tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tõde ja õigus (film)

"Tõde ja õigus" on Eesti 100. aastapäevaks valminud mängufilm, mis põhineb A. H. Tammsaare samanimelise romaani esimesel osal. Filmi stsenarist ja režissöör on Tanel Toom. Film esilinastus 20. veebruaril 2019.
Filmi kestus on kaks tundi ja 45 minutit. Rahvusvaheline versioon on kodumaisest 16 minutit lühem, kuid režissööri sõnul ei kärbitud välja midagi olulist: "Me tundsime, et see on tundmatu film Eestist tundmatute näitlejatega ning pikkus võib olla hirmutav. Me lõikasime mõned sekundid siit ja mõned sealt, kuid need polnud tähtsad kohad."
Ekraaniloo eelarve oli 2,5 miljonit eurot, millest Eesti riik andis ligi 2,2 miljonit. Filmi toetas ka ettevõtja Armin Karu. Eelarvest umbes viiendik kulus dekoratsioonidele.
11. aprillil 2019 ületas mängufilm veerand miljoni kinokülastaja piiri. Sellele kuulub ka avanädalavahetuse vaadatavuse rekord 51 239 vaatajaga ja avanädala rekord 90 550 kinokülastajaga. Vähem kui kuu ajaga kinos jõudis filmi kassatulu üle miljoni euro ning film sai kõigi aegade vaadatuimaks Eesti filmiks. Kokku kogus film 2019. aastal 267 588 kinokülastust ja teenis 1,55 miljonit eurot kassatulu.
Eesti kriitikute vastukaja on olnud valdavalt positiivne.
Eesti Filmiajakirjanike Ühing valis "Tõe ja õiguse" 2019. aasta parimaks filmiks, andes sellele Eesti vanima filmiauhinna Neitsi Maali. Film pääses parima võõrkeelse filmi Oscari eelvalikusse ja pälvis Satellite Awardi rahvusvahelise mängufilmi kategoorias.
2019. aasta 26. maist 15. septembrini oli "Tõe ja õiguse" võttepaigas Võrumaal Vastse-Roosa külas avatud 12-hektarine külastuskeskus Filmi Vargamäe.
Filmimine.
"Tõde ja õigus" filmiti alates 2017. aastast pooleteise aasta vältel 75 võttepäevaga. Enamik stseene filmiti Võrumaal Mõniste lähedal Vastse-Roosal, kuhu ehitati Filmi-Vargamäe. Režissööri hinnangul olid Järvamaal asuval ajaloolisel Vargamäel, kus tegutseb A. H. Tammsaare muuseum, hooned ja maastik liiga tänapäevased. Kümneid stseene jäädvustati mujal Eestis. Oru Pearu maja fassaad filmiti näiteks Eesti Vabaõhumuuseumis Rocca al Mares. 
Võtteid tehti igal aastaajal. Temperatuur võtteplatsil kõikus 20 külmakraadist talvel 30 soojakraadini suvel. Võtetel tegi kaasa 102 nimelist näitlejat, peale nende taustanäitlejad massistseenides.
Osades.
Mäe talu pere
Mäe talu saunikud
Oru talu pere 
Kõrvenurga naabrid ja teised
Filmimuusika.
"Tõe ja õiguse" muusika kirjutas Mihkel Zilmer, kuid filmis kasutati ka Pärt Uusbergi loomingut. Filmimuusikast ilmus samal aastal ka plaat, ühtlasi tehti muusika tasuta kättesaadavaks kõikidel suurematel digitaalplatvormidel.
We've Got a Fuzzbox and We're Gonna Use It!!

We've Got a Fuzzbox and We're Gonna Use It!! (ka Fuzzbox) on Inglise alternatiivroki ansambel. Naiskvarteti moodustasid 1985. aastal Birminghamis Vix (Vickie Perks), Magz (Maggie Dunne), Jo Dunne ja Tina O'Neill. Bändi nimi lühenes Fuzzboxiks nende esimese USA-s avaldatud albumi jaoks. 
Bänd läks laiali 1990. aastal, kuid on kokku tulnud kontsertide andmiseks 2010. ja 2015. aastal, seda aga viieliikmelisena ja ilma trummar Tina O'Neillita.
Bändi kitarrist Jo Dunne suri 2012. aastal 43-aastaselt vähki 6 nädalat pärast selle diagnoosimist.
Nina Hagen

Nina Hagen (õieti Catharina Hagen; sündinud 11. märtsil 1955 Ida-Berliinis Saksa DV-s) on Saksa laulja, laulukirjutaja ja näitleja. 
1976. aasta detsembris asus ta elama Lääne-Saksamaale. Teda kutsutakse ka pungi ristiemaks ja vanaemaks.
Isiklikku.
Isa Hans Oliva-Hagen (1922–1992), kasutanud ka nime John Ryder. Ema Eva-Maria Hagen(1934, n Buchholz). Tütar Cosma Shiva Hagen (1981). Kasuisa Wolf Biermann(1936).
DC Talk

DC Talk (stiliseeritult dc Talk) on kristlikku räppi ja rokkmuusikat tegev Ameerika Ühendriikide trio. 
2000. aastal ilmus EP "Solo", millel oli igalt bändiliikmelt kaks soolopala ja ühine kaver U2 laulust "40". Pärast seda EP-d on bänd määramata pikkusega pausil ja bändi liikmed teevad soolokarjääri. Bänd ei ole kunagi teatanud ei laialiminekust ega ka uuesti kokkutulemisest.
Ansambel on võitnud 4 Grammy auhinda parima rokk- või gospelalbumi eest.
Võti

Võti on riist, millega saab avada ja sulgeda lukku. Võti koosneb keelest, vardjast ja pärast.
Kuntagani mõis

Kuntagani mõis (ka Kuntaugani mõis) oli mõis Venemaa keisririigis Simferopoli maakonnas Tauria kubermangus Krimmis.
1882. aastal ostsid eesti asunikud (Krimmi eestlased) Johann Köleri osalusel Kuntagani mõisa. Mõisa pindala oli 6310 tiinu (umbes 6941 ha) ja mõisa hind oli 271 362 rubla. Maa hinnaks oli kokku 213 000 rubla, millest 90 000 rubla oli antud Hersoni Põllupanga laenusumma, millest pidid ostjad tasuma kohe 24 000 rubla ja kaheksa kuu pärast veel 50 000 rubla, kuna 109 000 rubla jäi võlana 6%-ga kaheksa aasta jooksul tasuda.
Kölerile ja sealsetele asunikele käis mõisa ostmine üle jõu ning Köleril ei õnnestunud 30 000 rubla laenu saada ka Eesti Aleksandrikooli kapitalist. 1889. aastal läks mõis oksjonile, asunike maksevõimekust mõjutas Krimmis aset leidnud ikaldus aastatel 1889–1897.
Anyone of Us (Stupid Mistake)

"Anyone of Us (Stupid Mistake)" on inglise poplaulja Gareth Gatesi laul tema debüüt-stuudioalbumilt "What My Heart Wants to Say". Laulu autor on Nik Kershaw.
See anti singlina välja 8. juulil 2002. Lugu jõudis Briti singlite edetabelis UK Singles Chart esikohale..
Laul on saadaval allalaaditavana, singlina ning muusikavideona, mis filmiti Veneetsias.
Ilme Kuld

