tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tokke

Tokke on jõgi Norras Telemargi maakonna lääneosas Vinje ja Tokke vallas. Jõgi voolab Totaki järvest Bandaki järve.
Jõe lähe on kõrgusel 687 m üle merepinna ja suue 72 m üle merepinna.
Jõele ehitati aastatel 1959–1979 seitse hüdroelektrijaama.
Nissedali vald

Nissedali vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Treungen. Vald loodi 1. jaanuaril 1838. 
Vapp.
Vapp kinnitati 30. oktoober 1992. Sellel kujutatakse kolme punast päkapikumütsi ("nisselue"). Selliseid traditsioonilisi punaseid villaseid mütse kandsid talumehed ja lihtrahvas kuni 19. sajandini lõpuni.
Udmurdid

Udmurdid (ka "votjakid") on soome-ugri rahvas, kelle peamine asustusala on Volga lisajõgede Kaama ja Vjatka vahel Udmurdi Vabariigis; pealinn on Iževsk. Neid elab veel Permi krais ja Kirovi oblastis ning Baškortostani ja Tatarstani Vabariigis. 
Aegade jooksul on udmurtide põhiline elatusala olnud teraviljakasvatus. 
Udmurdi keel kuulub soome-ugri keelte permi rühma, lähim sugulaskeel on komi keel. 
Udmurte oli 1989. aasta andmetel 714 000, neist pidas emakeeleks oma rahvuskeelt 76,5%. 2010. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 552 299 udmurti. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Venemaal 386 465 udmurti.
Eestis elas 2011. aasta rahvaloenduse andmetel 193 udmurti, neist Tallinnas 60. 2021. aasta rahvaloenduse andmetel elas Eestis 180 udmurti (65 meest ja 115 naist). Neist 62 emakeel oli udmurdi keel, 3 eesti keel ja 109 vene keel. 51 udmurti olid Eesti kodanikud.
Eri rahvusrühma moodustavad Põhja-Udmurtias elavad bessermanid (umbes 10 000), kes on arvatavasti udmurdi keelele üle läinud Volga bulgaaride järeltulijad.
Notoddeni vald

Notoddeni vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Notoddeni linn.
Notoddenist sai omaette vald 1913. aastal, kui ta eraldati Heddali vallast. 1. jaanuaril 1964 liideti Heddali ja Gransheradi vald Notoddeni vallaga, et luua uus suurem omavalitsusüksus.
Norra suurim püstpalkkirik Heddali püstpalkkirik asub Notoddeni linnast mõne kilomeetri kaugusel.
Notoddeni Tuveni lennujaam asub kesklinnast läänes.
Drangedali vald

Drangedali vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Prestestranda.
Vald loodi 1. jaanuaril 1838.
Vapp.
Valla vapp kinnitati 1989. aastal. Vapil on kaks kuldset männikäbi rohelisel taustal.
Seljordi vald

Seljordi vald on vald Norras Telemargi maakonnas. Valla halduskeskus on Seljordi küla. Siljordi kogukond sai valla staatuse 1. jaanuaril 1838.
Seljord on kuulus oma meremao Selma poolest, kes väidetavalt elab Seljordi järves ("Seljordsvatnet").
Vapp.
Vapp kinnitati 15. septembril 1989. Sellel kujutatakse meremadu Selmat kuldsena punasel taustal.
Seljord

Seljord on küla Norras Telemargi maakonnas, Seljordi valla halduskeskus.
Seljordis peetakse iga-aastast Dyrsku'ni laata, mida külastab 60 000 – 80 000 inimest.
Danskøya

Danskøya ('Taani saar') on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus.
Danskøya asub Lääne-Teravmägede saare looderanniku lähedal. Saare geograafilised koordinaadid on 
Saare pindala on umbes 40 km².
Saar on nime saanud taanlaste järgi, kes 1631. aastal saare läänerannikule Kobbefjordeni äärde teadaolevalt esimese vaalapüügiasunduse rajasid.
Moffen

