgenes mongolite eest oma väimehe, Galiitsia vürst Mstislav Julge juurde ja kutsus ta appi, et võidelda koos mongolite vastu. Mstislav Julge kutsus sõjakäigule ka Kiievi suurvürsti Mstislav III ja teised vene vürstid.
Teada on, et arvuliselt ületasid vene väed mongolite oma kordades, kuid neil puudus ühtne juhtimine ja ka võitlejate lahingukogemuse poolest jäid nad vastasele alla. Esimesel kokkupõrkel lõid vene ühendväed mongolite järelväge. Mitu päeva jälitas vene vägi mongoleid, kes teesklesid põgenemist, selle tulemusena hajusid vene vürstide družiinad laiali. Taandunud kuni Kalka jõeni, peatusid mongolid ja võtsid sisse lahingupositsioonid. Vürstid pidasid nõu, kuid ühist sõjaplaani kokku ei lepitud ega ühist juhti ei määratud. Jälitajate juhtgrupp, Mstislav Julge ja tema polovetsidest liitlased, ründasid mongoleid, kuid nad löödi tagasi. Polovetsid põgenesid ja venelaste rindejoon lagunes. Järgnenud segaduses said mitmed vürstid lüüa ning Kiievi Mstislav, kes ei jõudnudki lahingusse sekkuda, jäi kindlustatud laagrisse. Kiievlased kaitsesid end laagris kolm päeva ja andsid lõpuks alla, kui piirajad olid lubanud suurvürstil koos oma meestega turvaliselt lahkuda. Kui kiievlased olid alistunud, tapsid mongolid Kiievi Mstislavi ja tema mehed. Mstislav Julge ja Köten põgenesid ja mongolid suundusid tagasi Aasiasse, kus nad ühinesid Tšingis-khaani põhijõududega. Kummagi poole inimkaotused pole teada. Vene leetopissid hukkunute arvu ei teata. Ainuke arvuline hinnang, "enam kui 100 000", pärineb Läti Henrikult, kuigi see oli tõenäoliselt üle hinnatud.
Kanada Kuninglik Selts

Kanada Kuninglik Selts (inglise "Royal Society of Canada", lühend RSC) on Kanadas tegutsev riiklik organisatsioon (teaduste akadeemia), millel on Kanadas juhtiv roll teaduse ja hariduse toetamisel ja nendega seotu uurimisel.
RSC kuulub umbes 2000 akadeemikut (koos välisriikide ja auakadeemikutega).
RSC asutati 1882 John Douglas Sutherland Campbelli eestvõttel.
Rahvuslik Teaduste Akadeemia

Riiklik Teaduste Akadeemia (inglise keeles "National Academy of Sciences", lühend NAS) on Ameerika Ühendriikide juhtiv teadusorganisatsioon (teaduste akadeemia).
NAS moodustati 3. märtsil 1863.
Tänapäeval on NAS-is umbes 2200 tegevakadeemikut ja üle 400 välisriigi akadeemiku.
Turkish Airlinesi lend 6491

Turkish Airlinesi lend 6491 (TK6491/THY6491) oli MyCargo Airlinesi ja Turkish Airlinesi vahendatud lend, mis pidi Hongkongist Biškeki kaudu Istanbuli jõudma. 16. jaanuaril 2017 juhtus lennukiga Boeing 747-412F Manasi rahvusvahelises lennujaamas maandumisel õnnetus. Vähemalt 38 inimest sai surma, neljast pardal olnud meeskonnaliikmest ei pääsenud eluga mitte keegi.
Ricardo Piglia

Ricardo Emilio Piglia Renzi (24. november 1941 – 6. jaanuar 2017) oli Argentina kirjanik.
Eesti keeles tema teoseid seni ilmunud ei ole.
2001. aastal lavastas Marcelo Piñeyro tema teose "Plata Quemada" põhjal samanimelise filmi (inglise keeles "Burnt Money"). Film võitis mitu rahvusvahelist filmiauhinda.
Carl Gustav von Wahl

Carl Gustav von Wahl (28. august 1766 Pangodi – 29. juuli 1825 Põltsamaa) oli Liivimaa mõisaomanik.
Pärast kooliaega Tartus õppis ta aastatel 1785–1788 oma isa kõrvalt mõisavalitsemist Nēķina mõisas, kus isa oli sel ajal rentnik. 
Edaspidi oli Carl Gustav von Wahl ka ise mitme mõisa rentnik. 1804. aastast kuni surmani rentis ta Põltsamaa mõisa, lossi selle omanikelt Bobrinskitelt ning hiljem Gagarinitelt alates 1804. aastast kuni oma surmani. Sel ajal olevat ta oma tegevusega kogunud rohkelt usaldust ja tuntust. Ühtlasi oli ta pikka aega Põltsamaa kihelkonnakiriku eestseisja.
Ta oli ka mitme mõisa omanik. 1811. aastal omandas ta pandilepinguga Kavastu mõisa ja ostis selle 1818. aastal, samal aastal ostis ka Pajusi, 1821 Kaave ja 1824 Tapiku mõisa. Kaave mõisa müüs ta hiljem maha.
Järglased.
Carl Gustav von Wahl oli abielus kaks korda ja kahe abikaasaga sai Carl Gustav kokku 14 last. Esimene naine Henriette, sünd Edwards (1782–1810), suri pärast kuuenda lapse sündi, teine abikaasa, Martha, sünd Bates (1792–1865), sai kaheksa last. Lisaks oma perekonnale, hoolitses ta ka õe viie orvuks jäänud lapse eest. 
Tema kahest abielust sündinud 14 lapsest hargnesid mitmed Wahlide liinid: Kavastu, Pajusi-Tapiku, Tapiku, Lustivere, Päinurme, Sürgavere ja Maramaa-Anne.
Korporatsioon Nevania

