tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Helger Hallik

Helger Hallik (sündinud 26. novembril 1972 Tartus) on endine eesti maadleja.
Ta treenis spordiklubis Englas, kuulus Voldemar Pressi treeningurühma. Nõukogude võimu ajal esindas ta Tartu Kalevit. Veel on ta elanud Saksamaal, esindades võistlustel Aacheni TV Eintrachti ja Wallheimi ning ECSG Baier Worringeni. Ta on võistelnud ka Tartu Ülikooli ASK koosseisus.
Ta maadles kuni 1995 poolraskekaalus (kuni 100 kg), hiljem raskekaalus (kuni 2001 kuni 130 kg, hiljem kuni 120 kg).
Helger Hallik on kaheteistkordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1991, 1993, 1995, 1996, 1998–2002, 2004), sealhulgas absoluutkaalus viis korda (1993, 1995, 1996, 1999 ja 2000).
Hallik oli 2002. aasta Eesti parim Kreeka-Rooma maadleja ja Tartu parim sportlane.
Hallik oli 2003. aasta Tartu parim maadleja.
Tuntumaid konkurente, kellega ta on maadelnud: Sergei Mureiko, Tomas Johansson, Héctor Milián, Andrzej Wroński, David Saldadze, Anatoli Fedorenko, Mihály Deák Bárdos, Georgi Saldadze, Aleksandr Karelin, Jörgen Olsson. Eestis olid konkurentideks Sergei Fjodorov, Madis Õunapuu, Aap Uspenski, Vello Pärnpuu.
Valeri Nikitin

Valeri Nikitin (sündinud 28. novembril 1969 Haapsalus) on Eesti endine maadleja. Ta võistles Kreeka-Rooma maadluses.
Nikitin on 167 cm pikk ja ta kaalus umbes 77 kg.
Tema treenerid olid Harri Koiduste, Meinhard Niglas ja Henn Põlluste. Barcelona olümpiamängudel oli tema treener Ants Nisu.
Tema spordiklubi oli MK Juhan.
NSV Liit.
Nikitin ise luges NSV Liidu meistrivõistlusi oma esimesteks suurvõistlusteks. Näiteks 1989. aastal oli tema kaalus kaks olümpiavõitjat ning hulk Euroopa ja maailmameistreid. Koosseis olnud hulga tugevam kui Euroopa meistrivõistlustel.
Olümpiamängud.
1992. aasta suveolümpiamängudel Hispaanias alistas Nikitin kuni 68 kg kaalus avavoorus Söuli olümpiahõbeda Sung Moon Kimi (Lõuna-Korea) 9:6, aga siis kaotas Abdullah Chamongolile (Iraan) 5:7 ja mitmekordsele maailmameistrile tšetšeenile Islam Dugutšijevile (SRÜ) 0:4 ning langes välja. See andis talle 12. koha. 
1996. aasta suveolümpiamängudel USA-s Atlantas sai Nikitin avakohtumises seljakaotuse Rumeenia maadlejalt Ender Memerilt 1.45-ga. Teises voorus seljatas Nikitin 1993. aasta Euroopa juunioride meistri Tariel Melašvili (Gruusia) ning kolmandas voorus olümpiavõitja ja Euroopa meistri Attila Repka (Ungari). Repka kael sai vigastada, nii et ta tuli kanderaamil välja kanda. Neljandast vastasest Yasushi Miyakest (Jaapan) oli Nikitin tehniliselt selgelt üle ja jõudis veerandfinaali, kus tuli maadelda Venemaa sportlase Aleksandr Tretjakoviga. Normaalaeg lõppes viigiliselt, aga lisaajal sai Nikitin punktikaotuse. Seitsmenda koha matši Kuuba maadleja Colas Orise vastu ei võtnud Nikitin enam tõsiselt, sest tema jaoks polnud 7. ja 8. kohal vahet.
2000. aasta suveolümpiamängudel Sydneys loositi Nikitin samasse alagruppi kahe suurvõistluste medalimehe Ghani Yalouziga (Prantsusmaa) ja Czaba Hirbikiga (Ungari). Kõigepealt kohtusid Yalouz ja Hirbik omavahel ja Yalouz võitis 7:4. Yalouzile oli Nikitin varem kahel korral kaotanud: 1994 Tamperes ja 1995 Besançonis. Kuid minut enne lõppu suutis Nikitin Atlanta olümpiahõbeda Yalouzi seljatada. Seejärel pidi Euroopa ja maailmameistrivõistluste hõbe Hirbik Nikitini kindlasti seljatama, et alagrupp võita, seevastu Nikitinile piisas isegi punktikaotusest. Nikitin alistas Hirbiki 4:3 ja pääses veerandfinaali, kus ootas Aserbaidžaani esindav Islam Dugutšijev, neljakordne maailmameister ja Barcelona hõbe. Nikitin alistas ka tšetšeeni 4:1. Poolfinaalis kaotas Nikitin Atlanta olümpiavõitjale Filiberto Azcuyle Kuubalt 0:6 ja pronksikohtumises ka Venemaa maadlejale Aleksei Gluškovile 0:5 ning jäi neljandaks.
Silvia Nagelmaa

Silvia Nagelmaa (kuni 1935 Silvia Jagomann; kuni 1952 Silvia Joa; 22. mai 1929 Räpina vald, Võrumaa – 14. aprill 2022 Tartu) oli eesti kirjandusteadlane.
Elulugu.
Silvia Nagelmaa oli väiketalupidaja tütar.
1948. aastal lõpetas ta Tartu 3. Keskkooli ja 1953 Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia osakonna. 1985. aastal kaitses ta Eesti Teaduste Akadeemia juures filoloogiakandidaadi kraadi väitekirjaga "Eesti nõukogude poeem (1940–1980)".
Nagelmaa oli 1953–1974 Tartu keskkoolides eesti keele ja kirjanduse õpetaja, 1974–1986 Keele ja Kirjanduse Instituudi nooremteadur ja 1986–1991 teadur, 1991– TÜ informaatikaosakonna töötaja.
Teadustöö.
Silvia Nagelmaa peamine uurimisvaldkond oli eesti kirjanduse ajalugu, eelkõige eesti luule ja poeemilugu. Ta avaldas arvustusi ja luule aastaülevaateid, koostas ja varustas järelsõnadega Ilmi Kolla luulevalimiku "Minu kevad" (1983) ja Anna Haava kogumiku "Laulan oma eesti laulu" (1996), samuti oli ta üks viieköitelise "Eesti kirjanduse ajaloo" (1965–1991) koostajaid. Nagelmaa avaldas lühiuurimusi Võrumaa kultuurilehes Viruskundra.
Teoseid.
Umbes 70 teaduspublikatsiooni.
Liikmesus.
Ta oli Tartu Bibliofiilide Klubi sekretär (aastast 1983) ja Eesti Kirjanduse Seltsi liige (aastast 1993).
Isiklikku.
Silvia Nagelmaa abikaasa oli kirjandusteadlane Abel Nagelmaa.
Vitali Nagirnõi