Ilme Kuld (sündinud Loit 10. oktoobril 1938 Moostes) on eesti skulptor.
Elukäik.
Ilme Kuld sündis Moostes ja lõpetas 1953 Jaanimõisa kooli. 1953–1958 õppis Tartu Kunstikoolis, pärast mida asus õppima Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti skulptuuri erialale, lõpetas selle 1965. Aastast 1974 Kunstnike Liidu liige.
Looming.
Alustas näitustel esinemist 1966. aastal vabariiklikul kunstinäitusel kõrgreljeefiga "Ema lapsega".
Viljelenud väikeplastikat, põhiliselt lüürilist naisakti, dekoratiivskulptuuri, lisaks aia- ja pargiskulptuuri. On loonud hulga hauasambaid. Osalenud näitustel Euroopas ja USA-s, 1988. aastast puuskulptuurisümpoosionidel ja 1989. aastast lumeskulptuurivõistlustel.
Isiklikku.
Ilme Kulla abikaasa on skulptor Riho Kuld.
Näitused.
Isikunäitused
Kataloogid
Tegevtoimetaja

Tegevtoimetaja on ajakirjandusväljaande toimetuse liige, kes korraldab väljaande igapäevast tööd. Tegevtoimetaja ülesannete seas võib olla ka määrata lugude jaotus lehekülgedele, kärpida laotud lugusid.
Vastutav toimetaja

Vastutav toimetaja on ajakirjanduses isik, kes vastutab väljaande sisu eest, et see oleks kooskõlas asjakohaste seadustega.
Ajalooliselt kasutati vastutava toimetajana ka nn varitoimetajat (saksa keeles "Sitzredakteur", ). Varitoimetaja oli ajakirjanduslikult kõrvaline isik, kes esindas väljaannet kohtuprotsessides ja väljaande süüdimõistmise korral kandis varitoimetaja ka vanglakaristust.
Vastutav toimetaja on tehniline, mitte loominguline töötaja.
Kaastoimetaja

Kaastoimetaja ehk abitoimetaja on ajakirjanduses isik, kes abistab toimetajat. Kaastoimetaja võib näiteks toimetaja juhtimisel tõlkida tekste, kirjutada ümber käsikirju, suhelda välisautoritega.
Eesti ajakirjanduses on kaastoimetaja nimetust kasutatud eelkõige 1870. ja 1880. aastatel, kui väljaande toimetamisega tegeles harilikult kaks inimest [(vastutav) toimetaja ja kaastoimetaja].
Eesti ajakirjanduses oli esimene kaastoimetaja Lydia Koidula, kes aitas toimetada oma isal Johann Voldemar Jannsenil Perno Postimeest ja Eesti Postimeest.
Kaastööline

Kaastööline ehk korrespondent on ajakirjanduses isik, kes pole ajakirjandusväljaande (ajalehe, ajakirja, raadiojaama, telekanali jne) toimetuse liige (koosseisuline töötaja), ent teeb väljaandele kaastööd. Kaastöölise kaastöö võib olla juhuslik (kirjutab siis, kui tahab) või järjepidev (nt ta on sõlminud kokkuleppe teha kaastööd teatud regulaarsusega).
Ajakirjandusliku kaastöö autor saab väljaandes avaldatud tekstide või tele- või raadiosaatelõikude või saatejuhtimise eest tasu, tavaliselt honorari.
Balti Arhiiv

Balti Arhiiv on arhiiv Rootsis Stockholmis, kuhu on kogutud materjale eestlaste, lätlaste ja leedulaste tegevuse kohta Rootsis. Arhiiv asutati 1966. 
Arhiivi juhataja oli kuni 1999 Kalju Lepik. Arhiivi juhatuse esimees oli alates 1978 Ago Pärtel ja alates 1995 Aino Lepik von Wirén.
Suur osa arhiivi materjalidest on deponeeritud Rootsi Riigiarhiivi.
Meie Matsi tähtraamat

"Meie Matsi tähtraamat" oli raamatkalender, mis hakkas 1907. aastast (1908 aasta kalender) igal aastal ilmuma üks kord aastas kuni 1939. aastani (1940 aasta kalender). Kokku ilmus 33 aastakalendrit. Väljaandjaks oli kirjastused Teadus, Meie Mats toimetus, Vaba Maa ja Jakob Ploompuu kirjastused.
Sisust.
Tähtraamat ilmus erinevatel aastatel ka erinevate pealkirjadega, kuid kõikidele aastatel oli esikaanel samasugune kujundus. Millel Meie Mats on ronimas Kuule, et see nalja pärast üle tõrvata, redeli ülaosas oli juba tõrvapurk ja pintsel. “Meie Matsi tähtraamatus” anti lugejatele erinevaid nõuandeid ja sisaldas erinevat teavet. Selles leidusid laatade toimumise ajad ja kohad, mõõtude ja kaalude võrdlemise tabelid, Eesti valdade nimed koos asukoha ja postiasutuste kättenäitamisega, Eesti kõigi linnade juhid koos tähtsamate asutuste, haiglate, advokaatide jne aadressidega, koduloomade tiinuskalendrid, tähtsamad ajaloosündmused Eestis ja välismaal, lisaks oli sees naljanurgad.
Trükikojad.
kaaned trükiti: 
Paralleeltrükised.
Samadel aegadel andis Jakob Ploompuu paralleelselt veel täiendavaid tähtraamatuid ja kalendreid, mille sisu oli osaliselt identne "Meie Matsi tähtraamatu" sisuga "(sulgudes kalendri aasta number)":
Vahtralised

Vahtralised ("Aceraceae") on taimesugukond seebipuulaadsete ("Sapindales") seltsist.
Sugukonda kuulub kaks kuni neli perekonda umbes 120 liigiga. Peamiselt on need puud või põõsad.
Hiljem on vahtraliste sugukond liidetud sugukonnale seebipuulised ("Sapindaceae"). 
Sellesse sugukonda kuulub perekond vaher ("Acer").
Einike Soosaar

Einike Soosaar (sündinud 10. novembril 1970 Tallinnas) on eesti tekstiilikunstnik, disainer ja kujundaja.
Elukäik.
Einike Soosaar on lõpetanud Tallinna 44. keskkooli 1989. aastal. 1994. aastal õppis ta Heinola Käsitöö- ja Kunstikoolis Soomes. Aastatel 1990–1995 õppis ta Tallinna Kunstiülikoolis tekstiili eriala bakalaureuseõppes, mille lõpetas "cum laude". 
Ülikooli ajal läbis ta Tallinna Kultuurirahvaülikoolis Heino Kivihalli kalligraafiakursuse. 
Liikmesus.
Einike Soosaar kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu (2004. aastast).
Balti Humanistlik Ühing

Balti Humanistlik Ühing (rootsi keeles "Baltiska Humanistiska Förbundet") Balti riikide ühine abistamisorganisatsioon, mis asutati 1943 Rootsis. 
Ühing tegeles ka kirjastamisega. 1945-1949 andis ühing välja ajakirja The Baltic Review. 1947-1989 andis ühing koos Eesti Rahvusfondiga välja bülletääni Newsletter from behind the Iron Curtain. 1946 asutas ühing kirjastuse Eesti Raamat.
Ühingut on juhtinud teiste seas Richard Indreko, Nikolai Kaasik, Roland Härm, Evald Uustalu, Helmut Hagar.
A-pool ja B-pool

A-pool ja B-pool on kiirusega 78, 45 või 33⅓ pööret minutis keerleva heliplaadi (singlite, EP-de või LP-de) kaks poolt. 
A-pool oli enamasti mõeldud laulule, mida reklaamib artist, produtsent või plaadifirma lootuses, et seda hakatakse mängima raadiotes, et sellest saaks hitt. Plaadi B-poolde suhtuti aga erinevalt: mõnel puhul oli sealne materjal samal tasemel nagu A-poolelgi, mõnel puhul aga võis seal olla hoopis mõni instrumentaalpala, mida vaevalt ükski raadiojaam esitaks. 
Digitaalajastu CD-de ja allalaaditava muusika oludes pole enam mõtet rääkida heliplaadi kahest poolest, aga mõisteid kasutatakse endiselt. Nüüd tähendab B-pool enamasti singlile lisatud boonuslugusid.
Titanic (täpsustus)