Moffen on Norrale kuuluv asustamata saar Svalbardis Teravmägede saarestikus.
Moffen asub Lääne-Teravmägede saare põhjaranniku ääres Wijdefjordeni suudme lähedal. Saar on 3 km pikk, kuni 2 km lai ja pindala on umbes 5 km². Saare geograafilised koordinaadid on 
Saar koosneb umbes nelja kilomeetrise läbimõõduga kruusa- ja liivavallist, mille keskel on laguun. Saar on madal ja tasane.
Moffenil leidub suuri morsakolooniaid. Saar on ka oluline lindude pesitsuspaik.
Saarel on Moffeni looduskaitseala, mis kuulub Nordvest-Spitsbergeni rahvusparki.
Utsira vald

Utsira vald on vald Norras Rogalandi maakonnas. Asub Utsira saarel ja mõnel väiksemal saarel Karmøy lähedal meres. Utsira on rahvaarvult Norra väikseim ja pindalalt Kvitsøy valla ees eelviimane vald.
Utsira tuletornis on Norra kõrgeimal asuv tuletornituli 78,2 m kõrgusel merepinnast. Saarel on 1785. aastal ehitatud kirik.
2004. aastal rajas Norsk Hydro saarele kombineeritud tuule- ja vesinikelektrijaama.
Ornitoloogidele on saar tuntud oma väga rikka linnustikuga. Seal on kohatud 317 linnuliiki, neist 23 on kohatud Norras vaid Utsiral.
Viktor Orbán

Viktor Mihály Orbán (sündinud 31. mail 1963 Székesfehérváris) on Ungari poliitik, Ungari peaminister alates 29. maist 2010. Ta oli peaminister ka aastatel 1998–2002.
Ta kasvas üles protestantlikus perekonnas ja on kalvinistliku koguduse liige. Ta lõpetas 1981. aastal Székesfehérváris keskkooli inglise keele kallakuga klassis. 1987. aastal lõpetas ta Loránd Eötvösi Ülikooli õigusteaduse erialal.
Aastatel 1987–1989 elas ta Szolnokis, kuid töötas Budapestis sotsioloogiapraktikandina. 1989. aastal asus ta stipendiumi alusel õppima Oxfordi Ülikoolis, kuid katkestas õpingud juba samal aastal, et kandideerida Rahvuskogusse (parlamenti).
Üleriigilise tuntuse saavutas Orbán 1989. aastal sõnavõtuga 1956. aastal toimunud Ungari ülestõusu ajal tähtsat rolli etendanud Imre Nagy'i ümbermatmisel.
1988. aastal oli ta parempoolse erakonna Fideszi üks asutajatest. Fidesz vastandus võimulolevatele kommunistidele. 1990. aastal valiti ta Fideszi ridades Rahvuskogusse. Aastatel 1993–2000 ja uuesti alates 2003. aastast on ta olnud erakonna esimees.
Aastatel 1992–2000 oli ta liberaalseid erakondi ühendava rahvusvahelise Liberaalse Internatsionaali aseesimees. Hiljem astus ta konservatiivseid erakondi ühendavasse Euroopa Rahvaparteisse ning oli aastatel 2002–2012 selle aseesimees.
1998. aasta parlamendivalimistel võitis tema erakond Fidesz ekskommuniste. 35-aastaselt sai Orbán pärast András Hegedüsi Ungari ajaloo teiseks noorimaks peaministriks. 2002. aasta parlamendivalimistel sai Fidesz Sotsialistliku Partei käest napilt lüüa.
Uuesti sai Orbán peaministriks 2010. aastal, kui parlamendivalimised võitis Fideszi ja selle satelliiterakonna Kristliku-Demokraatliku Rahvapartei koalitsioon. Valimised on võidetud ka 2014. ja 2018. aastal.
Orbán on äratanud rahvusvahelist tähelepanu oma vaadetega. Mitmed poliitikud, teiste seas Angela Merkel ja Jean-Claude Juncker on kritiseerinud Orbáni ning süüdistanud teda autoritaarsuses ning demokraatia õõnestamises. Teda on süüdistatud ka meediavabaduse piiramises, 2011. aasta põhiseaduse ebaseaduslikus muutmises, ning ebaeetilises käitumises seoses 2015. aasta valitsuskriisiga. Kritiseeritud on ka Orbáni vaateid, sh tema rahvuslust. Orbán suhtub kriitiliselt Euroopa Liitu. 
Orbán on asunud propageerima seisukohta, et ungari keel ei kuulu soome-ugri keelte hulka ning on suguluses hoopis turgi keeltega.
Isiklikku.
1986. aastal abiellus ta Anikó Lévaiga. Abielust on sündinud viis last.
Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei

Araabia Taassünni Sotsialistlik Partei (ka Araabia Sotsialistlik Baa'thi Partei) ehk Baa'th (Ḥizb al-Ba`ṯ al-`Arabī al-Ištirākī) on Araabia partei, mis asutati 1940. aastatel Damaskuses rahvusliku liikumisena, mille eesmärgiks oli ühendada kõik araabia maad ühte riiki ning seista vastu Lääne koloniaalvõimule.
Suurima mõjuvõimu saavutas partei Süürias ja Iraagis, kus pääses 1963. aastal võimule. Süürias oli Ba'ath võimul 2024. aastani, Iraagis kaotati võim 1963. aastal, võideti uuesti 1968. aastal ja kaotati alles 2003. aastal Iraagi sõja tulemusel.
1966. aastal kukutati Süürias sõjaväelise riigipöördega liikumise asutaja Michel Aflaq ning partei jagunes rivaalitsevateks Süüria ja Iraagi organisatsioonideks, mis omasid teistes Araabia riikides paralleelseid struktuure.
Iraagis keelustati Baa'th 2003. aasta mais.
Ringebu

Ringebu on asula Norras Innlandeti maakonnas, Ringebu valla keskus.
Elanike arv on 1318 (2008).
Notodden

Notodden on linn Norras Telemargi maakonnas, Notoddeni valla keskus.
Notodden sai linnastaatuse 1913. aastal.
2008. aastal elas linnas 8448 inimest, 2011. aastal 8673.
Iga aasta suvel korraldatakse linnas Skandinaavia suurimat bluusifestivali.
2 km kaugusel kesklinnast asub lennujaam, kust lendavad iga päev lennukid Bergenisse.
Beloostrov

Beloostrov (soome keeles "Valkeasaari") on alev Venemaal Peterburi haldusalas Kurortnõi rajoonis.
1809–1940 asus seal tähtis Soome-Nõukogude Liidu piiriületuspunkt. 1922–1940 kandis nime Krasnoostrov. 1998. aastani oli Beloostrov alev.
Beloostrovis asuvad peamiselt suvilad ja aiamaad. Suviti elab seal umbes 50 000 inimest.
Harilik drüüas