Vitali Nagirnõi (sündinud 19. märtsil 1959 Tšernivtsi linnas Ukrainas) on Eesti füüsik.
Elulugu.
Vitali Nagirnõi on ukrainlane, teadlaste poeg.
1976. aastal lõpetas Nagirnõi Tšernivtsi 20. Keskkooli, 1981 Tartu Ülikooli füüsika osakonna ja 1985 TÜ aspirantuuri. 1985. aastal kaitses ta TÜ-s füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi väitekirjaga "Поляризованная А-люминесценция и структура триплетного возбужденного состояния ртутеподобных центров в щелочно-галоидных кристаллах".
Nagirnõi oli 1985–86 Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi nooremteadur, 1986–96 teadur ja 1996. aastast vanemteadur.
Teadustöö.
Vitali Nagirnõi peamised uurimisvaldkonnad on fundamentaalnähtused laia keelutsooniga materjalides ja nende rakendusperspektiivid, elektronergastuste evolutsioon keerulistes oksiidides, metallioksiidide ja fluoriidide aeglahutusega polarisatsioonspektroskoopia. Ta on avaldanud üle 140 teaduspublikatsiooni.
Nagirnõi on olnud sünkrotronkiirguse kasutamisega seotud Eesti-Rootsi koostööprojektide juht (2001–2007), Eesti TA ja Ungari TA ühisprojektide Eesti-poolne juht (2004–2006, 2007–2009) ning Elsevieri ajakirja Vacuum toimetuskolleegiumi liige.
Anne Nahkur

Anne Nahkur (sündinud 12. septembril 1946 Tallinnas) on eesti pedagoogikateadlane.
Elulugu.
Anne Nahkur on teenistuja tütar.
1965. aastal lõpetas Nahkur Tallinna 1. Keskkooli, 1975 Tartu Ülikooli eesti filoloogia osakonna ja 1984 TÜ-s aspirantuuri. 1984. aastal kaitses ta samas pedagoogikakandidaadi kraadi esteetilise kasvatuse erialal väitekirjaga "Teatri- ja filmiõpetus üldhariduskooli keskastmes kui esteetilise kasvatuse faktor". Ta stažeeris 1992 Kopenhaagenis Taani Kuninglikus Haridusuuringute Instituudis, täiendas end 1996 Soomes ja 1999–2000 TÜ-s meediaõpetuses.
Nahkur oli 1975–84 Pedagoogika Teadusliku Uurimise Instituudi nooremteadur ja 1984–91 vanemteadur. 1991–92 oli ta Tallinna Pedagoogilise Instituudi Kasvatusteaduste Instituudi vanemteadur, 1992–97 TPÜ kasvatusteaduste teaduskonna õppekava-uuringute labori vanemteadur, ühtlasi 1986–94 TPÜ algõpetuse kateedri vanemõpetaja ning 1993–97 ka Tallinna Bakalaureuse Erakooli õppejõud. 1997–2009 oli Nahkur Akadeemia Nord filosoofia ja kultuuri instituudi juhataja, kultuurifilosoofia ja kirjanduse õppetooli professor, ühtlasi ka akadeemiline sekretär, filosoofiateaduskonna assistent-teadussekretär ja Akadeemia Nord teadussekretär. 2009-2010 oli ta Akadeemia Nord õppemetoodik ning 2010. aastast TLÜ Õigusakadeemia teadus- ja arenduskoordinaator.
Teadustöö.
Anne Nahkuri peamised uurimisvaldkonnad on kirjandusõpetuse teoreetilis-metoodilised probleemid (sh teatri- ja filmiõpetus), hariduse diferentseerimine, õppekavaarendus ning kirjandus tänapäeva ühiskonnas. Nahkur on koostanud kirjandusõpikuid ja õppevahendeid (sh helikassettidel ja CD-del) põhikooli vanemale astmele ja gümnaasiumidele ning metoodilisi käsitlusi õpetajatele.
Ta oli Eesti Akadeemilise Pedagoogika Seltsi liige 1989–2004, sh 1993-94 Tallinna osakonna juhatuse liige.
Andreas Steinbach