Titanic oli reisilaev. See võib tähendada veel järgmist:
The Kumars at No. 42

"The Kumars at No. 42" (aastal 2014 "The Kumars") on Suurbritannia meelelahutuslik telesaatesari. Saatesari võitis Emmy auhinna aastail 2002 ja 2003 ning Peabody auhinna aastal 2004. Sarja tehti aastail 2001–2006 kokku 7 hooaega ja 52 osa ning 2014. aastal 6 osa. Eetris oli sari kanalitel BBC Two (2001–2004), BBC One (2005–2006) ja Sky1 (2014). Sarja tootis Hat Trick Productions.
Sarja peategelasteks on Londonis Wembley linnaosas elav india perekond. Peres on Madhuri ja Ashwin Kumar (osatäitjad Indira Joshi ja Vincent Ebrahim), nende täiskasvanud poeg Sanjeev (Sanjeev Bhaskar) ja Sushila, Sanjeevi vanaema, keda tavaliselt kutsutakse Ummiks (Meera Syal). 
Sarja tegelased teevad kaasa 2003. aastal avaldatud Comic Reliefi heategevuslikul singlil "Spirit in the Sky", mida esitab Gareth Gates. Singel jõudis Briti singliedetabelis esikohale ning seda müüdi enam kui 550 000 eksemplari.
Uhkus

Uhkus on sissepoole suunatud emotsioon, millel on erineva varjundiga tähendusi. Negatiivse varjundiga "uhkus" viitab inimese rumalalt rikutud arvamusele kellegi väärtusest, seisundist või saavutustest. Seda inimest kutsutakse uhkustajaks või ülbitsejaks. Positiivse varjundiga "uhkus" viitab inimese seotusele ta enda või kellegi teise inimese või grupi inimeste valikute ja tegudega, mis tulenevad uhkustundest, mis on sõltumatu inimesest endast, kuid sisaldab kuuluvustunnet. 
Filosoofid ja sotsiaalpsühholoogid on täheldanud, et uhkus on keeruline emotsioon, mis vajab enesetunnetuse arendamist ja oskust näha erinevusi (näiteks et uhkus erineb õnnest ja rõõmust), kuulates teisi inimesi. Mõned sotsiaalpsühholoogid eristavad mitteverbaalseid uhkuseväljendusi kui automaatselt tajutavaid signaale kõrgema sotsiaalse staatuse kohta. Kuid uhkust võib ka defineerida kui madalat tõega mittenõustumist. Üks vanaaegne uhkuse definitsioon pärineb Augustinuselt: "armastus enda oivalisuse vastu". Sarnaselt defineeris ka Meher Baba: "Uhkus on konkreetne tunne, mille kaudu egoism avaldub."
Uhkust nähakse mõnikord rikutuse või vastupidi – voorusena. Kuigi mõned filosoofid nagu Aristoteles (ja George Bernard Shaw) pidasid uhkust (kuid mitte ülbust) sügavaks vooruseks, siis mõned religioonid pidasid uhkust pettusega seotud patuks, nagu on väljendatud Õp 11:2 Vana Testament. Kristluses on uhkus üks seitsmest surmapatust. Uhkus võib avalduda kõrgemas arvamuses ühe rahva (rahvuslik uhkus) ja rahvuse (etniline uhkus) kohta.
Eva-Liisa Kriis

Eva-Liisa Kriis (sündinud 1. oktoobril 1976 Tartus) on eesti tekstiilikunstnik ja disainer. 
Elukäik.
Eva-Liisa Kriis on õppinud Tartu 10. Keskkoolis ja Tartu 14. Keskkoolis. Aastatel 1994–1996 õppis ta Konrad Mägi nimelises maalistuudios ja seejärel 1996–2002 Eesti Kunstiakadeemias.
Liikmesus.
Eva-Liisa Kriis kuulub Eesti Tekstiilikunstnike Liitu aastast 2002 ja Eesti Disainerite Liitu aastast 2003.
Ventspilsi Rahvusvaheline Raadioastronoomiakeskus

Ventspilsi Raadioastronoomiakeskus ("Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs" – "VIRAC") on endine Nõukogude Liidu signaalluure jaam Lätis Läänemere rannikul, 30 km Ventspilsist põhjas Ance vallas Irbene külas. Keskus oli salastatud kuni Läti taasiseseisvumiseni 1991. aastal. Pärast Nõukogude armee taandumist 1994. aastal võttis selle üle Läti Teaduste Akadeemia. Seejärel on kaks allesjäänud raadioteleskoopi parandatud.
Kirjeldus.
Keskus rajati 1974. aastal Nõukogude sõjaväe poolt Ventspilsis Irbenes. Algselt koosnes see ühest 32-meetrisest teleskoobist, kahest väiksemast teleskoobist ja sidekeskusest. Seda tunti nime all Звездочка ("Zvjozdotška", 'täheke'). Seda kasutati ilmselt KGB poolt külma sõja ajal Euroopa ja USA vahelise side luuramiseks.
Sellest sai 1990. aastate teisel poolel teaduslik uurimisasutus, mis asutati 22. juulil 1994 osana Läti Teaduste Akadeemiast. 24. aprillil 1996 sai see iseseisvaks asutuseks – Ventspilsi Raadioastronoomiakeskuseks (Ventspils Starptautiskais radioastronomijas centrs).
RT-32.
RT-32 on 32-meetrine paraboolraadioteleskoop. See koosneb üle 20 000 komponendist ja keskmine koonus kaalub 80 tonni. Antenn on täielikult suunatav ja vaatleb sentimeeterlaineala. Antenni suurus ja täpsus sobivad ka teadustööks. Struktuur ehitati Ukrainas laevatehases, seetõttu näevad sisemused laevalaadsed välja.
Teleskoop on paigaldatud 25-meetrise torni otsa. Antenni fookuskaugus on 11,45 m ja sekundaarpeegli läbimõõt on 2,5 m.
Esimeste parandamiste käigus pärast ehitamist demonteeriti RT-32 ajutiselt 2014. aasta lõpus ja paigutati taastamiseks spetsiaalselt ehitatud varjualusesse. Taastamine hõlmas paneelide uuesti keevitamist, roostes osade vahetamist ja aja jooksul tekkinud vigastuste parandamist. Teleskoobile lisati ka kaugjuhtimise võimekus ja suurendati täpsust. 
Teleskoopi hakatakse kasutama interferomeetriaks. Taastamine maksis kokku umbes 16 miljonit eurot, millest paneelide parandus umbes 1,5 miljonit. Taastamine rahastati Euroopa Liidu, Läti valitsuse ja Ventspilsi linnavalitsuse poolt. Taldrik paigaldati uuesti 2015. aasta juunis ja teleskoop sai taastatud 2015. aasta oktoobris.
RT-16.
Keskuses on ka 16-meetrine paraboolraadioteleskoop.
Tammemäe järv (Viljandimaa)

Tammemäe järv (ka Pirmastu paisjärv) on paisjärv Sakala kõrgustiku keskosas, Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viisuküla külas.
Järve pindala on 1,8 ha, valgla pindala 1 km², kõrgus merepinnast 89,5 m ja kaldajoone pikkus 969 m. Järves asub üks saar pindalaga 0,23 ha. Järv kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda. Järv pole avalik ega avalikult kasutatav veekogu.
Józefi tamm