Harilik drüüas ("Dryas octopetala") on igihaljas poolpõõsas roosõieliste sugukonnast.
Selle aeglase kasvuga pikaealise taime levila on Arktikas ja põhjapoolkera mägistel aladel.
Levik.
Harilik drüüas kasvab arktilises kliimas ja mägedes. Ta kasvab Arktikas, Skandinaavia mägedes, Alpides, Karpaatides, Balkani ja Kaukasuse mägedes ning harvemalt ka mujal Euroopas ja Põhja-Ameerikas. Euroopa mäestikes leiduvad isoleeritud populatsioonid on jääajajäänukid. Eestis drüüast ei leidu.
Taim eelistab kuivi kasvukohti, kus lumi sulab varakult. Kasvab kruusasel ja kivisel lubjarikkal pinnasel ning katab tihti suuri alasid.
Tunnused.
Varred on puitunud, sageli lamavad, lühikeste horisontaalsete juurduvate külgvõsudega. Lehed on paksud ja nahkjad. Lehtede pealispind on sile ja tumeroheline, alumine pind valgelt viltjas. 
Õieraod on 3–10 cm pikkused. Õiel on enamasti kaheksa kreemikasvalget kroonlehte, kuid neid võib olla ka märksa rohkem. Õitseb tavaliselt mais-juunis. Õied pöörduvad vastavalt päikese liikumisele. Taim on valdavalt putuktolmleja, kuid esineb ka isetolmlemist. Vili on pähkel, mis on kaetud valgete sulgkarvadega.
Harilik drüüas on väga aeglase kasvuga. Saja-aastasel taimel on sageli 10-millimeetrise läbimõõduga vars. Õitsemiseni võib kuluda kümme aastat.
Kasutamine.
Rahvameditsiinis on hariliku drüüase kuivatatud lehtedest valmistatud toniseerivat ja verd puhastavat teed. Seda on kasutatud ka kõhulahtisuse raviks. Köha raviks hingati sisse taime põlemisel tekkivat suitsu ning nohu raviks pulbriks tehtud taime. Värske mahlaga raviti soolatüükaid.
Taime on kasutatud lõnga värvimiseks.
Talvel on drüüase lehed toiduks põhjapõtradele. Islandil on see talvel püüde põhiline toit.
Harilikku drüüast kasutatakse ka haljastuses. Ta on väga vastupidav ja sobib hästi kiviktaimlasse.
Harilik drüüas on Islandi rahvuslill ja alates 1989. aastast Norra Sør-Trøndelagi maakonnalill.
Utsira saar

Utsira saar on saar Norras Rogalandi maakonnas, Utsira valla peasaar. 
Saarel on Utsira ja Austrheimi küla.
Aba jõgi (Nigeeria)

Aba jõgi on jõgi Nigeeria lõunaosas, Imo jõe jätk. 
Jõe ääres on Aba linn. 
Aba jõest saab Aba linn vett ja sinna lähevad ka linna heitveed.
Aba jõgi