Andreas Steinbach (sündinud 7. juulil 1965) on endine Saksamaa maadleja, kes alustas Kreeka-Rooma maadlustreeninguid Voldemar Pressi käe all Tartus.
1981. aastal siirdus A. Steinbach koos vanematega oma esivanemate maale ning tuli 1982. aastal Saksamaa noortemeistriks, samal aastal juunioride maailmameistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses saavutas 4. koha. 1983. aastal võitis juunioride MM-il hõbemedali.
Tema tiitlivõistlustele pääsemist ja sportlikke tulemusi mõjutas oluliselt 1990. aastal Saksamaa taasühinemine. Ühinenud Saksamaa koondise treeneriks 1991. aastal sai Günter Reichelt, kelle lemmikõpilane Maik Bullmann maadles kehakaalus 90 kg, edaspidi eelistatigi Bullmanni tiitlivõistlustel selles kaalukategoorias. Steinbach pidi aga "kolima" raskemasse kaalukategooriasse, kus ta juba enne kaalumist oli vastastest 2–3 kg kergem.
Saavutused.
Ta on neljakordne Saksamaa meister.
Olümpiamängud.
1988. aasta suveolümpiamängud Sŏulis – 5. koht (90 kg);
1992. aasta suveolümpiamängud Barcelonas – 5. koht (100 kg);
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1982. aasta Colorado Springs – 4. koht (75 kg) (juunior);
1983. aasta Oak Lawn – 2. koht (75 kg) (juunior);
1985. aasta Colorado Springs – 4. koht (82 kg) (juunior);
1987 Clermont-Ferrand – 7. koht (90 kg);
1991 Varna – 8. koht (100 kg);
1995 Praha – 11. koht (100 kg);
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1989. aasta Oulu – 3. koht (90 kg);
1990. aasta Poznań – 5. koht (90 kg);
1991. aasta Aschaffenburg – 2. koht (100 kg);
1992. aasta Kopenhaagen – 3. koht (100 kg);
1995. aasta Besancon – 9. koht (100 kg);
1996. aasta Budapest – 14. koht (100 kg).
Saksamaa meistrivõistlusted.
1985. aasta – 2. koht;
1987. aasta – 1. koht;
1988. aasta – 1. koht;
1989. aasta – 1. koht;
1990. aasta – 2. koht;
1991. aasta – 2. koht;
1992. aasta – 2. koht;
1996. aasta – 1. koht.
Rahvusvahelised turniirid.
Grand Prix of Germany 
1987. aasta – 4. koht;
1989. aasta – 7. koht;
1990. aasta – 3. koht;
1992. aasta – 3. koht;
1995. aasta – 5. koht.
Golden Grand Prix
1987. aasta – 5. koht;
1990. aasta – 3. koht;
1992. aasta – 3. koht.
Klubid.
Tartu Kalev-Englas 
Lahr-Kuhbach 
VfK Schifferstadt 
ASV Kollnau
Esta-Laine Nahkur

Esta-Laine Nahkur (sündinud 10. aprillil 1966 Võrus) on eesti loomaarstiteadlane.
Elulugu.
Esta-Laine Nahkur on sovhoositöötajate tütar.
1985. aastal lõpetas Nahkur Väimela Näidissovhoostehnikumi ja 1990 Eesti Põllumajandusakadeemia veterinaarteaduskonna. 2001. aastal kaitses ta samas veterinaariamagistri väitekirja "Rümpadele esitatavate Euroopa Liidu nõuete mõningad morfoloogilised aspektid ning enamlevinud tükeldusskeemid". Ta on täiendanud end 1998 Kaunases Leedu Veterinaariaakadeemias ja Saksamaal Heidelbergi Ülikoolis.
Nahkur oli 1990–2002 EPMÜ anatoomia, histoloogia ja füsioloogia õppetooli assistent, 1995–2000 ühtlasi Väimelas loomaarst. 2002–2005 töötas ta EPMÜ-s morfoloogia õppetooli lektorina, 2005. aastast aga Eesti Maaülikooli morfoloogia osakonna lektorina.
Teadustöö.
Esta-Laine Nahkuri peamine uurimisvaldkond on põrsa soole histostruktuuri ja tapaloomade rümpade tükeldusskeemid.
Englas

Spordiklubi Englas on Tartus tegutsev maadlusklubi. Klubi tegeleb peamiselt Kreeka-Rooma ja vabamaadluse edendamise, köieveospordi tutvustamise ja arendamise, noorte projektilaagrite korraldamise ja tegevsportlaste toetamisega.
Spordiklubi Englas registreeriti Eesti Maadlusliidu liikmeks 14. veebruaril 2003. Klubi sai nime kahekordse maailmameistri August Englase järgi. 
Klubi treeningud toimuvad Tartus Kungla 1 asuvas Tamme staadioni maadlussaalis.
Tulemused.
Täiskasvanute Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma ja vabamaadluses on klubi sportlased võitnud üle 60 medali, kuni 20-aastaste Eesti meistrivõistluste medaleid on võidetud üle 115.
Olümpiamängud.
Olümpiamängudele on pääsenud kaks klubi sportlast, kokku viiel korral. 
Andreas Steinbach võistles 1988. aasta suveolümpiamängudel Sŏulis ja 1992. aasta suveolümpiamängudel Barcelonas ning saavutas mõlemal võistlustel 5. koha.
Helger Hallik võistles 1992., 1996. ja 2000. aasta olümpiamängudel.
Maailmameistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
Andreas Steinbach – 2. koht (juunior); 
Helger Hallik – 5. koht;
Tõnis Naarits – 8. koht;
Kristjan Press – 16. koht.
Euroopa meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
Andreas Steinbach – 3., 2., 3. koht;
Helger Hallik – 6., 8. ja 9. koht.
NSV Liidu meistrivõistlused.
Helger Hallik – 3. ja 5. koht; 
Feliks Press – 6. ja 8. koht; 
Heldur Villemson – 8. koht;
Toomas Käosaar – Trudi meistrivõistluste 2. koht.
Maailma karikavõistluste etapid ja FILA A-kategooria turniirid.
Feliks Press – Norra 1., Soome 1;
Helger Hallik – 2 korda esikolmikus;
Tõnis Naarits – 3. koht; 
Andreas Steinbach – 2 korda 3. koht;
Kristjan Press – 3. koht.
Lisaks.
Kokku on Voldemar Pressi treeningugrupist võrsunud maadlussportlased osalenud rahvusvahelistel tiitlivõistlustel (kadetid, juuniorid, seeniorid) ligikaudu 50 korda. Edukamad sportlased: Andreas Steinbach, Helger Hallik, Tõnis Naarits, Kristjan Press, Margus Rääk, Martin Kannela.
Kuubi duplikatsioon

Kuubi duplikatsioon (kahekordistamine) ehk Delose ülesanne on geomeetriline probleemülesanne, mis seisneb sellise kuubi konstrueerimises, mille ruumala oleks kaks korda suurem etteantud kuubi ruumalast.
See on üks kolmest kuulsast geomeetriaprobleemist, mida ei saa lahendada joonlaua ja sirkliga. Kuubi duplikatsiooni probleemi tunti juba Vana-Egiptuses, -Kreekas ja -Indias.
Kui etteantud kuubi serva pikkus on "a" ja ruumala "V", siis "V"= "a"3. Eelmisest kaks korda suurema ruumalaga (2"V") kuubi serva pikkus on formula_1.
AIDAblu