Józefi tamm ehk Józef on Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Wiśniowas kasvav harilik tamm. Tema eluiga on 650 aastat.
Tamm Józefi minevik seondub tema kasvukohaga – Mycielski perekond olevat paiga ilust nii võlutud, et ostis sinna mõisa. Teise maailmasõja ajal olevat Józefi juures pelgupaiga leidnud üks natside eest varjuv juudi perekond.
Józefi pilt on trükitud ka Poola 100-zlotisele rahatähele. Tänapäeval külastavad tamme paljud huvilised ning seda kujutatakse fotodel ja maalidel.
Võistluses Euroopa aasta puu valiti Jósef 17 597 häälega Euroopa aasta puuks 2017 (temale järgnes 16 203 häälega Brimmoni tamm Walesis).
Ilmumisaasta

Ilmumisaasta on teaviku ilmumisaja aastanumber. Ilmumisaasta märgib aega, kui teavik jõudis esimest korda müüki.
Kui teavikul ilmumisaasta puudub või seda pole olnud võimalik kindlaks teha, siis bibliograafiakirjes märgitakse seda lühendiga s.a. (ladinakeelsest fraasist "sine anno").
Tammekoor

Tammekoor ("Quercus cortex") on droogide koondnimetus, mitmete tamme perekonda liigitatud taimede, sh hariliku tamme, tüvelt ja okstelt korjatud ja kuivatatud koorele, mida tarvitatakse ravi otstarbel.
Hariliku tamme koor on kantud Euroopa farmakopöasse ja tema tanniinide sisaldus peab olema vähemalt kolmeprotsendiline. Mitmel pool maailmas on droogiallikateks ka kivitamm ("Quercus petraea") ja karvane tamm ("Quercus pubescens").
Droogiks kogutakse noorte tammede ja okste peegelkoort varakevadel, mahlade liikumise ajal. Sukana maha tõmmatud koort kuivatatakse päikese käes (7–10 päeva) või kunstlikus soojuses. Tamme koort soovitatakse koguda ettevaatlikult: kooreta jäänud oks on määratud hukule ja õigem oleks need puult ära lõigata. Kuid igalt puult ja igal pool seda muidugi teha ei tohi.
Droogina käsitletakse kuni 30 cm pikkusi sukki või kuni 3 mm sileda välispinnaga või läikivaid kooretükke.
Toimed ja näidustused.
Droogi toime on kootav ja põletikuvastane. Keedisega loputatakse suud või kuristatakse suu-, igeme- ja neelupõletiku korral. Seespidiselt on tammekoorekeedist kasutatud isu suurendajana, ühekordseks annuseks 1–5 g (max 9 g) keedist. Suguelundite ja pärakupõletiku korral teha põletiku leevendamiseks mähiseid.
Välispidiselt kasutatakse tammekoore ja -lehtede tõmmist nahalöövete, ekseemide, seenhaiguste, veenipõletike (haavandite) ning põletuste korral nii täiskasvanutel kui ka lastel.
Homöopaatias tarvitatakse tammekoort kasvajavastase vahendina ja alkoholismi ravis.
Vastunäidustused.
Tammekoore seespidisest kasutamisest võiks hoiduda ägeda mao- ja soolepõletiku, haavandtõve või muude ärritusseisundite korral. Seda ei soovitata alla 12-aastastele lastele.
VH1's 100 Greatest One-Hit Wonders

"VH1's 100 Greatest One-Hit Wonders" oli telekanalis VH1 2002. aastal eetris olnud edetabelisaade, milles seati tabelisse Ameerika Ühendriikide ühehitistaare. Saadet juhtis William Shatner. 
Tabelis on loetletud muusikuid, kellel muust rahvusvahelisest tuntusest hoolimata on Ameerika Ühendriikides olnud vaid üks muusikahitt. Nii ei peaks tabelis olema a-ha ja Nena, kellel on selja taga pikk ja edukas karjäär. Wayne Janciki kriteeriumite järgi ei peaks tabelis olema a-ha, Falco, Vanilla Ice ja Gerardo, kuna neil kõigil on lisaks ühele suuremale hitile olnud veel laule Billboardi edetabeli esikahekümnes. Ka Los Del Riol on olnud kaks Top 40 hitti, kuid need mõlemad on olnud "Macarena" erinevad versioonid.
Barbie Girl

"Barbie Girl" on Taani-Norra popmuusikaansambli Aqua esitatud laul. 
"Barbie Girl" anti välja singlina 14. mail 1997 ja laul on ka albumil "Aquarium".
Jalgat

Jalgat (ersa keeles Я́лгат 'sõbrad') on Uljanovski oblastis kord kuus ilmuv ersa- ja venekeelne ajaleht, mis esindab soome-ugri omariikluseta põlisrahvaste rahvuskeelset ajakirjandust Venemaal. Ta asutati 2001. aasta juulis kuberneri Vladimir Šamanovi korraldusel ja esimene väljaanne ilmus 20. oktoobril 2001. Ajalehe peatoimetaja ja direktor on Tatiana Miganova.
Uljanovski piirkonnas elab üle 100 rahvuse, kellest mordvalasi ehk ersasid ja mokšasid on rohkem kui 50 000 inimest. Mordvalased koos maridega on ühed rohkearvulisemad soome-ugri rahvad Venemaal. Ajaleht Jalgat edastabki tugeva vene mõju all olnud ersa ja mokša rahvaste ajalugu ja traditsioone, tutvustab traditsioonilist elukäiku ja -keskkonda, rahvakombeid ja -kultuuri ning räägib soome-ugri rahvaste emakeele ja kultuuri taassünniga seotud probleemidest, kaasaegsetest võimalustest ja üritustest. Ajaleht jälgib sündmusi Uljanovski paljurahvuselises piirkonnas ja materjali ettevalmistamisel korraldab tellijatega kohtumisi. Ajaleht peab ersa-mokša ühiskonna ja kultuuri mõjutajateks vene bõliinakangelast Ilja Murometsa, Moskva ja kogu Venemaa patriarhi Nikonit, kirjanikku Fjodor Gladkovi, skulptorit Stepan Erziat, ajaloolast Vassili Kljutševskit, rahvalaulikut Lidia Ruslanovat, näitlejat Oleg Tabakovi jne.
Graafiline betoon

Graaﬁline betoon on pesubetooni eriliik.
Fassaadi kaunistamiseks mõeldud muster trükitakse betooni tardumist aeglustava ainega erilisele kilematerjalile meetodiga, mis on ligilähedane siiditrüki tehnikaga. Saadud mustriga kile asetatakse betoonitööstuses kasutatava spetsiaalse vormi põhja ning sellele valatakse tavaline või dekoratiivbetoon. Pärast betoonpaneeli lahtirakestamist jääb tänu tardumist aeglustava aine mõjule vastav osa betoonpaneeli pealmisest kihist kuni paari millimeetri sügavuseni kivinemata. Betoonikiht, mis pole ära kivistunud, eemaldatakse survepesuga ning alles jääb betoonis kasutatud täiteaine ehk pesubetoon. Tardumisaeglustiga katmata kohtades jääb nähtavale sile betoon- ehk vormipind. Pesu- ja vormipinna tekstuuri erinevusest tulenevat erinevust on võimalik paremini nähtavaks muuta, kasutades betoonis eri värvusega tsemendikivi ja täiteainet. Selle tulemusel joonistubki betooni pinnale soovitud muster või kujutis. Valikuvõimalused on piiramatud: alates lihtsatest, tavalistest mustritest, lõpetades spetsiifiliste, spetsiaalselt tellija kavandi või foto põhjal loodud mustritega. 
Graafilist betooni valmistatakse elemenditehastes. Monoliitvalu puhul ei ole see meetod sobilik. Graafiline betoon annab võimaluse kujundada stiilseid ja kõrgekvaliteedilisi betoonelementide ja plaatide pindu. Kõige enam kasutatakse graafilist betooni fassaadidel, vaheseintel, müüridel, betoonplaatidel ja sisekujunduselementidel. Graafiline betoon ei esita erinõudeid betoonimassile. Võimalusel soovitatakse kasutada valgest tsemendist aluspinda kergpesuks, mis tagab parima tulemuse. Graafilise betooni tehnoloogia on vabalt elemenditehaste kasutuses.
Ajalugu.
Graafilise betooni idee pärineb 1980. aastatest. Eestis tekkisid esimesed monteeritavate betoonist hoonete fassaade ilmestavad moonutused Valli Lember-Bogatkina ja Margarethe Fuksi loodud pannoodel Mustamäe majade otsaseintel. Esimesed näidiselemendid toodeti 1990. aastatel.
Leemet