Aba jõgi on mitme jõe nimi:
Magdalena Abakanowicz

Marta Magdalena Abakanowicz-Kosmowska (20. juuni 1930 Falenty – 20. aprill 2017 Varssavi) oli Poola tekstiilikunstnik ja skulptor.
Tema isa oli Venemaa aadlik, kes oli poola, vene ja lipka tatari päritolu. Tema nimi väidetakse pärinevat mongoli hõimujuhi Abaka-khaani nimest. Isa põgenes Venemaalt Oktoobrirevolutsiooni ajal. Ema oli poolakas.
Pere elas Gdańskis kuni 1939. aastani, mil Saksamaa selle annekteeris. Teise maailmasõja lõpuni elas pere Varssavi äärelinnas. Pärast sõda kolis Abakanowiczite pere elama Tczewisse Gdański lähedal. Seal õppis Magdalena 1945–1947 Tczewi keskkoolis ja pärast seda läks mitte kuigi kaugele Gdyniasse, kus õppis kaks aastat Gdynia skulptuurikoolis.
Pärast selle lõpetamist astus Abakanowicz Gdański kunstiakadeemiasse, mis sellal asus Sopoti linnas. 1950 jätkas ta õpinguid Poola juhtivas kunstikoolis, Varssavi Kunstiakadeemias, kus õppis 1954. aastani maali. Ta õppis ka tekstiilikunsti: kudumist, kangatrükki ja kangakujundust.
See oli stalinismi aeg, mil kunstis ja eriti riigi juhtivas kunstikoolis nõuti sotsialistlikku realismi. Stalinismi aeg lõppes Poolas 1956, kui võimule tuli uus, Władysław Gomułka valitsus, mis kritiseeris avalikult stalinistlikke meetodeid kunstis. Selle tulemusena olid kunstnikud oma loomingu sisus ja vormis märksa vabamad kui enne. Kunstnikud tohtisid sõita paljudesse läänemaailma kunstikeskustesse, kus nad kogesid kunsti arengusuundi väljaspool idablokki.
Abakanowiczi varaseid töid (1956–1959) on säilinud vähe. Esiteks kolis ta oma akadeemilise elu jooksul väga palju, teiseks moodustavad suure osa tema varasest loomingust suurte mõõtmetega paberitele ja kokkuõmmeldud linadele maalitud guaššteosed ja akvarellid, mis ei säili kuigi hästi. Neil kujutas ta väljamõeldud ja eksootilisi taimi, linde, kalu ja merikarpe ning teisi eluvorme.
Ta on loonud suuri tekstiilskulptuure ("abakane"), mis paigutuvad tekstiilikunsti ja skulptuuri piirialale. Ta kasutab sageli näiteks sisalit ja kanepit.
Ta oli Londonis asuva kuningliku kunstiakadeemia audoktor (1974), Providence'is asuva Rhode Islandi disainikooli audoktor (1992), Berliinis asuva kunstiakadeemia auliige (1994), New Yorgis asuva Ameerika kujutava ja kirjakunsti akadeemia auliige (1996), Dresdenis asuva Saksi kunstiakadeemia auliige (1998), Łódźi kunstiakadeemia audoktor (1998), Berliinis välja antava majanduse ja kunsti ordu välisliige (2000), New Yorgis asuva Pratti instituudi kaunite kunstide audoktor (2000), Bostonis asuva Massachusettsi kunstikolledži audoktor (2001), Poznańi kunstiakadeemia audoktor (2002) ja Chicago kunstiinstituudi kooli audoktor (2002).
Bianca – tee õnnele

"Bianca – tee õnnele" ("Bianca – Wege zum Glück") oli 224-osaline saksa seebiooper, mis jooksis ZDF-i telekanalis 1. novembrist 2004 kuni 5. oktoobrini 2005 . See oli sakslaste esimene seebiooper, mille on teinud produktsioonifirma Grundy Ufa. Sarja peategelased olid Bianca Berger, Oliver Wellinghoff ja Katy Neubauer.
Peategelased.
Bianca Berger (Tanja Wedhorn) on naine, kes istus 4 aastat süütult vangis kuriteo eest, mida ta ei sooritanud. Saades vangist välja, asub ta elama oma nõo Katy juurde, kes tegelikult ongi õige süüdlane Bianca isa vabriku mahapõletamises. Satub tööle Wellinghoffide mõisa ja armub seal perepoega.
Oliver Wellinghoff (Patrick Fichte) on Wellinghoffide vanim laps, kes pärib kunagi isa panga. Tal on Ungaris kunagine armastatu Judith, kes saabub Saksamaale. Mees armub Biancasse, kuid peagi tuleb välja tõde, et Oliver peab Judithiga abielluma.
Abancay

Abancay on linn Peruu lõunaosas Kesk-Andides 198 km kaugusel Cuscost, Apurímaci departemangu, Abancay provintsi ja Abancay ringkonna keskus. Geograafilised koordinaadid on 13°38′ S, 72°53′ W.
Linn asub 2377 m kõrgusel merepinnast. Linna läbib Pachachaca lisajõgi Mariño jõgi. 
Elanike arv on 58 741 (august 2015).
Linn on kohalik tööstus- ja põllumajanduskeskus. Toodetakse suhkrut, rummi ja vaske.
Ülemlord

"Ülemlord" on Austraalia kirjaniku Trudi Canavani fantaasiaromaan, "Musta võluri" triloogia kolmas osa.
Teos ilmus inglise keeles 2003. aastal. Eesti keeles avaldas selle Pegasuse kirjastus 2008. aastal Marge Paali tõlkes.
Ola Aabakken

