Raketirünnak Hrozale

Raketirünnak Hrozale oli Vene-Ukraina sõja käigus 2023. aasta 5. oktoobril toimunud õhurünnak Harkivi oblastis asuvale Hroza külale. Rünnak korraldati ajal, mil elanikud kogunesid kohviku juurde mälestusteenistusele, tappes 59 inimest ja vigastades kolme inimest. Õhurünnakus hukkunute seas oli ka kuueaastane poiss. Ukraina teatel kasutati rünnakus Iskanderi raketikompleksi. Rünnak toimus osana Venemaa sissetungist Ukrainasse. OHCHR-i 31 oktoobril avaldatud raporti kohaselt olid kõik hukkunud tsiviilisikud.
Mälestusteenistus, kuhu elanikud tapmise ajal kogunesid, oli Ukraina sõdurile. Kohalik prokurör Dmõtro Tšubenko ütles, et rünnakus hukkunute seas olid ka sõduri lesk, poeg, kes on samuti sõjaväelane, ja pojanaine.
Ukraina siseministri Ihor Klõmenko sõnul elas Hrozas enne rünnakut 330 inimest. Vene väed hõivasid Hroza sissetungi alguses ja Ukraina vabastas Harkivi vastupealetungi käigus 2022. aasta septembris. Harkivi oblasti kuberner Oleh Sõnjehubov kinnitas, et kõik hukkunud olid Hroza elanikud ning see õhurünnak tappis 10% küla sõjaeelsest elanikkonnast (2020. aastal oli umbes 501).
Järelkaja.
Ukraina president Volodõmõr Zelenskõi nimetas rünnakut "täiesti tahtlikuks terroriaktiks" ja süüdistas Venemaad "genotsiidiagressioonis". Ta ütles ka, et rünnakut "ei saa isegi nimetada metsloomalikuks teoks – sest see oleks metsloomade solvamine", ja "Kes võiks nende pihta raketi välja lasta? Kes? Ainult absoluutne kurjus".
Harkivi oblastiadministratsiooni ülem Oleh Sõnjehubov kirjeldas rünnakut kui üht piirkonna "verisemat kuritegu". ÜRO humanitaarabi koordinaator Denise Brown ütles; "Meie mõtted on ka Ukraina rahvaga, kes pidi täna taas olema tunnistajaks Venemaa sissetungi järjekordsele barbaarsele tagajärjele... Rünnakud tsiviilisikute ja tsiviiltaristu vastu on rahvusvahelise humanitaarõiguse järgi keelatud ja need tuleb viivitamatult lõpetada."
Venemaa presidendi Vladimir Putini pressiesindaja Dmitri Peskov eitas Venemaa vastutust Hroza rünnakus ja kordas, et Venemaa sõjavägi ei sihi tsiviilrajatisi.
Venemaa alaline esindaja ÜRO juures Vassili Nebenzja ütles 9. oktoobril 2023 peetud kõnes ÜRO Julgeolekunõukogus, et rünnak toimus just sel hetkel, kui president Zelenskõi külastas Hispaanias ELi tippkohtumist. Nebenzja teatas ka nõukogus, et "rünnaku ajal toimusid seal ühe kõrgetasemelise Ukraina natsionalisti matused. Loomulikult võtsid sellest osa ka paljud tema neonatsidest kaasosalised." Ta väitis ka, et "sotsiaalvõrgustikes vahetult pärast rünnakut avaldatud fotodel kuuluvad peaaegu kõik surnukehad sõjaväeealistele meestele" ja et see ei olnud "juhus". Venemaa andis ekslikult mõista, et mis tahes isiku olemasolu relvajõud tsiviilisikute asukohas muudavad selle "seaduslikuks sihtmärgiks", mida kirjeldati mitmel põhjusel ebaõigeks.
11. oktoobril 2023 teatas Ukraina SBU, et tegi kindlaks kahe mehe isikud, kes märkisid Hrozas toimunud mälestusteenistuse kui venelaste potentsiaalse sihtmärgi. Need olid Vladimir ja Dmitri Mamon, kes alustasid koostööd venelastega piirkonna okupatsiooni ajal ja vabanemisel põgenesid Venemaale, kuid jätkasid külas suhtlusvõrgustike alalhoidmist. SBU hangitud sõnumid näitavad, et vennad mõistsid, et matustel on tsiviilisikuid ja venelased "tõenäoliselt ei saada kingitusi" (rakette), kuid siiski nimetasid nad kohtumist sihtmärgiks, kuna lootsid, et kohal võivad olla ka surnud sõduri kaaslased. Prokuratuur suurendas ka hukkunute arvu 55-ni, kuna rusude hulgast tuvastati kahe varem teadmata kadunud naise säilmed, samas kui 3 inimest on siiani teadmata.