Iisraeli rünnak Iraanile juunis 2025

13. juuni 2025. aasta varahommikul alustas Iisrael ulatuslikke rünnakuid sihtmärkide vastu mitmes Iraani piirkonnas. Iisraeli rünnaku koodnimi oli Operatsioon Tõusev Lõvi. Iisraeli kaitseväe (IDF) ja Mossadi korraldatud rünnakud olid suunatud tuumarajatiste, sõjaväeobjektide ja kõrgemate ametnike elukohtade vastu, põhjustades kahju olulistele tuumaobjektidele ja kõrvaldades Iraani kõrgeima sõjaväe juhtkonna. See rünnak oli suurim rünnak Iraani vastu pärast Iraani-Iraagi sõda.
Plahvatustest teatati üle Teherani, sealhulgas sõjaväebaaside lähedal ja kõrgemate ülemuste elupiirkondades. Pealtnägijad kirjeldasid tohutuid leeke ja korduvaid plahvatusi. Plahvatustest teatati Natanzis, Iraani Eşfahāni provintsis, kus asub üks riigi kriitilisemaid tuumarajatisi. Sihikule võeti ka Khondabi ja Khorramabadi tuumaobjektid. Rünnakutes hukkus Iraani revolutsioonilise kaardiväe ülem Hossein Salami. IDF teatas ka, et rünnakutes hukkus Iraani relvajõudude staabiülem kindralmajor Mohammad Bagheri. Iraani riigimeedia teatel hukkusid ka tuumateadlased Fereydoon Abbasi ja Mohammad Mehdi Tehranchi. Rünnakutes hukkusid lisaks sõjaväelastele ka Iraani tsiviilisikud. Rünnak tabas tuumaobjekte, sõjaväeobjekte ja elamurajoone.
Rünnakule eelnenud kuudel pidasid Iraan ja Ameerika Ühendriigid läbirääkimisi uue tuumaleppe üle pärast seda, kui USA president Donald Trump peatas oma esimesel presidendiajal Ameerika osalemise ühises laiaulatuslikus tegevuskavas . Iraan rikastab praegu uraani 60% puhtusastmeni, mis on lähedal tuumarelvakvaliteedile, ning on kiirendanud oma tuumaenergia edenemist, paigaldades täiustatud tsentrifuuge . Analüütikud hoiatavad, et need tegevused ületavad kaugelt kõik usutavad tsiviileesmärgid. Päev enne rünnakut leidis Rahvusvaheline Aatomienergiaagentuur (IAEA), et Iraan ei täida oma tuumakohustusi, seda esimest korda 20 aasta jooksul. Iraan vastas uue rikastusjaama avamise väljakuulutamisega ja täiustatud tsentrifuugide paigaldamisega.
22. juunil sekkus Israeli poolel sõjategevusse USA. Lahingutegevus lõppes 24. juunil vaherahuga.
Taust.
12. juunil 2025 teatas ABC News, et Iisrael kaalub Iraani vastu sõjalise tegevuse alustamist; CBS Newsi andmetel öeldi tunde hiljem USA ametnikele, et Iisrael on Iraani vastu operatsiooni alustamiseks "täielikult valmis". Väidetavalt kaalus Trumpi administratsioon võimalusi Iisraeli toetamiseks ilma operatsiooni juhtimata. Ameerika Ühendriikide saatkond Jeruusalemmas piiras järgmisel päeval oma töötajate liikumist, kuigi USA suursaadik Iisraelis Mike Huckabee ütles, et pole "tõenäoline", et Iisrael ründaks Iraani ilma Trumpi administratsiooni loata. Enne õhurünnakuid teatas Iisrael Trumpi administratsioonile, et ei ründa ilma Ameerika Ühendriike eelnevalt teavitamata.
Rünnakud.
13.juuni varahommikul algatas IDF ulatusliku rünnaku, mille sihtmärgiks olid Iraani tuumarajatised ja sõjaline infrastruktuur. Kella 6:30 seisugaIisraeli aja järgi oli Iisraeli õhuvägi läbi viinud viis rünnakulainet. Väidetavalt keskenduti operatsioonis kümnetele objektidele, sealhulgas Iraani tuumaprogrammiga seotud kohtadele ning võtmeisikutele ja baasidele. Mossad viis läbi ka hulga koordineeritud salajasi sabotaažimissioone, mille sihtmärgiks olid Iraani õhutõrjesüsteemid ja raketitaristu. Iisrael teatas, et ründas sihtmärke, mida Teheran ei osanud ette näha.