AIDAblu on neljas Sphinx-klassi ristluslaev (projekti nimetus AIDA SPHINX IV), mis kuulub firmale Costa Crociere S.p.A., ja mida käitab laevakompanii Aida Cruises German Branch of Costa Crociere S.p.A.. Laev ehitati Meyer Werfti laevatehases Papenburgis Saksamaal 2010. aastal ja laeva ristis Hamburgis 9. veebruaril 2010. aastal Jette Joop. AIDAblu on 1,44 meetrit pikem sama klassi AIDAdivast. Esimeseks laeva kapteniks valiti Friedhold Hoppert.
Laeva kodusadam on Genova Itaalias.
Aastatel 2004–2007 oli AIDA laevastikus kasutusel esimene AIDAblu (praegune Pacific Jewel), mille rahvusvaheline ettevõte Carnival Corporation &amp; plc müüs laevakompaniile Ocean Village.
Andrew Selby

Andrew Selby (sündinud 25. detsembril 1988) on Walesi ja Suurbritannia poksija.
Selby on kokku kolmekordne Walesi meister – kärbeskaalus (kuni 51 kg) 2007. aastal, kukk-kaalus (kuni 54 kg) 2009. aastal ja kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2011. aastal
Selby osales kärbeskaalus (kuni 52 kg) 2012. aasta Londoni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Robeisy Ramírezele (Kuuba) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Selby sai kärbeskaalus (kuni 52 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011) hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedalivõitjale ja maailmameistrile Mihhail Alojanile (Venemaa).
Selby võitis kärbeskaalus (kuni 52 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Ankara, 2011) ja 40. Euroopa meistrivõistlustel (Minsk, 2013) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks. Ta sai kukk-kaalus (kuni 54 kg) pronksmedali 37. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2008), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Detelin Dalaklievile (Bulgaaria), ja 38. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 2010), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Heorhi Tšõhajevile (Ukraina).
Isiklikku.
Andrew Selby vend Lee on samuti tuntud Walesi poksija.
Fred Evans

Fred Evans (sündinud 4. veebruaril 1991) on Walesi ja Suurbritannia poksija.
Evans on Walesi meister II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 2011. aastal.
Evans osales II kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 16. maailmameistrivõistlustel (Bakuu, 2011), kuid kaotas veerandfinaalis Egidijus Kavaliauskasele (Leedu) ning jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Evans võitis kergekeskkaalus (kuni 69 kg) 39. Euroopa meistrivõistlustel (Liverpool, 2011) kuldmedali ning tuli Euroopa meistriks.
Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Kaubandus- ja Arengukonverents (United Nations Conference on Trade and Development; UNCTAD) ehk ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents on ÜRO allorgan, mille eesmärgiks on aidata kaasa arengumaade integreerimist maailmamajandusse. 
Organisatsiooni eesmärkideks on suurendada arengumaade kaubandusvahetust, investeeringute ja arengute võimalusi maailmamajanduses.
Peasekretär.
2013. aastast on UNCTAD-i peasekretär Keenia päritolu Mukhisa Kituyi. 
Konverentsid.
Esimene ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverents peeti 1964. aastal Genfis . UNCTAD 1964. aasta kohtumisel võeti eesmärgiks aidata kaasa arengumaade integreerimisele maailmamajandusse . Nüüd toimuvad iga nelja aasta tagant ministrite konverentsid, mis on ka kõige tähtsamaks organisatsiooni organiks. Konverentsidel annavad liikmesriigid hinnangu päevakajalistele kaubanduse ja arengu teemadele ja probleemidele. 
Liikmesriigid.
Praegu on UNCTAD-s 194 liikmesriiki. Täieliku nimekirja leiab siit. Eesti on olnud liikmesriik 1991. aastast ning osaleb ministrite konverentsidel. Töörühmades Eesti ei osale .
Margaret Gilbert

Margaret Gilbert (sündinud 29. märtsil 1942 Suurbritannias) on Briti-USA filosoof, keda tuntakse eelkõige tema panuse poolest sotsiaalteaduste filosoofiasse, eriti sotsiaalsete nähtuste analüütilisse filosoofiasse. Ta on kirjutanud ka teistest filosoofia harudest, sealhulgas poliitilisest filosoofiast, õigusfilosoofiast ja eetikast.
Gilbert kaitses bakalaureusekraadi (BA) klassikalises filoloogias ja filosoofias Cambridge'i Ülikoolis ning bakalaureuse- ja doktorikraadi filosoofias Oxfordi Ülikoolis. 
Aastatel 1983–2006 oli ta filosoofiaprofessor Connecticuti Ülikoolis Storrsis. Sügisel 2006 töötas ta Abraham I. Meldeni moraalifilosoofia õppetoolis California Ülikoolis Irvine'is. Gilbert on töötanud külalisõppejõu ja -teadurina paljudes akadeemilistes asutustes, sealhulgas Princetoni Ülikoolis, Princetoni Institute for Advanced Studys, Pennsylvania Ülikoolis, Indiana Ülikoolis, Oxfordis Wolfson College'is, Dresdeni Tehnikaülikoolis, Londoni King's College'is ning Rootsi Sotsiaalteaduste Uuringute Kolleegiumis. Ta peab tihti loenguid nii USA-s kui ka Euroopas.
Isiklikku.
Margaret Gilbert on Briti ajaloolase Martin Gilberti õde. Ta on olnud abielus filosoof Saul Kripkega.
Voltiinsus

Voltiinsus ehk voltinism on organismide arengukäigu tunnus, mis iseloomustab pesakondade või põlvkondade arvu aastas.
Vastavalt pesakondade või põlvkondade arvule aastas jaotatakse liike univoltiinseiks, divoltiinseiks, plurivoltiinseiks ja semivoltiinseiks.
Mõistet on kasutatud peamiselt putukate puhul.
Univoltiinsus

Univoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on üks pesakond või põlvkond.
Univoltiinsed on näiteks obligaatse diapausiga putukad.
Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul.
Divoltiinsus

Divoltiinsus ehk bivoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on kaks pesakonda või põlvkonda.
Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul.
Semivoltiinsus

Semivoltiinsus ehk hemivoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral põlvkonna pikkus on üle aasta.
Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul.
Plurivoltiinsus