Leemet on vanem eesti mehenimi. Leemet on tuletatud nimest Clemens, mis tähendab "helde", "lahke".
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis eesnimi Leemet 20 mehel.
Sara Stridsberg

Sara Brita Stridsberg (sündinud 29. augustil 1972 Solnas Stockholmi läänis) on rootsi kirjanik, publitsist ja tõlkija. Endine Rootsi Akadeemia liige.
Ta on avaldanud romaane (esikromaan ilmus 2004. aastal), näidendeid ja publitsistikat. Ta on tõlkinud Valerie Solanast. 2010. aastal töötas ta Berliini Vabas Ülikoolis külalisprofessorina. 
2016. aastal valiti ta Gunnel Vallquisti surma tõttu vabaks jäänud Rootsi Akadeemia 13. toolile. Ta oli vanuselt akadeemia 18-liikmelises koosseisus noorim. 27. aprillil 2018 astus ta protesti märgiks akadeemia liikme kohalt tagasi. Sellega näitas ta solidaarsust Sara Daniusega.
Balti Komitee

Balti Komitee oli poliitiline koondis, mis asutati 1943 Rootsis. Komitee ülesannete seas oli avalikkusele teavitada NSV Liidu ja Saksamaa okupatsioonide tehtud ülekohtust Baltimaade rahvaste vastu. 
Komitee juhatusse kuulusid teiste seas August Rei ja Harald Perlitz.
Komitee andis välja bülletääni "Balt-Press" ja seeriat "Brännande östersjöproblem".
Tamme-äkksurm

Tamme-äkksurm (inglise keeles "sudden oak death") on paljudel taimedel esineda võiv ohtlik seenhaigus, mida põhjustab "Phytophthora ramorum". 
Haiguse sümptomid ja raskusastmed võivad peremeestaimedel erineda, nii on rododendronitel peamisteks haigustunnusteks võrsete närbumine ja lehelaiksus. Lehtedele tekivad hajusad ebaselgete piirjoontega laigud, leherootsudel nekroos, lehealus ja lehetipp tumenevad – ka neil esineb nekroos, võrsed aga närbuvad. 
Põhja-Ameerika lääneosas põhjustab "Phytophthora ramorum" tammede ja teiste pärismaiste puude hukkumist.
Haigestuda võivad väga erinevate taimesugukondade ja -perekondade liigid, nagu: suurelehine vaher, mägivaher, aleuudi adiantum, kalifornia hobukastan, harilik hobukastan, Menziesi maasikapuu, harilik maasikapuu, leesikas, harilik kanarbik, kameelia, harilik kastanipuu, harilik pöök, kalifornia paakspuu, purshi paakspuu, harilik saar, rannikgriseliinia, virgiinia nõiapuu, punane aroonia, laialehine kalmia, loorberipuu, kobarküüvits, kiviviljak, harjaskarvane kuslapuu (kalifornia kuslapuu), magnoolia, kõrge mikeelia, viltulehine lõunapöök, erilehine osmantus, raudpuu (parrootia), fraseri fotiinia, õisküüvits, harilik ebatsuuga, tamm, kalifornia türnpuu, rododendron (välja arvatud "Rhododendron simsii - simsi rododendron" ehk simsi asalea), paljaviljaline kibuvits, raagremmelgas, ranniksekvoia, harilik sirel, laialehine laanelill, mägiloorber, ebamustikas ja lodjapuu.
Eesti Gümnaasiumiõpetajate Ühing

Eesti Gümnaasiumiõpetajate Ühing oli ühing, mis asutati 1949 Rootsis. Ühingusse kuulusid Rootsis tegutsevate eesti gümnaasiumite õpetajad. Ühing kuulus (koos Eesti Algkooliõpetajate Ühinguga) Eesti Õpetajate Keskühingusse.
Aime Kinnep

Aime Kinnep (22. august 1946 Kurtna – 19. august 2022 Pärnu) oli eesti raamatukoguhoidja ja koduloolane.
Ta õppis Simuna Põhikoolis ja Väike-Maarja Keskkoolis, lõpetas 1965. aastal Rakke Keskkooli. Seejärel lõpetas Viljandi Kultuurharidustöö Kooli raamatukogunduse eriala. 1966. aastast töötas Liigvalla raamatukogus, seejärel kuni 2007. aastani Rakke raamatukogu juhatajana, aastatel 2008–2017 Pärnu Täiskasvanute Gümnaasiumi raamatukogu juhatajana.
Ta on tegelenud koduloo uurimisega ning koostanud koduloolisi raamatuid. Tema algatusel tähistati mälestustahvlitega zooloog Heinrich Riikoja ning lastekirjaniku ja tõlkija Marta Sillaotsa sünnikoht.
Ta oli Eesti Kultuuriseltside Ühenduse juhatuse liige ja Rakke Valla Hariduse Seltsi asutaja ja juhatuse liige.
Eesti Keele ja Kirjanduse Instituut Rootsis

Eesti Keele ja Kirjanduse Instituut Rootsis Stockholmi Ülikooli juures tegutsev instituut, kus õpetatakse ja uuritakse eesti keelt ja eesti kirjandust ning avaldatakse asjakohaseid publikatsioone.
Instituut asutati 12. septembril 1959 Henno Jänese eestvõttel.
Instituudis on teiste seas õpetanud Valter Tauli ja 1970-1995 Paul Laan.
Tiiu Pallo-Vaik

Tiiu Pallo-Vaik (aastani 1968 Tiiu Pallo; sündinud 27. mail 1941) on eesti maalikunstnik.
Elukäik.
Tiiu Pallo-Vaik sündis Tapal. Aastani 1955 õppis Tapa Keskkoolis ja sealt suundus Tartu Kunstikooli, mille lõpetas 1961. Samal aastal jätkas õpinguid Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis maalikunsti erialal, lõpetas 1967. 
Aastast 1993 Eesti Kunstiakadeemia õppejõud.
Aastast 1970 on ta Eesti Kunstnike Liidu ja Eesti Maalikunstnike Liidu liige. Eesti Akvarellistide Ühenduse liige ja Eesti Akvarellistide Ühenduse esimees. 
Looming.
Tiiu Pallo-Vaik on osalenud näitustel alates aastast 1964. Tiiu Pallo-Vaik osales rühmituses ANK '64. Maalinud peamiselt lüürilisi, maheda koloriidiga portreid ja maastikke. Viljelnud õlimaali, 1967. aastast ka akvarelli ning 1980. aastaist segatehnikat ja kollaaži. Portreedes on ta rõhutanud plastilist vormi ja portreteeritava vaimsust, maastiku- ja interjööripiltides motiivi sümboolset tähendust. Loonud lillemaale ja natüürmorte.
Shape of You