Iisraeli kaitseväe andmetel heitsid avarünnakute ajal üle 200 Iisraeli lennuki umbes 100-le sihtmärgile üle 330 laskemoona. Iisraeli ametniku sõnul rajas Mossad Teherani lähedale salajase droonibaasi, mida operatsiooni osana kasutati Iisraelile suunatud raketiheitjate ründamiseks. Iisraeli kaitseväega koordineeritud missioon hõlmas ka täppisrelvade salakaubavedamist Iraani ja Mossadi komandode paigutamist õhukaitse kahjutuks tegemiseks, tagades Iisraeli lennukitele õhuülekaalu.
Umbes kell 3:00kohaliku aja järgi kuulutas Iisraeli kaitseminister Israel Katz välja üleriigilise eriolukorra, hoiatades peatselt toimuva raketi- ja droonirünnaku eest. Iisraelis aktiveeriti võimaliku Iraani vasturünnaku ootuses hoiatussireenid, kuigi teate avaldamise ajal polnud Iraan ühtegi ballistilist raketti välja lasknud. Katz kirjeldas Iisraeli rünnakut Iraani vastu lisaks kui "ennetavat rünnakut". Iisraeli kaitseväe andmetel ajendas aktsioone luureandmed, mis näitasid, et Iraan oli kogunud piisavalt rikastatud uraani, et toota mõne päevaga kuni 15 tuumarelva.
Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu ütles, et Iisrael ründas, sest "kui Iraani ei peatata, suudab ta toota tuumarelva väga lühikese aja jooksul. See võib aega võtta aasta. See võib aega võtta mõne kuu, vähem kui aasta." Seetõttu teatas Netanyahu operatsiooni Tõusev Lõvi käivitamisest, mis on sõjaline kampaania, mille sihtmärgiks on Iraani peamine rikastusrajatis Natanzis, selle tuumateadlased ja osad ballistiliste rakettide programmist, ning teatas, et operatsioon jätkub "nii mitu päeva kui vaja". Netanyahu kirjeldas Iraani tuumapingutusi kui "selget ja otsest ohtu Iisraeli ellujäämisele" ning rõhutas, et tegutsedes "kaitseme ka oma araabia naabreid" Iraani agressiooni eest. 04:35Iisraeli aja järgi Iraan ei olnud vastanud. Olukorra arenedes kutsus Netanyahu kokku julgeolekukabineti.
Plahvatustest teatati üle Teherani, sealhulgas sõjaväebaaside lähedal ja kõrgemate komandöride elupiirkondades. Pealtnägijad kirjeldasid tohutuid leeke ja korduvaid plahvatusi. IRGC-ga seotud uudisteagentuur Fars teatas, et Teherani idaosas asuvas Shahrak-e Mahallati linnaosas, kus elavad kõrged Iraani sõjaväeohvitserid ja nende perekonnad, rünnati mitmeid kodusid. Väidetavalt süütas rünnak Teheranis IRGC peakorteri. Sihikule võeti ka Khondabi ja Khorramabadi tuumaobjektid.
Kronoloogia.
13. juuni.
Iisrael alustas Iraani vastu suunatud õhurünnakutega, andes põhilöögid Iraani tuumarajatistele, ballistilistele rakettidele, õhutõrjele ja sõjalisele juhtkonnale. Iisraeli rünnakutes hukkus kolm kõrget sõjaväejuhti nende seas Iraani sõjaväe ülem ja Iraani revolutsioonilise kaardiväe juht ning üheksa tuumateadlast. Iraan vastas raketi- ja droonirünnakutega Iisraeli linnadele.
14. juuni.