Plurivoltiinsus ehk multivoltiinsus ehk polüvoltiinsus on organismide arengukäigu omadus, mille korral aastas on mitu (rohkem kui kaks) pesakonda või põlvkonda.
Mõistet kasutatakse peamiselt putukate puhul.
Marinearsenal Warnowwerft

Marinearsenal Warnowwerft (endised nimed "VEB Warnowwerft Warnemünde", "Kvaerner Warnow Werft GmbH", "Aker Warnow Werft GmbH", "Wadan Yards", "Nordic Yards Warnemünde") on laevatehas Saksamaal Rostock-Warnemündes. See on Nordic Yardsi tütarettevõte. 
1960. aastal oli VEB Warnowwerft Warnemünde suurim laevatehas Saksa DV-s. Laevatehas annab tööd 931 inimesele.
Laevatehases on ehitatud rohkem kui 450 laeva.
Atsidofiilne organism

Atsidofiilne organism ehk happelembene organism (ladina sõnast "acidus" 'hapu' + vanakreeka sõnast "philẹō" 'armastan') on happelist keskkonda (st väikest pH-d) eelistav organism. Atsidofiile leidub nii bakterite, arhede kui ka eukarüootide seas (nt taimed). 
Atsidofiilide vastandid on basidofiilid.
Eestis on atsidofiilsed taimed näiteks väike oblikas ("Rumex acetosella"), kanarbik ja mõningad turbasamblad.
Bernhard Eilman

Bernhard Eilman (ka Bernhard Eilmann; 23. august 1892 Peterburi – 14. jaanuar 1965) oli eesti poliitik.
Eilman sündis Peterburis vabrikutöölise pojana ja õppis Kroonlinnas algkoolis. 
Ta töötas Peterburis ja Tallinnas raudtee tehastes lukksepana. 
1910. aastast osales ta sotsialistlikus töölisliikumises, algul Sotsiaaldemokraatliku Partei, hiljem Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei liikmena. Raudtee liidu esimehena mõisteti ta 1920. aastal sõjaväljakohtu poolt 2,5 aastaks vangi. Ta oli ka varem mitu korda poliitilistel põhjustel vangis olnud.
Ta oli Riigikogu II koosseisu liige Iseseisva Sotsialistliku Tööliste Partei nimekirjas, III, IV ja V koosseisus aga Eesti Sotsiaaldemokraatliku Tööliste Partei nimekirjas.
Mihhail Svetlov

Mihhail Arkadjevitš Svetlov (õieti Šeinkman; 17. juuni (vkj. 4. juuni) 1903 Jekaterinoslav – 28. september 1964 Moskva) oli juudi päritolu Vene luuletaja. Ta oli aforismide meister.
Eesti keeles on ilmunud tema luuletuste kogu "Silmapiir" (tõlkinud Kalju Kangur, Eesti Raamat 1983).
Ta pälvis postuumselt Lenini preemia. Tema järgi sai nime jõereisilaev Mihhail Svetlov.
Sergei Jessenin (laevaklass)

Sergei Jessenini klassi laevad on kolmetekilised jõereisilaevad, mis ehitati aastail 1984–1986 Korneuburgi laevatehases Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) Austrias. Seeria sai nime esimese selle klassi laeva, 1984. aastal vette lastud Sergei Jessenini järgi. Sergei Jessenini klassi alused on tuntud ka projekt Q-065 nime all.
Üle 1300-tonnise veeväljasurvega 90,20 meetrit pikki Sergei Jessenini klassi jõelaevu ehitati naftadollarite eest Läänes Moskva, Ob-Irtõši ja Leena laevanduse heaks kokku viis ning need olid kõige luksuslikumad (**** – 4-tärnilised) omataolised Nõukogude Liidus.
Projekti Q-065 laevade esialgsete nimedega loetelu.
Ümbernimetused on sulgudes, kronoloogiliselt järjestatud:
Projekti Q-065 jõereisilaevad:
Rein Tamsalu

Rein Tamsalu (27. märts 1940 – 13. november 2015) oli eesti merefüüsik.
Ta lõpetas 1958. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu Riikliku Ülikooli okeanograafia erialal.
Ta tegeles Läänemere ökosüsteemi modelleerimisega.
1980. aastal kirjutas Rein Tamsalu alla 40 kirjale.
Österreichische Schiffswerften AG

Österreichische Schiffswerften AG (ÖSWAG) on väike laevatehas Austrias Linzis, Doonau ääres. Linzi tehasele lisaks on väike allüksus Fußachis. 
"ÖSWAG" annab tööd 98 inimesele. Alates asutamisest 1840. aastal on vette lastud rohkem kui 1467 laeva. 1894. aastal töötas laevatehases 650 inimest. Sama palju töötas 1974. aastal üksnes tehase Korneuburgi osas.
Pärast Austria liitmist Saksamaaga 1938. aastal oli ettevõte "Reichswerke Hermann Göringi" osa. Alates 1974. aastast on aktsiaselts.
Feliks Dzeržinski (jõelaev)

Feliks Dzeržinski (vene keeles "Феликс Дзержинский") on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1978. aastal. Laev sai nime Nõukogude repressiivaparaadi Tšekaa looja ning juhi Feliks Dzeržinski auks.
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2003 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1978. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõtted Volga-Flot-Tur ning Vodohod (vene keeles "ВодоходЪ") on kasutanud Feliks Dzeržinskit tänaseni. Kapten (seisuga 2011) on Mihhail Kutserov.
Tõnis Naarits

Tõnis Naarits (sündinud 22. veebruaril 1974 Tartus) on Eesti endine maadleja.
Ta lõpetas aastal 2009 Sisekaitseakadeemia ja aastal 2015 rekreatsioonikorralduse erialal Tallinna Ülikooli.
Ta treenis spordiklubis Englas ja kuulus Voldemar Pressi treeningurühma. Ta on kuulunud ka Kaitsejõudude Spordiklubisse ja Saaremaa Raskejõustiku Klubisse.
Tema treenerid on olnud peale Pressi veel Meinhard Niglas ja Villi Olumets.
Naarits on 184 cm pikk. Tema võistluskaal oli vahemikus 74–84 kg.
Saavutused.
Naarits on seitsmekordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1996–1998, 2000–2002 ja 2004). 2006 saavutas ta hõbemedali ning 2003, 2005 ja 2007 pronksmedali.
Heldur Villemson