 
Nevania oli Peterburis 1847. aastal asutatud baltisaksa üliõpilaskorporatsioon. Selle liikmed olid Peterburi kõrgkoolides õppinud peamiselt sakslastest üliõpilased.
Suurem osa liikmetest pärines Venemaa keisririigi Läänemere kubermangudest (Eestimaa, Liivimaa, Kuramaa), vähem oli liikmeskonnas mujalt pärit üliõpilasi, sealhulgas oli ka üks Belgiast pärit tudeng.
Nevania suleti 1917. aastal.
Saarimaa Ülikool

Saarimaa Ülikool (saksa "Universität des Saarlandes") on ülikool Saksamaal Saarimaa liidumaal Saarbrückeni ja Homburgi linnas; ühtlasi ainus selle liidumaa ülikool.
Ülikooli asutasid Prantsusmaa võimud 1948. aastal Homburgi linnas (enne 1957. aastat ei kuulunud see linn Saksamaa Liitvabariiki). 
Tänapäeval õpib ülikoolis umbes 15 000 üliõpilast.
Subutai

Subutai, ka Sübedei (klassikalises mongoolia keeles: Sübügätäi või Sübü'ätäi, uuemas mongoolia keeles: Сүбээдэй, "Sübedei" 1175–1248) oli mongoli väejuht ja üks peamisi Tšingis-khaani, Ugedei-khaani ja Batu-khaani strateege. 
Tema ettevalmistused sõjakäikudeks olid põhjalikud, alustades spioonide saatmisest vaenlase maale kuni soodsa lahingupaiga valikuni vahetult enne kokkupõrget.
Subutai hindas alistatud rahvaste insenere ja nende saavutusi sõjatehnikas. Ta kasutas insenere ja nende loodud vahendeid (piiramismasinad, katapuldid) oma sõjakäikudel. Tänu ülevõetud oskustele ja ratsaväe kiirele manööverdamisvõimele alistasid mongolid Hiinast Euroopasse ulatuva territooriumi. Subutai oli osaline Hiina, Horezmi, polovetside, alaanide, Gruusia ja mitme Vene vürstiriigi alistamisel ning tema juhtimisel võideti Euroopas Poola, Ungari ja Saksa ordu.
Doris Bures

Doris Bures (sündinud 3. augustil 1962) on Austria poliitik, alates 2. septembrist 2014 Austria Rahvusnõukogu president (parlamendi spiiker). 
Ta oli alates 8. juulist 2016 kuni 26. jaanuarini 2017 koos Karlheinz Kopfi ja Norbert Hoferiga Austria presidendi kohusetäitja. Ta kuulub Austria Sotsiaaldemokraatlikku Parteisse ja on juhtinud mitut ministeeriumi. 
8. juulil 2016 sai eelmise presidendi Heinz Fischeri ametiaeg läbi ning kolm Rahvusnõukogu presidenti võtsid tema kohustused üle. 
4. detsembril 2016 valiti uueks presidendiks Alexander Van der Bellen, kes vannutati ametisse 26. jaanuaril 2017.
Smolnõi instituut

Smolnõi instituut (vene keeles "Смольный институт") on Venemaal Peterburis asuv klassitsistlik hoone. Hoone on arvele võetud kultuurimälestisena. Hoone on tuntud eeskätt seoses 1917. aasta oktoobrirevolutsiooniga, kui seal asus bolševike staap ja revolutsiooni järel ka riigi valitsus.
Hoone ehitati mitte hiljem kui 1806. aastal Giacomo Antonio Domenico Quarenghi projekti järgi. Enne 1917. aastat kasutas hoonet õppeasutus Õilsate Aadlineiude Smolnõi Instituut (vene keeles "Смольный институт благородных девиц"). Selle õppeasutuse järgi kutsutakse hoonet Smolnõi instituudiks.
Tänapäeval on hoone Peterburi kuberneri residents. Hoones on ka muuseum.
Reseedalised

Reseedalised ("Resedaceae") on õistaimede sugukond kapsalaadsete ("Brassicales") seltsist.
Sugukonda kuulub ligikaudu 8 perekonda kokku umbes 100 liigiga. 
Eestis on esindatud perekond reseeda ("Reseda").