Viru-Nigula vald

Viru-Nigula vald on vald Lääne-Virumaal. 
Valla keskus asub Kundas. Viru-Nigula vald moodustati 2017. aastal senise Viru-Nigula valla, Kunda linna ja Aseri valla ühinemisel. Viru-Nigula vald on maakonna merevärav ning ajalooline tööstus- ja logistikapiirkond.
Viru-Nigula vald on elanike arvult Eestis keskmisest väiksem omavalitsusüksus, olles suuruselt 54. omavalitsusüksus (Eestis on kokku 79 omavalitsusüksust). Pindalalt on Viru-Nigula vald Eesti suuruselt 36. omavalitsusüksus. Valla keskus on Kunda linn, kus elas 2023. aasta alguse seisuga natuke üle poole valla elanikest (3057 inimest).
Viru-Nigula valda läbib Tallinna–Narva maantee. Vallas asub Kunda sadam.
Viru-Nigula vallavanem on Einar Vallbaum.
Asustus.
Linn:
Kunda
Alevikud:
Aseri ja Viru-Nigula
Külad:
Aasukalda – Aseriaru – Iila – Kabeli – Kaliküla – Kalvi – Kanguristi – Kestla – Kiviküla – Koila – Koogu – Kunda küla – Kurna – Kutsala – Kuura – Kõrkküla – Kõrtsialuse – Letipea – Linnuse – Mahu – Malla – Marinu – Metsavälja – Nugeri – Ojaküla – Oru – Paasküla – Pada – Pada-Aruküla – Pikaristi – Pärna – Rannu – Samma – Selja – Siberi – Simunamäe – Toomika – Tüükri – Unukse – Varudi – Vasta – Villavere – Võrkla
Loodus.
Valla territooriumilt voolab läbi neli jõge: Toolse, Kunda, Pada ja Erra jõed. Lisaks voolab valla territooriumil üheksa oja: Karepa, Rihula, Männiku, Verioja, Meriküla, Sõreda, Kongla, Allika ja Adriku oja. Valla territooriumil asub Aseri karjääri tekkinud tehisveekogu, Aseri tiik ja Ulvi laugas.
Rahvastik ja elutingimused.
Viru Nigula valla elanikest on 68% eestlased, 27% venelased, 2% ukrainlased ja 3% muude rahvuste esindajad. 
Valla elanike emakeel:
Viru-Nigula vallas on pensioni saavate inimeste osakaal Eesti keskmisest suurem. Valla elanikest moodustavad pensionärid 28,5% (Eestis 22,6% ja Lääne-Virumaal 25%). Vallas elab palju pensionäre üksi (27% pensionäridest). Selle näitaja poolest ollakse omavalitsuste seas koguni seitsmendal kohal. 13% pensionäridest käib tööl (Eesti keskmine 18%).
Viru-Nigula vallas on ka puudega isikute osakaal Eesti omavalitsusüksuste keskmisest suurem. 10,8% valla elanikest on diagnoositud puue (Eestis on keskmiselt diagnoositud puue 8,5% elanikest ja Lääne-Virumaal 9,1%). Vallas on puue kõige enam diagnoositud pensionäridel (53% juhtudest).
Valla elanikest 71% elab korteris, 27% eramajas ja 2% ühiseluruumis. Umbes 3/4 valla elanikest omab oma elamispinda (74%), 12% üürib ja 14% kasutab elamispinda muudel alustel.
Usk.
Viru-Nigula vallas elavad Lääne-Virumaa usklikumad inimesed. Valla elanikest 29% peab omaks mõnd usku. Nendest, kes peab omaks mõnd usku, 64% on õigeusklikud ja 19% luterlased. Tegemist on ühega kahest Lääne-Virumaa omavalitsusest, kus peamine usk on õigeusk.
Hoonestus.
Viru-Nigula vallas paiknevad hooned on nii Eesti kui ka Lääne-Virumaa keskmisest vanemad. Enamik vallas asuvatest eluhoonetest on ehitatud perioodil 1919–1960 (57% hoonetest). Sealhulgas on enamik kortermajadest ehitatud perioodil 1946–1970.
Umbes 2/3 valla eluruumidest on asustatud (63%), mis on vähem kui Eestis keskmiselt (Eestis on asustatud 76% eluruumidest).
Eelarve.
2022. aastal olid Viru-Nigula valla eelarve tulud 9,4 miljonit eurot. Selle näitaja alusel on valla eelarve Eesti omavalitsuste seas üks väiksemaid (62. kohal). Viru-Nigula valla netovõlakoormus moodustab 30% valla eelarvest. Selle näitaja poolest ollakse omavalitsuste võrdluses keskmike seas (47. kohal).
Majandus.
Valla territooriumil paikneb Kunda sadam, mis on aktiivne regionaalne kaubasadam.
Enamik valda registreeritud töötajatega ettevõtetest tegutseb ehituse valdkonnas (28 ettevõtet). Ehitusettevõtted moodustavad 20% kõigist valda registreeritud töötajatega ettevõtetest. 16% valda registreeritud ettevõtetest tegutseb töötleva tööstuse ning 12% veonduse ja laonduse tegevusalal.
Suuremad Viru-Nigula vallas tegutsevad ettevõtted
Sõprusvallad.
Karvia vald (Soome), Criuleni rajoon (Moldova), Dobele piirkond (Läti), Comrat (Moldova) ja Akmenė linn (Leedu).