Heldur Villemson (23. juuli 1969 – 24. aprill 1992) oli Eesti maadleja. 
Heldur Villemson treenis Tartu Kalevi Spordikoolis, kuulus maadlustreener Voldemar Pressi treeningugruppi.
Ta hukkus 1992. aastal autoõnnetuses Soomes, koos teise Eesti maadleja Arkadi Viiraga. 
Saavutused.
1987. aasta Eesti NSV suvespartakiaad – 2. koht;
1988. aasta Eesti NSV raskejõustiku spartakiaad – 1. koht.
1989. aasta Eesti meistrivõistlused – 3. koht;
1991. aasta Eesti meistrivõistlused – 2. koht;
Eesti noorte, kadettide ja juunioride meistrivõistlused.
1984. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;
1985. aasta Eesti noorte meistrivõistlused − 1. koht;
1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 3. koht;
1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;
1988. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht;
1989. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused – 1. koht.
Rahvusvahelised turniirid.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1991. aasta – 1. koht.
Ādaži 
1991. aasta – 1. koht.
Arkadi Viira

Arkadi Viira (6. märts 1969 – 24. aprill 1992) oli Eesti maadleja. 
Ta hukkus autoõnnetuses Soomes koos teise andeka maadleja Heldur Villemsoniga.
Saavutused.
Neljakordne Eesti meister Kreeka-Rooma maadluses (1988, 1989, 1990, 1991)
1986. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused - 2. koht;
1987. aasta Eesti NSV Suvespartakiaad - 4. koht;
1987. aasta Eesti juunioride meistrivõistlused - 3. koht.
Rahvusvahelised turniirid.
1988. aasta NSVL ametiühingute meistrivõistlused juunioritele - 8. koht;
1989. aasta NSVL karikavõistlused – 12. koht;
1990. aasta NSVL karikavõistlused – 9. koht.
Kristjan Palusalu mälestusvõistlused 
1990. aasta – 3. koht.
Georg Lurichi mälestusvõistlused 
1991. aasta – 3. koht.
1921. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1921. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses, mis toimusid 1921. aastal.
1922. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1922. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses 1922. aastal.
Helle Metslang

Helle Metslang (kuni 1977 Helle Niinemägi; sündinud 29. juulil 1950 Paides) on eesti keeleteadlane ja õppejõud.
Haridus.
Ta lõpetas 1974 Tartu Riikliku Ülikooli filoloogi ning eesti keele ja kirjanduse õpetajana. 1978 kaitses ta kandidaadiväitekirja teemal "Некоторые синтаксические аспекты стихового параллелизма в эстонской рунической песне" ("Mõned värsiparallelismi süntaktilised aspektid eesti regilaulus") ning 1994 Oulu Ülikoolis doktoriväitekirja teemal "Temporal relations in the predicate and the grammatical system of Estonian and Finnish".
Töökäik.
Ta on töötanud Eesti Teaduste Akadeemia Keele ja Kirjanduse Instituudis ning selle reorganiseerimisel loodud Eesti Keele Instituudis. 2000–2006 oli ta Tallinna Pedagoogikaülikooli (hiljem Tallinna Ülikooli) professor, alates 2006 vanemteadur. Alates 2007. aastast on ta Tartu Ülikooli tänapäeva eesti keele professor. Aastatel 2008–2013 oli ta ühtlasi eesti ja üldkeeleteaduse instituudi juhataja.
Ta on õppejõud ka Soomes Oulu Ülikoolis ja Helsingi Ülikoolis.
Teadustöö.
Tema teadustöö keskmes on eesti keele süntaks ja morfosüntaks, keele dünaamika, kontrastiivne ja tüpoloogiline lähenemisviis keeleuurimises. Ta on vastutava täitjana juhtinud teadusprojekte, nt "Eesti keele morfosüntaktiline ehitus ja areng" (2008–2013) ning "ELDIA – Euroopa keeleline mitmekesisus kõigile: individuaalse ja ühiskondliku mitmekeelsuse ümberkavandamine, edendamine ja ümberhindamine" (2010–2013). Viimast rahastati Euroopa Komisjoni 7. raamprogrammist. 
Aastast 2019 on ta projekti "Pragmaatika grammatika kohal: subjektiivsus ja intersubjektiivsus eesti keele registrites ja tekstiliikides" (2019–2023) vastutav täitja.
Liikmesus.
Ta on mitme väljaande toimetuskolleegiumi liige, ajakirja Oma Keel kolleegiumi esimees ning Eesti Rakenduslingvistika Ühingu aastaraamatu toimetaja.
Ta on Emakeele Seltsi liige (2006–2013 juhatuse esimees) ning kuulub Eesti Terminoloogia Ühingusse, Eesti Rakenduslingvistika Ühingusse, Soome teadusühingutesse Suomalais-Ugrilainen Seura ja Suomen Kielitieteellinen Yhdistys, rahvusvahelistesse ühingutesse Association of Linguistic Typology, Societas Linguistica Europaea ja International Pragmatics Association.
Jaan Kalda