Ola Aabakken (sündinud 1940) on Norra sõjaväelane, kindralleitnant.
Ta oli 1985–1987 6. diviisi staabiülem, 1990–1993 Kaitsejõudude Ülemväejuhatuse (Forsvarets overkommando) operatiivstaabi ülem, 1994–1997 AFNORTHWESTi staabiülem, 1997—2000 õppeasutuse Forsvarets høgskole direktor. 
Auastmed:
Vilniuse–Klaipėda maantee

Vilniuse–Klaipėda maantee on maantee, mis ühendab Leedu pealinna Vilniust Leedu suuruselt kolmanda linna Klaipėdaga läbi suuruselt teise linna Kaunase. 
Tee on Leedu kõige suurema liiklustihedusega maantee, 2013. aastal kasutas teed ööpäevas 15 663 sõidukit. 
Maantee pikkus on 311,40 km.
Maantee on kogu ulatuses neljarealine.
Klaipėda ja Kaunase vaheline lõik on kiirtee, kus on kiiruspiiranguks 1. aprillist 31. oktoobrini 130 km/h ja 1. novembrist 31. märtsini 110 km/h. Kaunase ja Vilniuse vaheline lõik on ekspresstee, kus tohib 1. aprillist kuni 31. oktoobrini sõita 110 km/h ja 1. novembrist kuni 31. märtsini 100 km/h. Plaanitud on ka Kaunase–Vilniuse lõik ehitada kiirteeks.
Leedu standardite järgi on maantee tähis A1.
Maantee kuulub Euroopa teede E28 ja E85 koosseisu.
Ronne laht

Ronne laht on laht Bellingshauseni mere kagukaldal. Laht piirneb lõunas Antarktisega, idas President Sarmiento väinaga ja kirdes Aleksander I maaga.
Selle avastasid 1940. aasta detsembris Finn Ronne ja Carl Eklund.
Belepi saared

Belepi saared on saared Melaneesias. Saared on osa Prantsusmaa meretagusest alast Uus-Kaledooniast.
Saarte pindala on 69 km². Suurim saar on Art Island.
Saared on künklikud, kõrgus kuni 283 meetrit. 
1856. aastal rajati sinna katoliku misjon. 1890. aastatel kasutati saari leprosooriumina.
2004. aastal elas seal 930 inimest, kellest 99% moodustasid kanakad.
2019. aasta rahvaloenduse andmetel elas saartel 867 inimest.
Grieghallen

Grieghallen on kontserdimaja Norras Bergenis. Alates hoone valmimisest 1978. aastal asub seal ka Bergeni Filharmooniaorkester. 
Hoone on saanud nime Bergenis sündinud helilooja Edvard Griegi järgi, kes oli ka Bergeni Filharmooniaorkestri muusikajuht 1880–1882. 
1986. aastal toimus seal Eurovisiooni lauluvõistlus.
Eesti rahvuskala