"Shape of You" on Briti laulja ja laulukirjutaja Ed Sheerani esitatud ja kirjutatud (kaasautorina) laul. Laul avaldati esmalt allalaaditava muusikafailina 6. jaanuaril 2017. 
"Shape of You" on ka Sheerani kolmandal stuudioalbumil "÷" (2017). Laulu saab kuulata Spotifys.
30. jaanuaril 2017 avaldati YouTube'is laulu ametlik muusikavideo (vaadatavus-kuulatavus 4. oktoobri 2017 seisuga 2,456 miljardit), milles teevad lisaks Sheeranile kaasa ka ameerika tantsija ja modell Jennie Pegouskie ning pensionil elukutseline sumomaadleja Yamamotoyama Ryūta ("Yama").
"Shape of You" tõusis 30 riigi singlite edetabelites, sh Ameerika Ühendriikide US Billboard Hot 100-s, esikohale 240 000 allalaadimise ja 20 miljoni voogesitusega ainuüksi esimesel nädalal.
Posti tänav (Rakvere)

Posti tänav on tänav Rakvere kesklinnas.
Tänav saab alguse Vanalinna linnaosas Pikalt tänavalt ja suundub ida suunas läbi Südalinna linnaosa Kukeküla linnaosani. Tänava pikkus on 801 meetrit.
Ristuvad tänavad on Carl Robert Jakobsoni, Lai, Laada ja Võidu tänav. Tänav lõpeb Vene tänava ristmikul. 
Posti tänavaga külgnevad Rakvere Eakate kodu (Pikk 13), N-kaubamaja (Laada 15, arhitektuuribüroo Muru &amp; Pere) ja Lai tänav 7 asuv Lääne-Virumaa Keskraamatukogu. 
Lai tänav 7 hoone ehitati 19. sajandi esimesel poolel kahes järgus (arhitektid Karl Burman ja Ferdinand Gustav Adoff). Laia tänava põhjapoolse kahekorruselise kõrge mansardkorrusega osa projekteeris arhitekt Karl Burman 1913. aastal Rakvere Ühispanga hoonena. 1929. aastal telliti Ferdinand Adoffilt kuni Posti tänavani laiendus, mis jätkas eelnevat maja joont. Hoones asus ka Muuseumi Selts. 1990. aastatel ehitati hoone osaliselt ümber ning alates 1998. aastast paikneb seal Lääne-Virumaa Keskraamatukogu. 
Aadressil Posti tänav 29 asub 1980. aastatel ehitatud lasteaed. Hoone rekonstrueeriti 2014. aastal ja tänapäeval asub seal Rakvere Linna Lasteaed. 
Posti tänava ääres asuvad põhiliselt pere- ja korterelamud, aga ka mõned ärihooned. 
Ajalugu.
Posti tänav kuulub Rakvere vanimate tänavate hulka. Sama nime kandis tänav juba 19. sajandil, sest Laia ja Posti tänava nurgal tegutses Tallinna–Peterburi postimaantee Rakvere hobupostijaam.
1911. aastal kolis algselt aadressil Pikk tänav 64 üüriruumides tegevust alustanud Rakvere Eesti Haridusseltsi III järgu algkool uude seltsi ehitatud koolimajja Posti tänaval. Aastatel 1909–1914 oli koolijuhatajaks Julius Seljamaa, kes sai hiljem tuntuks kui väljapaistev poliitik, diplomaat, Eesti Vabariigi välisminister. Haridusseltsi algkool oli ainus eestikeelne kool Rakveres. 1917. aastal andis haridusselts kooli üle linnale. Uueks nimeks sai Rakvere II algkool. 1918. aastal kolis kool aadressil Tartu tänav 4 asunud endise Tütarlaste Eragümnaasiumi ruumidesse.
Posti tänaval asus ka Rakvere Eesti Haridusseltsi pidusaal (endine muusikaseltsi Ööpik seltsimaja). Tänapäeval Lääne-Virumaa Keskraamatukogu kinnistul asunud hoones tegutses lauluselts "Linda", hiljem muusikaselts "Ööpik". “Ööpiku” ruume kasutas ka 1908. aastal asutatud Rakvere Eesti Haridusselts. 1913. aastal ehitas Rakvere Eesti Haridusselts krundi põhjaservale Laia tänava äärde uue hoone.
Posti tänav 15 hoones tegutses Rakvere Linna Poeglaste Gümnaasium ja Rakvere Linna Naiskutsekool. Hoone hävines teises maailmasõjas.
Laia ja Posti tänava nurgal asunud hoones tegutses enne Teist maailmasõda Viru Majandusühisus. Pärast Teist maailmasõda kinnistu alal tekkinud uus väljak sai vene nõukogude kirjaniku Aleksandr Fadejevi romaani “Noor Kaardivägi” peategelase Oleg Koševoi nime.
Halfdan Christensen

Halfdan Christensen (12. detsember 1873 – 17. september 1950) oli norra näitleja ja teatridirektor.
Lavadebüüdi tegi ta 1896. aastal Norra ühes vanemas teatris Den Nationale Scene. Aastast 1899 töötas näitlejana Norra Rahvusteatris.
Christensen oli aastail 1911–1923 ja 1930–1933 Norra Rahvusteatri (Nationaltheatret) direktor.
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli näitleja ja koreograaf Gyda Christensen. 1922. aastast oli ta abielus näitleja ja lavastaja Gerda Ringiga, neil sündisid tütar Bab Christensen ja poeg Pelle Christensen, kellest said samuti näitlejad.
Harilik puuvõõrik

Harilik puuvõõrik ("Viscum album" ) on linalehikuliste sugukonda kuuluv igihaljas taim. See on poolparasiitne taim, mis elutseb mitmete puude ja põõsaste tüvedel ning okstel. 
Levik.
Ta on levinud Aasias ja mõnel pool Euroopas. Viimasel ajal on teda leitud ka Eestist.
Morfoloogia.
Lehed on süstjad, nahkjad, ühelt küljelt pruunikad, teiselt rohelised. 
Vili on valkjas mari.
Kasvukoht.
Harilik puuvõõrik kasvab enamasti lehtpuudel, näiteks vahtral, pärnal, pajul, kasel, paplil ja tammel. Tema varieteet "Viscum album austriacum" kinnitub okaspuudele, näiteks männile. 
Kasutamine.
Puuvõõriku ürti ("Visci herba") ning harvem puuvõõriku vilju ja oksi ("Visci albi fructus et stipes") kasutatakse droogina. Droogi kogutakse sügisel või ka suvel ja talvel.
Metsaökosüsteem

Metsaökosüsteem on ökosüsteem, milles püsivalt domineerivad puittaimed.
Metsaökosüsteemi moodustavad selle elustiku (kõigi elusorganismide) omavahelised suhted ja nende seosed keskkonnaga, sealhulgas aineringe kaudu. Metsaökosüsteemi talitlust kirjeldab metsaökoloogia.
Komponendid.
Metsaökosüsteem on keeruliste komponentide omavaheline toimimine, millel on teatav kooskõla ja tasakaal. Metsaökosüsteemi aineringe oluliseks tahuks on seos fotosünteesi ja hingamise vahel.
Ökosüsteemi oluliseks osaks on muld: selle elustik, toitainete rikkus, temperatuur ja niiskus. Mulla dünaamika sõltub, temperatuurist, organismide aktiivsusest ja hüdroloogilistest aspektidest.
Häiringud.
Metsaökosüsteemide uurijatele pakuvad suurt huvi häiringud ning pärast häiringut metsa taastumine ja selleks kuluv aeg. Tavalisemateks häiringuteks on:
Need häiringud mõjutavad metsaökosüsteemi elustikku väga suurel määral ja vähendab potentsiaali liigirikkuseks. Häiringutest taastumiseks võib metsaökosüsteemil kuluda aastaid, enne kui suudab täisväärtuslikku talitlust taas jätkata.
Pärast häiringut on metsaökosüsteem võimeline kasvama ja taastuma alles teatud ajaperioodi järel. Selleks, et puude kasv jõudsalt edeneks, neelavad puud süsinikdioksiidi suurtes koguses endasse. Seepärast ei tohi ka raiuda maha suuri metsa-alasid (vaata metsatustumine), mis ei ole raieküpsust saavutanud. Troopikas on see suureks probleemiks, kui raiutakse maha hektareid metsi, et saada juurde põllumajanduseks kõlblikku maad.
Piret Valk