Jaan Kalda (sündinud 12. novembril 1963 Väike-Maarjas) on eesti füüsik.
Elulugu.
Jaan Kalda lõpetas 1982. aastal Tallinna 1. Keskkooli matemaatika-füüsika eriklassi. 1981. aastal võitis ta esikoha üleliidulisel koolinoorte füüsikaolümpiaadil, 1982. aastal võitis hõbemedali Saksa FV-s rahvusvahelisel füüsikaolümpiaadil.
1988. aastal lõpetas Moskva füüsika-tehnika instituudi (MFTI) teoreetilise plasmafüüsika eriala kiitusega ja 1990. aastal aspirantuuri MFTI-s ja I. V. Kurtšatovi nimelises Aatomienergeetika Instituudis. Samal aastal (1990) kaitses ta MFTI-s plasmas kollektiivseid ülekandeprotsesse käsitleva väitekirja (juhendaja Aleksandr Kingsep) ja sai füüsika-matemaatika kandidaadi kraadi.
Aastatel 1992–1993 töötas Kalda järeldoktorina Pariisis École Polytechnique'i teoreetilise füüsika keskuses.
Jaan Kalda töötas Eesti Teaduste Akadeemia Küberneetika Instituudis teaduri (1990-1994) ja vanemteadurina (1994-1997).
Aastast 1997 töötab ta TTÜ küberneetika instituudis: vanemteadur 1997-2016, professor aastast 2017 (alates 2020 täisprofessor tenuuris). Ühtlasi oli ta 2015-2016 TTÜ füüsikainstituudi professor ja teoreetilise füüsika õppetooli juhataja.
Teadustöö.
Jaan Kalda uurimisvaldkonnad on matemaatiline ja üldine teoreetiline füüsika, klassikaline mehaanika, kvantmehaanika, relatiivsusteooria, gravitatsioon, statistiline füüsika ja termodünaamika. Tema teadustöö põhisuunad on seotud mastaabiinvariantsete struktuuride (sealhulgas bioloogiliste) modelleerimise ja analüüsi, juhuslike pindade statistilise topograafia, turbulentse difusiooni ja mittelineaarsete ülekandeprotsessidega.
Kalda teadusorganisatsiooniline tegevus on olnud seotud muuhulgas olümpiaadide korraldusega. 2011. aastal oli ta Rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi rahvusvahelise žürii liige, 2012. aastal Rahvusvahelise Füüsikaolümpiaadi juhtkomitee liige ja Akadeemilise Komitee aseesimees ning Saudi Araabia rahvusvahelise füüsikaolümpiaadi võistkonna akadeemiline nõunik. Ta on Euroopa füüsikaolümpiaadi esimene president.
Isiklikku.
Tema ema oli kirjandusteadlane Maie Kalda ja abikaasa on semiootik Virve Sarapik.
1923. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistriks tulid:
1924. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1924. aasta Eesti meistrid:
1925. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1925. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1925. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1926. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1926. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1926. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1927. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1927. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1927. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1929. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1929. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1929. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
Birute Klaas-Lang

Birute Klaas-Lang (varem Birute Klaas, neiupõlvenimi Želvite; sündinud 19. märtsil 1957) on eesti keeleteadlane ja õppejõud.
Haridus.
Ta lõpetas 1975. aastal kuldmedaliga Tartu 5. Keskkooli ja 1981. aastal "cum laude" Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogia erialal. 1988. aastal sai ta filoloogiateaduste kandidaadi kraadi tööga "Сходные черты синтаксиса эстонского и литовского языков и их происхождение" ("Eesti ja leedu keele süntaktilised ühisjooned ja nende päritolu").
Töökäik.
Birute Klaas-Lang töötas aastatel 1987–1991 Tartu Ülikoolis vanemõpetajana ning 1991–1995 Helsingi Ülikoolis eesti keele lektorina. 
Alates 1995. aastast töötab ta Tartu Ülikoolis. 1995–1999 oli ta eesti keele (võõrkeelena) õppetooli dotsent, 1997–1999 ühtlasi Tartu Ülikooli keelekeskuse juhataja. Alates 1999 on ta eesti keele (võõrkeelena) professor.
1999–2005 oli ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna dekaan, 2006–2010 Tartu Ülikooli õppeprorektor.
Liikmesus.
Birute Klaas-Lang on alates 2001 Eesti keelenõukogu liige (alates 2005 esimees).
Teadustöö.
Birute Klaas-Langi teaduslikud huvialad on keeletüpoloogia, väliseesti keel, eesti keele teise keelena/võõrkeelena omandamine ja õpetamine. Ta on olnud sihtfinantseeritava projekti "Eesti-vene, eesti-inglise, eesti-saksa, eesti ja romaani keelte kontrastiivne uurimine funktsionaalsel alusel" (2003–2007) ning mitme teise teadusprojekti vastutav täitja.
Isiklikku.
Birute Klaas-Langi isa on leedulane.
Birute Klaas oli alates 1980. aastast abielus ettevõtja Riivo Klaasiga.
Tema praegune abikaasa on Valter Lang.
1932. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistriks tulid 1932. aastal:
1936. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistriks tulid 1936. aastal kaalukategooriati
1939. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

Eesti meistrid 1939. aastal
Carl Eduard Napiersky

Carl Eduard Napiersky (11. mai 1793 (ukj 21. mai) Riia – 20. august 1864 (ukj 2. september) Riia) oli baltisaksa ajaloolane.
Elulugu.
Napiersky lõpetas Riia kubermangugümnaasiumi ja 1812. aastal Tartu Ülikooli usuteaduskonna, 1814. aastal omandas teoloogiakandidaadi astme.
Ta oli 1815–1829 Jaunpiebalgas kirikuõpetaja, 1829–1749 Riia kubermangugümnaasiumi direktor ja ühtlasi kohalik tsensor. Seejärel töötas ta Liivimaa kubermangu statistikakomitee liikmena ning tsensorina.
Teadustöö.
Carl Eduard Napiersky oli Baltimaade aktiivseim ajalooliste materjalide koguja ja kirjastaja. Koos J. F. von Reckega andis ta 1827–1832 välja neljaköitelise Eesti-, Liivi- ja Kuramaa biograafilise koguteose, 1859–1861 koos T. Beisega selle kaheköitelise lisa. Millele August Wilhelm von Keussler avaldas veel 1877. aastal jätkuköite. Napiersky koostas ning avaldas 1833–1835 Balti rüütelkondade ja Vene valitsuse toetusel allikpublikatsiooni peamiselt Saksa ordu arhiivist Königsbergis kogutud materjalidest. Ta publitseeris materjale ja ülevaateid Liivimaa kirikute, pastorite, ordumeistrite ja Riia linna kohta.
Samuti kuulus Napiersky sarja "Monumenta Livoniae Antiquae" väljaandjate hulka, avaldades 1835 selle seeria I osana Tartu Ülikooli kasvandiku Thomas Hjärne koostatud ajalookroonika esimest korda täielikul kujul. 1848–1853 osales ta kroonikate kogu "Scriptores Rerum Livonicarum" väljaandmisel. Tema "Fortgesetzte Abhandlungen..." (1824) täiendab olulisel määral F. K. Gadebuschi varasemat väljaannet. Napiersky oli mitu aastat Riia Ajaloo ja Muinasteaduse Seltsi väljaande "Mittheilungen aus dem Gebiete der Geschichte Liv-, Esth- und Kurlands" toimetaja.
Isiklikku.
Tema poeg Jakob Gottlieb "Leonhard von Napiersky" (1819–1890) oli Liivimaa kubermanguvalitsuse sekretär 1844–1851, Tartu rae raehärra ja sündik 1851–1853. Aastatel 1853–1857 oli ta Riia rae ülemsekretäri abi ja Riia linnakonsistooriumi sekretär, raesekretär 1857 ja ülemsekretär 1858–1867. 1867. aastast Riia raehärra, kohtunikuassessor. Elas 1885. aastast Riias, kus oli Riia linnaraamatukogu administraator 1888–1890, Venemaa Läänemereprovintside Ajaloo ja Arheoloogia Seltsi president 1888–1890. Poeg August Wilhelm von Napiersky (1823–1885) oli pedagoog Peterburis.
1942. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1942. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1942. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1943. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1943. aasta Eesti meistrivõistlustel Kreeka-Rooma maadluses tulid Eesti meistriks:
1945. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1945. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1945. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
Tatjana Nahtman