Iraani õhutõrje hävitamine on andnud Iisraelile tegutsemisvabaduse Lääne-Iraanis Teheranini. Iisrael lõi droonirünnakuga rivist välja Lõuna-Parsi nafta rafineerimistehase Kangani sadamalinnas ja ründas ka teisi Iraani energeetikaobjekte. Iraani rünnakutes hukkus Iisraelis hukkus kolm inimest ja vähemalt 34 sai vigastada.
15. juuni.
Iisrael ründas Teheranis Iraani kaitseministeeriumi hoonekompleksi ja tuumaprogrammi (SPND) peakorterit.
Iraan ründas Iisraeli sõjalennukite tankimispaiku ja energiavarustuskeskusi.
16. juuni.
Iisraeli õhurünnakutes hukkusid Iraani luure juht ja tema asetäitja.
Kolme esimese päevaga on Iraanis surma saanud 224 ja vigastada 1227 inimest. Iraan on Iisraeli pihta tulistanud 270 raketti, millest 22 on pääsenud õhukaitsest läbi ning tabanud elurajoone, tappes 14 ja haavates 390 inimest.
Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu ütles, et Iisrael lõpetab rünnakud Iraanile pärast seda, kui hävitab islamivabariigi tuumarelva loomise võime või kui Teheran nõustub USA presidendi Donald Trumpi ettepanekuga loobuda uraani rikastamisest.
17. juuni.
Iisrael tappis raketirünnakuga äsja ametisse nimetatud Iraani staabiülema Al Shadmani, kes juhtis nii revolutsioonikaarti kui ka Iraani relvajõude. Iisrael lubab vastata kõigile Iraani rünnakutele. Iraani riigile kuuluvat Sepah' panka tabas küberrünnak. Pangal on sidemed ka Iraani revolutsioonilise kaardiväega. Panga kliendid ei saa praegu sularahaautomaatidest raha välja võtta, vahendas The Times. Iisraeli rünnakud Iraani riikliku televisiooni peakorterile Teheranis tapsid kolm inimest, teatas ringhäälingujaam päev pärast rünnakut. Iisraeli rünnakutes Iraani vastu tabati kümneid raketiladusid ja väljalasketaristut. Lisaks tabasid rünnakud Iraani lääneosas maa-õhk tüüpi rakettide ja droonide ladustamiskohti.
Ameerika Ühendriikide president Donald Trump kutsus Teherani elanikke üles lahkuma, millega toetas Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahu varasemaid hoiatusi. USA president Donald Trump nõudis Iraanilt tingimusteta alistumist.
G7 avaldas toetust Iisraelile ja nimetas Iraani ebastabiilsuse allikaks. Rühm kutsus üles piirkonnas rahu ja stabiilsust saavutama. Prantsuse president Emmanuel Macron hoiatas, et Igasugune katse Iraani režiimi muuta tooks kaose.
18. juuni.
Iisrael jätkas rünnakuid sihtmärkidele Teheranis. Iisraeli armee palus veidi enne rünnakut Teherani 18. ringkonna elanikel evakueeruda. Sõjavägi hoiatas, et kavatseb seal rünnata islamiriigi sõjalist taristut, vahendas CNN. Rünnakust võttis osa enam kui 50 sõjalennukit. Iraani tuumarelvade arendamise programmi katkestamiseks rünnati ka Teheranis asuvat tsentrifuugide tootmise rajatist. Iisraeli kaitseminister Israel Katz teatas, et õhujõudude hävitajad purustasid Iraani sisejulgeoleku peastaabi. Iisraeli õhulöök tabas Iraani pealinnas Teheranis politsei peakorteri lähedal asuvaid hooneid ja mitmed politseinikud said haavata.
Iraan väitis, et ründas Iisraeli hüperhelikiirusega rakettidega ja ärvardas sulgeda Hormuzi väina.
Ameerika Ühendriikide president Donald Trumpil oli Iisraeli peaministri Benjamin Netanyahuga telefonivestlus, kõne üksikasju ei ole avaldatud. USA saatkond Jeruusalemmas teatas, et sulgeb kuni 20. juunini uksed, tuues põhjusena välja Iisraeli ja Iraani vahelise konflikti. Trump jättis õhku küsimuse, kas Ühendriigid ühinevad Iisraeli rünnakuga Iraani vastu, öeldes, et Teheran on võtnud ühendust läbirääkimiste alustamiseks.
Hiina välisministeeriumi kõneisik Guo Jiakun ütles, et Iraanist on turvalistesse paikadesse evakueeritud 791 Hiina kodanikku. Ajaleht The Wall Street Journal toob välja, et Hiina pole seni võtnud konflikti osas konkreetset seisukohta.
Venemaa asevälisminister Sergei Rjabkov hoiatas, et USA otsene sõjaline abi Iisraelile võib radikaalselt destabiliseerida olukorda Lähis-Idas.
19. juuni.
Põhja Korea mõistis hukka Iisraeli rünnakud Iraanile ning hoiatas USA ja Euroopa suurriike sõjale õhutamise eest.
BBC andmetel on Ameerika Ühendriigid oma sõjalisi ressursse Lähis-Itta ümber suunanud. Ameerikas asuvatest baasidest on viimastel päevadel Euroopasse viidud vähemalt 30 USA sõjatankerlennukit, mida kasutatakse hävituslennukite ja pommitajate tankimiseks. CBS teatas, et USA president Donald Trump kiitis teisipäeva õhtul heaks plaanid Iraani rünnata, kuid ta pole veel lõplikku otsust teinud, kas seda teha. Bloomberg kirjutab, et Washington koondab vägesid Teheraniga otse konflikti astumiseks.
Iisraeli sõjavägi teatas 19. juuni varahommikul, et korraldab uut rünnakutelainet Iraani pealinna Teherani ümbruses ja teistes riigi piirkondades. Iraanlastel soovitati evakueeruda kahest asulast – Arakist ja Khondabist – enne, kui Iisrael teeb seal rünnakuid sõjalisele taristule. Iraani meedia väitel häkkis Iisrael lühiajaliselt Iraani riigitelevisiooni ülekannet. Küberrünnaku ajal näidati kaadreid Iraani naiste protestidest ja kutsuti inimesi tänavatele tulema. Iraani riiklik meediaagentuur IRIB kirjutab, et Iisrael tabas Araki raskeveereaktorit, mis on umbes 250 kilomeetrit Teheranist edelas asuv tuumarajatis. Rajatise kahjustused pole aga tõsised ja kiirgust pole. Iisraeli sõjaväeametnik teatas, et riigi armee tabas ligi 100 Iraani sihtmärki ning et rünnakus osales ligi 40 sõjalennukit. israeli kaitseminister Israel Katz andis märku, et riik võib võtta sihikule ka Iraani režiimi juhi ajatolla Ali Khamenei.
Iisraeli sõjaväeametniku sõnul lasi Iraan välja kümneid ballistilisi rakette, millest mitu tabasid tsiviilpiirkondi. Iraani rünnakutes Iisraelile sai kahjustada Be'er-Sheva linna haigla, teatas haigla pressiesindaja. Iisraeli hädaabiteenistuste teatel sai Iraani viimases rünnakulaines haavata vähemalt 65 inimest. Lisaks sai 18 inimest vigastada varjumiskohta joostes. Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu ütles, et Iraan maksab Iisraeli lõunaosas Beer-Shevas asuvale Iisraeli Soroka haiglale suunatud raketirünnaku eest "kõrget hinda". Iraan teatas, et Soroka haiglat tabanud rünnaku peamine sihtmärk oli sõjaväe- ja luurebaas ning et haiglat tabas üksnes lööklaine, tegelik sihtmärk oli sõjaväerajatis.
20. juuni.
Iraan korraldas Iisraelile raketirünnaku. Iisraeli väitel see purustusi kaasa ei toonud. Iraani välisminister Abbas Araghchi lükkas tagasi võimalikud läbirääkimised USA-ga, kuni Iisrael jätkab Iraani ründamist.
Iisrael ründas Iraani sõjaväerajatisi ja tuumauuringute keskust. Israeli väitel on pooled Iraani rakettide stardiseadeldistest hävitatud.
Iraan nimetas revolutsioonikaardile uue luurejuhi, brigaadikindral Majid Khadami. Eelmine luurejuht hukkus Iisraeli rünnakus.
21. juuni.
Iisrael ründas Isfahanis asuvat Iraani tuumaobjekti. USA president Donald Trump ütles reedel, et Iraanil on USA õhurünnakute ärahoidmiseks aega maksimaalselt kaks nädalat, andes märku, et võib otsuse langetada juba enne kahenädalase tähtaja möödumist.
22. juuni.
USA ründas Iraani tuumarajatisi. Rünnaku sihtmärkideks olid Iraani kaks peamist uraani rikastamise keskust: mägirajatis Fordos ja suurem uraani rikastamise tehas Natanzis ning tuumaobjekt Isfahani linna lähistel. Rünnakus osales 6 pommituslennukit B2, mis viskasid peamiselt Fordo kohal alla 14 lennukipommi, samuti tulistati USA allveelaevadelt välja umbes 30 raketti.
23. juuni.
Iraan ründas vastuseks USA rünnakule Katari pealinna Doha lähedal asuvat
Al-Udeidi sõjaväebaasi. USA teatel rünnakus kannatanuid ei olnud.
Iisrael ründas uuesti Iraanio maa-alust tuumarajatist Fordos.
Iraan ähvardas sulgeda Hormuzi väina.
24. juuni.
Iisrael ja Iraan leppisid USA nõudmisel ja vahendusel kokku relvarahus.
Päeva jooksul süüdistasid mõlemad osapooled teineteist relvarahu rikkumises ja panid toime mõned raketirünnakud, kuid vaherahu jäi kehtima.
Iraani teatel on sõjas Iisraeliga alates 13. juunist surma saanud vähemalt 610 ja haavata vähemalt 4700 inimest.
Iisraelis hukkus vähemalt 28 inimest, haiglasse viidi 3238 inimest.
Ohvrid.
Väidetavalt tapeti Iraani kõrgemaid komandöre. IDF teatas, et rünnakutes hukkus tõenäoliselt Iraani relvajõudude staabiülem kindralmajor Mohammad Bagheri. Iraani riiklik meedia IRNA lükkas väite ümber, kuid poolametlik uudisteagentuur Fars kinnitas seda. Iraani riigimeedia teatas samal ajal IRGC komandöri Hossein Salami surmast, mida hiljem kinnitas IRGC , lisaks teavitas riigimeedia kõrgema komandöri Gholam Ali Rashid surmast. Nour News teatas, et suurajatolla Ali Khamenei nõunik Ali Shamkhani sai raskelt vigastada ja suri hiljem vigastustesse.
Iraani riigimeedia teatel hukkusid ka tuumateadlased Fereydoon Abbasi ja Mohammad Mehdi Tehranchi. Tasnimi uudisteagentuur lisas hiljem veel neli tapetud teadlast, kelleks olid Abdulhamid Minouchehr, Ahmadreza Zolfaghari, Seyyed Amirhossein Faqhi ja Motlabizadeh.
Kohaliku meedia teatel oli ohvrite seas tsiviilisikuid, sealhulgas naisi ja lapsi. Hiljem teatas uudisteagentuur Tasnim, et Teherani põhjaosas Tajrishi linnaosas sai vigastada üle 50 inimese, sealhulgas 35 naist ja last, kes viidi Chamrani haiglasse.
Kättemaks.
IDF-i brigaadikindral Effie Defrini sõnul lasi Iraan kättemaksuks Iisraeli pihta välja üle 100 Shahedi drooni. Jordaania pealinnas Ammanis aktiveeriti sireenid. Osa droonidest peatas Jordaania kuninglik õhuvägi Jordaania õhuruumi kohal ja osa Iisraeli õhuvägi Saudi Araabia ja Süüria kohal.
Tagajärjed.
Uudisteagentuur Tasnimi teatas, et Iraani võimud peatasid lennud Imam Khomeini rahvusvahelises lennujaamas, kuigi rünnakud ei mõjutanud lennujaama ennast otseselt. Seetõttu tühistati palverändurite tagasilennud Saudi Araabias. Lennud peatati ka Iisraeli lennujaamadest ning nii Iraak kui ka Jordaania sulgesid oma õhuruumi. Hiina soovitas Iraanis asuvatel kodanikel valmis püsida. New Yorgi politsei teatas, et suunab New Yorgi ümbruses asuvatesse juudi ja Iisraeli paikadesse "lisaressursse".
Analüüs.
Daniel B. Shapiro sõnul paljastasid Iisraeli rünnakud Iraani nõrkuse pärast Hamasi 7. oktoobri rünnakuid Iisraeli vastu, väites, et Iisrael on saavutanud täieliku tungimise Iraani ja näidanud üles võimet rünnata sihtmärke suures osas riigist. "Iraan pole kunagi nõrgem välja näinud ja tema võimet sisukalt reageerida pannakse proovile," lõpetas ta.
Vastukaja.
Kodumaine.
Iraan.
Iraani valitsus andis korralduse meedia sulgemiseks. Iraani relvajõudude pressiesindaja Abolfazl Shekarchi lubas Iisraelile ja Ameerika Ühendriikidele kättemaksuaktsiooni rakendada. Pärast rünnakuid avaldas kõrgeim juh] 'Alī Khāmene'ī avalduse, milles nimetas rünnakuid "kuriteoks" ja hoiatas, et "sionistlik režiim valmistas endale ette kibeda ja valusa saatuse". Iraani välisministeerium teatas, et Iraanil on ÜRO harta alusel "seaduslik ja õiguspärane" õigus vastata Iisraeli rünnakutele, märkides ka, et USA vastutab ka "sionistliku režiimi seikluse ohtlike mõjude ja tagajärgede eest". Islamirevolutsioonikaardi korpus teatas, et on valmis reageerima isegi pärast oma ülema Hossein Salami surma. Ajutise pealiku ametikohale määrati Ahmad Vahidi. Parlamendiliige Alaeddin Boroujerdi ütles, et "Iraan ei osale [15. juunil] ja kuni edasise teatamiseni Ameerika Ühendriikidega peetavate kuuendas tuumaläbirääkimiste voorus ." 
Endine president Mohammad Khatami kutsus üles seda "kuritegu" hukka mõistma ning kutsus üles ÜRO-d olema "esirinnas" püüdlustes "ennetada edasisi tragöödiaid, mõistes Iisraeli tõsiselt ja põhjalikult hukka".
Qomis protestijad nõudsid kättemaksu.
Iisrael.
Iisraeli peaminister Benjamin Netanyahu teatas teleintervjuus: "Oleme Iisraeli ajaloo otsustaval hetkel" ja lisas: "Me kaitseme vaba maailma terrorismi ja barbaarsuse eest, mida Iraan õhutab ja ekspordib üle kogu maailma." Ta väitis ka, et Iraanil on juba piisavalt rikastatud uraani üheksa tuumapommi jaoks. Ta tänas Trumpi toetuse eest ja ütles, et rünnak oli uraani rikastamise ohu vähendamiseks kohene operatiivne vajadus. Ta ütles lisaks, et rünnakud jätkuvad "nii kaua, kui on vaja, et viia lõpule meie vastu suunatud hävitamisoht ja tõrjuda see ülesanne".
Iisraeli kaitseväe staabiülem Eyal Zamir teatas televisioonis edastatud pöördumises, et Iisraeli armee "mobiliseerib kümneid tuhandeid sõdureid ja valmistub üle kõigi piiride", hoiatades samal ajal, et "kõik, kes üritavad meile väljakutse esitada, maksavad ränka hinda" ja et "see on punkt, kust tagasipöördumise enam pole".
Rahvusvaheline.
Majanduslik.
Nafta hind tõusis üle 8%, samas kui kulla hind tõusis üle 1%. Globaalsete futuuride aktsiaturg langes; DOW futuurid kaotasid 600 punkti.
Analüüs.
Jerusalem Post andis mõista, et Iraani võimalik kättemaks võib hõlmata varirünnakuid, ballistilisi rakette ja droone, mereväe- ja "asümmeetrilisi" ohte, rünnakuid väljaspool riiki asuvatele sihtmärkidele, tavarelvajõude või diplomaatilisi rünnakuid.
Teherani ülikooli teadur Mohammad Eslami oletas, et vasturünnakut toetas enamik Iraani sisepoliitilisi parteisid, mis on peaaegu üksmeel, mida pole nähtud pärast Iraani-Iraagi sõda.