Piret Valk (sündinud 27. märtsil 1973) on eesti tekstiilikunstnik. 
Elukäik.
Piret Valk õppis aastatel 1988–1991 Tallinna Kopli Kunstikeskkoolis ja seejärel kuni aastani 1992. Tallinna Kunstikoolis. 1996. aastal lõpetas ta Eesti Kunstiakadeemia tekstiiliosakonna bakalaureuseõppe ning 2002. aastal samas koolis magistriõppe. Aastatel 2012–2013 õppis ta Luua Metsanduskoolis maastikuehitust puukoolimajanduse õppesuunal.
Piret Valk on töötanud Eesti Kunstiakadeemias vanemlaborandi ja õppejõuna ning aastast 2000. on ta seal dotsent. Aastatel 2000–2006 andis ta kursusi külalisõppejõuna Häme Ametikõrgkoolis Soomes. 2004. aastast on ta Tallinna Rahvaülikooli ja 2005. aastast ka Tartu Kõrgema Kunstikooli külalisõppejõud.
Trihhotillomaania

Trihhotillomaania on impulsihäire, mida iseloomustab pikaajaline tung omi juukseid välja tõmmata. Seda juhtub nii palju, et karvade kaotus on märgatav. Tavaliselt ei õnnestu seda tungi peatada. Pea ja silmade ümbrus on kõige levinum. Karvu eemaldatakse sel määral, et see põhjustab stressi.
Häire võib olla iseloomulik tervele perele. See esineb sagedamini neid, kellel on obsessiiv-kompulsiivne häire. Karvade kitkumisele eelneb tavaliselt pingetõus ja järgneb kergendus ning rahulolutunne. Diagnoosi ei saa panna, kui on tegemist nahapõletikuga või kui juuste kitkumine on reaktsiooniks luulule või hallutsinatsioonidele.
Daniel J. Siegel

Daniel J. Siegel (sündinud 17. juulil 1957) on ameerika lastearst, psühhiaater ja teadlane. Ta on loonud interpersonaalse neurobioloogia, mis integreerides erinevaid teaduslikke distsipliine kirjeldab "meele" (ingl k "mind") mõistet ja selle optimaalset toimimist.
Impulsihäire

Impulsihäire on psühhiaatrilise häire liik, mida iseloomustab impulsiivsus – suutmatus seista vastu kiusatusele, tung või impulss, mis võib kahjustada inimest ennast või teisi. Paljud psühhiaatrilised häired tulevad impulsiivsusest, sealhulgas ainetega seotud häired, käitumuslikud sõltuvused, tähelepanupuudulikkuse ja hüperaktiivsuse häire, antisotsiaalne isiksusehäire, piirialane isiksushäire, käitumise häired ja mõned meeleoluhäired.
Impulsihäiretele on Iseloomulikud on korduvad teod, millel pole selget ratsionaalset motiveeringut ja mis kahjustavad tavaliselt inimese enese ja teiste huve. Inimese enda sõnade järgi on käitumise põhjuseks kontrollimatud impulsid. Nende häirete põhjused on ebaselged ning need on ühendatud üldise kirjeldava sarnasuse tõttu, mitte sellepärast, et oleks teada muid olulisi ühisjooni. Siia ei kuulu alkoholi ja ravimite liigtarvitamine ega seksuaal- ja söömiskäitumisega seotud impulsi- ja harjumushäired.
Inkade riik

Inkade riik (1438–1533) oli Nelja ilmakaare riik, mis oli jaotatud neljaks suurprovintsiks (suyu), mille piiride lõikepunktis paiknes pealinn Cuzco: Chinchansuyu (Peruu loodeosa kuni Ecuadorini), Antisuyu (kirdeosa, põhiliselt Andide idanõlv ja vihmametsade madalmaa), Collasuyu (kagupoolne kõrgmaa, Titicaca järv, Boliivia, Argentina loodeosa ja Tšiili põhjaosa) ning Cuntinsuyu (Peruu lõuna- ja lääneosa kuni Vaikse ookeani  rannikuni). Suurprovintsid koosnesid omakorda väiksematest piirkondadest. Riigi tipus oli ainuvalitseja – Sapa Inka (keiser), keda austati päikesejumala pojana ja peeti tema otsekes järeltulijaks. Tema järeltulijaks võis saada see peanaisega sigitatud poegadest, keda peeti trooni vääriliseks. Täisealisena anti troonipärijale võimalus tõestada end kaasvalitsejana. Kuigi keisril oli piiramatu võim, sõltus tema valitsemise edukus ülemkihi erinevate huvide rahuldamisest. Eriti tähtsal kohal olid siin sõjapealikute huvid. Keisrit abistas valitsemisel riiginõukogu, kuhu kuulusid troonipärija, mõned lähisugulastest kõrgametnikud, vägede ülemjuhataja ja päikesejumala ülempreester. Tegelik võimustruktuur oli rangelt hierarhiline ja läbipaistmatu. Vastavalt inkade muistse hõimuühiskonna etnilisele ja sotsiaalsele dualismile määrati provintsides valitsevatesse ametisse kaks paralleelset valitsejat, kes olid teineteisele abiks ja jälgisid teineteist. Analoogne võimujaotus valitses ilmselt ka muudes ametkondades. Keisri nõunikeks olid nelja suurprovintsi asehaldurid ja kõrgaadlikest provintsikubernerid, kes asetusid valitsemishierarhiasse vastavalt oma provintside suurusele, st maksukohuslastest perede arvule, kes olid jagatud kümmekondadesse. Mitteaadlikud tohtisid täita vaid kõige madalamaid haldusülesandeid. Ametnikehierarhia paistis välja nähtavate võimusümbolite – käitumise ja rõivastuse – kaudu. Alistatud rahvaste lojaalsed juhid jäeti troonile, kuid nad valitsesid pigem näiliselt ja andsid oma tegevusest aru inkadest keskvõimu esindajatele. Nad pidid oma lapsed õiges vaimus kasvatamiseks ja koolitamiseks pealinna pantvangideks saatma.
Inkade riigi pindala oli ligikaudu 2 miljonit km² ja seal elas hinnanguliselt 12 miljonit inimest.
Veski tänav (Rakvere)

Veski tänav on tänav Rakveres.
Tänav on 102 meetrit pikk ja see asub Südalinna linnaosas. Tänav paikneb Laada tänava ja Võidu tänava vahel.
Praeguse tänava idaosas paikneb alates 19. sajandi algusest tuulik, mida möldri järgi mäletati 20. sajandil kui Sõnajala veskit. Praegu seisab veski kasutuseta.
Rakvere tuuleveski on arhitektuurimälestis.
Erna Kaasik

Erna-Johanna Kaasik (sünninimi Erna Johanna Poll; 12. oktoober 1912 Tännassilma, Alliku vald, Järvamaa – 24. aprill 2014 Türi) oli eesti rahvatantsujuht ja raamatukoguhoidja.
Õppis Tännassilma algkoolis, Retla ministeeriumikoolis ja Türi Aiamajandusgümnaasiumis.
1929. aastal õppis Tallinna rahvatantsujuhtide seminaris, seejärel asutas Tännassilmas esimese rahvatantsurühma.
Aastatel 1945–1968 töötas ta Türi Keskkooli raamatukogus. Ta oli Türi Keskkooli ja Türi Linna Kultuurimaja rahvatantsuringi juht.
1962. aastal oli ta I noorte laulu- ja tantsupeo V–VI klasside tantsurühmade üldjuht.
Ta on maetud Türi Saunametsa kalmistule.
Piiri tänav (Rakvere)

Piiri tänav on tänav Rakvere linna kaguosas. Kaugus linna keskväljakust linnulennul mõõdetuna 1,15 km.
Tänav on 608 meetrit pikk, laius on ligikaudu 12 meetrit ja see asub Seminari linnaosas. Piiri tänav algab edela poolt Vabaduse tänavast, mis on piiriks Õpetaja Heinamaa linnaosaga, ning lõpeb Rägavere teel, mis on piiritänavaks Paemurru linnaosaga. Vahepeal ristub Piiri tänav Lõuna tänavaga.
Tänava keskosast saab lõuna suunas alguse ligi 100 aasta vanune ja 200 meetri pikkune puiestee, mis viib endise Rakvere Õpetajate Seminari hooneteni. Hoonekompleksi (ehitatud 1913–1915) pidas samas hoones õppinud Villem Raam Tsaari-Venemaa kõige eeskujulikumaks kooliansambliks. Praegu asub seal Rakvere Ametikool aadressiga Piiri 8. Rakvere Õpetajate Seminari hooned on arhitektuurimälestistena kaitse all.
Västriku tänav (Rakvere)

Västriku tänav on tänav Rakveres. 
Tänav asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. See on lühike umbtänav pikkusega 86 meetrit, mis saab alguse Kauri tänavast.
Tuvi tänav (Rakvere)

Tuvi tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on umbtänav pikkusega 127 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta saab alguse Kauri tänavast.
Kuldnoka tänav (Rakvere)

Kuldnoka tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on umbtänav pikkusega 230 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta saab alguse Kauri tänavast ida suunas.
Pääsukese tänav (Rakvere)

Pääsukese tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on umbtänav pikkusega 288 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga.
Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi sai ka see linnaosa nime.
Kulli tänav (Rakvere)

Kulli tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on umbtänav pikkusega 132 meetrit ja asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, mis on linna kõige kagupoolsem. Ta saab alguse Kauri tänavast idas, ristudes Värvu tänavaga.
Rakvere Linnuriigi linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi lõpuosas, mil piirkonda ehitati rohkesti ühepereelamuid. Tänavatele pandud linnunimede järgi on ka linnaosa nime saanud.
Kotka tänav (Rakvere)

Kotka tänav on tänav Rakveres ja paikneb linna kaguosas. Kaugus Turu platsist (keskväljak) linnulennul mõõdetuna on 2,5 km. 
Tänav on pikkusega 341 m, on 25 meetrit lai ning asub Rakvere Linnuriigi linnaosas, olles üks lõunapoolsemaid tänavaid linnas. Ta ühendab Kauri, Räägu, Rähni, Metsise ja Tedre tänavat. 20. sajandi alguses asus piirkond Rägavere valla territooriumil, siin paiknesid talumaad. Nõukogude okupatsiooni ajal kuulus Kotka tänava ümbrus Vinni külanõukogu alla. 1990. aastatel liideti Linnuriigi tänavate ala Rakvere linnaga.
Tänav saab alguse Tedre tänava ristmikult, kulgeb ida suunas ja lõpeb Kauri tänava ristmikul. Tänav on paralleelne Kure tänavaga.
Metsise tänava äärde on 20. sajandi lõpukümnenditel rajatud ühepereelamud abihoonetega, osaliselt on istutatud kõrghaljastus. Tänav on välisvalgustuse ja asfaltkattega sõiduteega, kõnniteed puuduvad.
Constanța kasiino

Constanța kasiino (rumeenia keeles "Cazinoul din Constanța") on kunagine rannakasiinona tegutsenud hoone Musta mere äärses Rumeenia sadamalinnas Constanțas. 
Kuigi endist privilegeeritud seltskonna rannaklubi peetakse linna sümboliks, on selle siseruumid praegu varisemisohtlikkuse tõttu alaliselt suletud. Hoone asukoha aadress on Regina Elisabeta puiestee 2. 
Aastatel 1880–1902 samas kohas asunud puidust hoone asemele lasi Rumeenia esimene kuningas Carol I aastal 1900 tellida uue kasiinohoone. Õitsengu ajastut ("La Belle Époque") esindanud kosmopoliitsete mõjutustega juugendstiilis hoone projekteeris peamiselt rumeenia arhitekt Daniel Renard. Ehitust alustati 1904. aastal. Kui hoone 1910. aasta augustis avati, langes selle ilme kohaliku pressi kriitika osaliseks; välisviimistlus lõpetati alles 1912. aastal.
Ajalugu.
1914. aasta suvel külastas Euroopa eliidi soositud rannaklubi Venemaa keisri Nikolai II perekond, kellele peeti seal kuninglik gala. 14. juunil lahkusid nad keiserliku jahtlaeva «Штандартъ» pardal Odessast. Nad veetsid Constanțas aega vahetult enne Esimese maailmasõja puhkemist Nende eesmärk oli sobitada diplomaatilist abielu suurvürstinna Olga ja kroonprints Carol II vahel, millest esimene enda tahtel loobus.
Musta mere ääres asetsevas kasiinos korraldati muu hulgas teatrietendusi ja heategevuslikke balle ning selle ümbrus oli pühapäevajalutajatele ja turistidele lõõgastuspaigaks, kus mängiti samuti sportmänge.
Teise maailmasõja ajal kasutati hoonet haiglana, pärast sõda aga restoranina. Hoone ülalpidamine oli siiski liiga kallis ning seetõttu on kasiino alates 1990. aastast suletud. Hoone viimased suuremad remonditööd toimusid Rumeenia Sotsialistliku Vabariigi lõpuaastatel 1986–1988. 
Constanța kasiino on tänapäeval Rumeenia kultuuri ja rahvusliku kultuuripärandi ministeeriumi ajalooliste monumentide nimekirjas.
Räägu tänav (Rakvere)

Räägu tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on pikkusega 363 meetrit ja see asub Rakvere Linnuriigi linnaosas. Ta ühendab Kajaka ja Kotka tänavat.
Bastioni tänav

Bastioni tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on pikkusega 160 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Sügise ja Vallikraavi tänavaid. 
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Valli tänav (Rakvere)

Valli tänav on tänav Rakveres.
Tänava pikkus on 175 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid, ristudes Sügise tänavaga. 
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Kraavi tänav (Rakvere)

Kraavi tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on pikkusega 161 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, oosi Rakvere Vallimägi lääneküljel. Ta ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavaid. 
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Veere tänav

Veere tänav on tänav Rakveres. 
Tänav on ida–läänesuunaline pikkusega 150 meetrit ja asub Rakvere Vallimäe linnaosas, Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel. See ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavat. 
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.
Varsakopli tänav

Varsakopli tänav on tänav Rakveres. 
Tänav asub Rakvere Vallimäe linnaosas,Rakvere Vallimäe oosi lääneküljel ning ühendab Kevade ja Vallikraavi tänavat. Tänav on ida-läänesuunaline ja 148 meetrit pikk. 
Rakvere Vallimäe linnaosa on kujunenud välja 20. sajandi teises pooles, linnaosas paiknevad põhiliselt ühepereelamud.