Tatjana Nahtman (sündinud 3. septembril 1972 Narvas) on Eesti matemaatik.
Elulugu.
Tatjana Nahtman on tööliste tütar.
1989. aastal lõpetas Nahtman Narva 1. Keskkooli ja 1994 Tartu Ülikooli matemaatikaosakonna. 1994. aastal kaitses ta Belgias Limburgi Ülikoolis biostatistika alal magistritöö "Methods for multiple adjustments in clinical trials". 2001. aastal lõpetas ta Tartu Ülikoolis doktoriõppe, 2004. aastal kaitses samas doktoriväitekirja matemaatilises statistikas "Permutation invariance and reparameterizations in linear models" (Tartu, 2004). 2006–2007 oli ta Karolinska Instituudis Stockholmis järeldoktorantuuris.
Nahtman oli 1995–1996 AS Narva Kaubamaja direktori abi ja 1997–2001 pearaamatupidaja, 1996–1997 Narva linnavalitsuse spetsialist. 2001–2006 töötas ta Tartu Ülikooli matemaatilise statistika instituudis teadurina, 2007. aastast on Stockholmi Ülikooli statistika lektor.
Teadustöö.
Tatjana Nahtmani peamised uurimisvaldkonnad on erikovarisatsiooniga lineaarsed segamudelid, kordusmõõtmised, üldistatud lineaarsed segamudelid ja mitmemõõtmeline analüüs. Ta on ajakirja Mathematical Review retsensent. Nahtman on Eesti Statistika Seltsi ja Rahvusvahelise Biomeetria Seltsi liige, ta on avaldanud 10 teaduspublikatsiooni.
1946. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1946. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1946. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1947. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1947. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1947. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1948. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1948. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1948. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1949. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1949. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1949. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1950. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1950. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1950. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1951. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1951. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1951. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1952. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1952. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses olid 1952. aastal toimunud Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses.
1953. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1953. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1954. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1954. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1955. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1955. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1956. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1956. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1957. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1957. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1958. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1958. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1959. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1959. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1960. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1960. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1961. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1961. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1962. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1962. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1963. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1963. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1964. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1964. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1965. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1965. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1966. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1966. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1967. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1967. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1968. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1968. aasta Eesti meistrivõistlused kreeka-rooma maadluses
Eesti meistriteks olid:
1969. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1969. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1970. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1970. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1971. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1971. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1972. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1972. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1973. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1973. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1974. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1974. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid kaalukategooriati:
1975. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1975. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1976. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1976. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1977. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1977. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1978. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1978. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1979. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1979. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid kaalukategooriati:
Semjon Budjonnõi (jõelaev)

Semjon Budjonnõi (vene keeles "Семён Будённый") on nelja tekiga Valerian Kuibõšev-klassi Venemaa jõereisilaev, mis on ehitatud Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases (slovaki keeles Slovenské Lodenice n.p. Komárno) Komárnos Tšehhoslovakkias 1981. aastal. Laev sai nime Nõukogude Liidu marssali Semjon Budjonnõi auks.
Kiil pandi laevale tehasenumbriga 2008 Národný Podnik Škoda Komárno laevatehases Komárnos ning laev anti Nižni Novgorodis asuvale Volga Laevakompaniile (VORP) üle 1981. aastal. Volga Laevakompanii ja hiljem selle tütarettevõtted Volga-Flot-Tur ning Vodohod (vene keeles "ВодоходЪ") on kasutanud Semjon Budjonnõit tänapäevani. Kapten (seisuga 2011) on Vitali Kistenj. 2012. aastal on kavas laeva kasutada kruiisidel eeskätt Samarast ja Togliattist.
1980. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1980. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1981. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1981. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
Swiss Crown

Swiss Crown on kolme tekiga Šveitsi jõereisilaev, mis kuulub firmale Scylla Tours AG. Aastani 2011 käitas laeva kruiisikorraldaja Phoenix Reisen. Laev ehitati Hollandis Heusdenis De Hoopi laevatehases 2000. aastal ja laeva ristis 2000. aasta aprillis saksa printsess Marie-Louise zu Schaumburg-Lippe.
Laeva moderniseeriti tublisti 2005. aastal. Laev sõidab 2011. aasta detsembri seisuga Saksamaal Reini-äärsete linnade vahet: Düsseldorfist Koblenzi, Rüdesheimi, Bonni, Kölni ja Düsseldorfi tagasi.
1982. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1982. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1983. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1983. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1984. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1984. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1985. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1985. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1986. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1986. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1987. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1987. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1988. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1988. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1989. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1989. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1990. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1990. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1991. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1991. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1992. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1992. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1993. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1993. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1994. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1994. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1995. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1995. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1996. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1996. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1997. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1997. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1998. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1998. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
1999. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

1999. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2000. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2000. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2001. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2001. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2002. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2002. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2003. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2003. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2004. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2004. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2005. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2006. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2007. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2007. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2008. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2009. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid:
2010. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses

2010. aasta Eesti meistrivõistlused Kreeka-Rooma maadluses
Eesti meistriks tulid: