Dunten

Dunten, varem Dunte, ka Dunt, oli Alam-Saksimaalt Hildesheimist pärit kaupmehe- ja aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Päritolu ja varasem ajalugu.
Suguvõsaliin algab Henning (või Hans) Duntega, kes oli Hildesheimi lähedal Eldagsenis bürgermeister. Tema pojapoeg Jobst Dunte (suri 1579) siirdus Hildesheimist Liivimaale Tartusse, kus naitus Tartu raehärra Thomas Straelborni tütre Elisabethiga. Hiljem asus elama Tallinna, kus võeti 1563. aastal kodanikuks ja tegutses kaupmehena; tema oli kõigi Balti Duntede esivanem. Tema kolm poega rajasid suguvõsa kolm haru: vanem poja Tallinna Suurgildi oldermanni Gert Duntega (maeti 1641) jätkus Tallinna vanem liin, raadi valitud (1604) Jobst Dunte (1569−1615) oli Tallinna noorema liini esiisa. Keskmisest pojast Hans Duntest (1565−1640) põlvnes Riia haru.
Tallinna vanem liin.
Gert Duntel oli arvukalt järeltulijad. Tema pojapoeg Jobst Dunte (u 1635−1697) sai 1662. aastal Tallinna kodanikuks, valiti 1670. aastal Tallinna raehärraks, aastatel 1688−1696 oli ta bürgermeister. Tema vend Thomas Dunte (maeti 1697) oli XVII sajandi lõpul Pühatu mõisa pandivaldaja. See haru kustus meesliinis 1736. aasta paiku.
Riia liin.
Liini rajaja Hans Dunte (1565−1640) sai 1604. aastal Riia linnakodanikuks. Tema vanem poeg Jürgen Dunte (1599−1660) valiti 1639. aastal Riia raehärraks ja 1655. aastal bürgermeistriks. 1653. aastal tõsteti ta Rootsi aadlikuks, sai perekonnanimeks von Dunte, kuid teda ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Tema poeg Melchior von Dunte (1638−1684) valiti Riia raehärraks 1672. aastal. See aadliharu kustus 1745. aastal. 
Hansu teine poeg, Riia linnakodanik ja kaupmees Martin Dunte (1603−1655) aadeldati 1654. aastal kui von Dunte, kuid ei introdutseeritud Rootsi rüütelkonda. Martini poeg Johann (Hans) von Dunten (1631 – u 1705) oli Oldenburgi krahvkonna ülemjäägermeister ja mõisaomanik. Tema poeg, Nurmiži, Tūja mõisnik Georg Gustav von Dunten (1671–1747) aga taas Riias ning tema poeg Saksa-Rooma riigikrahv Otto Magnus von Dunten (1722–1799) oli Liivimaa Polli, Gravenhofi ja Nurmiži, Tūja mõisnik, Pärnu kreisi sillakohtunik.
Tallinna noorem liin.
Selle liini rajajal raehärra Jobst Duntel (1569−1615) oli kolm täisealiseks elanud poega, kes omakorda rajasid kolm haru. Neist vanim − kaupmees Jobst Dunte (maeti 1637) − omandas Keila mõisa ja sai nii maaomanikuks. Tema pojad Gotthard Dunte (1629−1670) ja pastor Ludwig Dunte tõsteti 1663. aastal Rootsi aadliseisusse ja nad said perekonnanimeks von Dunten; järgmisel aastal introdutseeriti nad Rootsi rüütelkonda nr 721 all. See haru suri välja juba XVII sajandi lõpul.
Raehärra Jobst Dunte keskmisest pojast Ludwig Duntest (1597−1639) sai vaimulik. Ta oli keeleliselt andekas: ta rääkis üheksat keelt. Tema poeg Wittenbergist magistrikraadi omandanud Georg Dunte (1631−maeti 1731) oli aastatel 1672−1677 Tallinna gümnaasiumi kreeka keele professor. Viimase poeg Adolph Friedrich Dunte (1665−1742) oli esmalt Varbla koguduse diakon, seejärel pikka aega pastor. Temaga suri välja selle liini keskmine haru.
Jobst Dunte kolmandast pojast Hans Duntest (maeti 1640) põlvnes noorim haru. Tema järeltulijate hulgast võrsus kaks Tallinna raehärrat: Caspar Dunte (1636−1688) ja Jobst Dunte (1670−1710). See haru kustus meesliinis XVIII sajandi algul.
Duntenid rüütelkonna matriklis.
Dunte liin võeti Liivimaa rüütelkonna matriklisse 1747. aasta 29. juunil (vkj). Suguvõsa Leedu haru võeti 1820. aastal Vilno kubermangu aadlisuguvõsaraamatusse (VI raamat ehk põlisaadel).