Eesti rahvuskala on 2007. aastast räim. Rahvuskala on üks rahvussümbolitest.
Eesti Kalaliit MTÜ korraldatud rahvuskala valimisel portaalis kalateebhead.ee esitati finaalis kandidaatideks kilu, räim, ahven, haug ja lest. Hääletusel osales üle 50 000 inimese, kes eelistasid napilt haugi. Konkursikomisjon aga kuulutas võitjaks räime, arvestades ka teistes portaalides toimunud hääletusi ja eksperdiarvamusi. Komisjonis valiti räim rahvuskalaks seitsme poolt- ja ühe vastuhäälega. "Komisjoni üksmeelne otsus oli anda väärikas tiitel räimele kui Eesti rahva põlisele toitjale. Haug on küll väga tähtis kala Eesti harrastuskalameestele, kuid ta ei puuduta nii palju eestlaste elu kui räim," selgitas Kalaliidu juhataja ja valimiskomisjoni esimees Valdur Noormägi.
Konkursi kuulutas põllumajandusminister Ester Tuiksoo välja Eesti Kalaliidu seminaril "Kala teeb head!", öeldes pressiteates, et tunnustab Kalaliidu algatust: "See üritus on meile kui mereriigile oluline - aitab mõtestada meie kalanduse olukorda, tutvuda põhjalikult meie kalaliikidega, aga ka arutleda kala ja kalatoodete tervislikkuse üle." Rahvuskala konkurss oli siiski osa Eesti Kalaliidu 2006. aastal alanud kampaaniast "Kala teeb head!" eesmärgiga ärgitada Eesti elanikke rohkem kala sööma, mitte riiklik ettevõtmine. Ka räime valinud kaheksaliikmelisse ekspertkomisjoni kuulus vaid neli liiget riiklikest institutsioonidest (põllumajandusministeerium, riigikogu, keskkonnaministeerium, valitsus), nende kõrval osales kaks liiget Eesti Kalaliidust, üks arst ja üks kampaania suhtekorraldajaist.
Alates 2019. aastast valitakse ajakirja Kalastaja eestvedamisel Eestis aasta kala. Rahvuskala konkursi finalistidest on aasta kalaks valitud 2021. aastal haug ja 2022. aastal ahven.
Susan Boyle

Susan Boyle (sündinud 1. aprillil 1961) on šoti laulja ja vabatahtlik kirikutöötaja, kelle erakordne lauluhääl avastati Suurbritannia talendisaates "Britain's Got Talent" 2009. aastal.
Boyle'i suur ülemaailmne kuulsus sai alguse lauluga "I Dreamed a Dream" (muusikalist "Les Miserables") saate 3. hooaja esimeses osas, mis jõudis eetrisse 11. aprillil 2009.
Enne, kui Boyle laulma hakkas, suhtus publik temasse vanuse (ta oli saate eetrissemineku ajal 48-aastane) ja välimuse tõttu skeptiliselt. Boyle'i esitus oli aga nii hea, et ta sai tuntuks naisena, kes pani vaikima isegi kriitilise kohtuniku Simon Cowelli (ingl "The Woman Who Shut up Simon Cowell"). Publik ning kohtunikud Amanda ja Piers aplodeerisid talle püsti seistes.
Susan Boyle'ist sai kohe üleilmne internetisensatsioon. Kogu maailmas on temast ajakirjanduses ilmunud palju artikleid, sealhulgas Eestis. Ainuüksi esimese kahe nädalaga kogus Boyle'i YouTube'i video ligi 50 miljonit vaatamist. Simon Cowell pakkus Boyle'ile kohe artistilepingut oma plaadifirmaga Syco Entertainment, mis on Sony Musicu allüksus ja millega Boyle teeb koostööd ka veel 2022. aasta seisuga.
Lauljakarjäär.
Diskograafia.
2009. aastal ilmus tema debüütalbum "I Dreamed a Dream", mida saatis tohutu menu nii Suurbritannias, USA-s kui ka kogu maailmas. Näiteks USA-s osteti seda ainuüksi 2009. aastal 3,1 miljonit eksemplari.
Sellele on järgnenud albumid 
Menukamad laulud.
Muusikaedetabelites figureerimise järgi on kogu tema karjääri kõige menukamad laulud olnud (2022. aasta seisuga) järgmised:
Hiljem on ta suurtel kontserdilavadel laulnud duetti näiteks selliste kuulsustega nagu Donny Osmond, Elaine Paige, Barbra Streisand, Sarah Brightman ja Andrea Bocelli. 
2013. aasta seisuga oli tema albumeid müüdud kogu maailmas 19 miljonit eksemplari. 
2022. aasta seisuga on hinnatud tema varanduse väärtuseks 40 miljonit dollarit.
Isiklikku.
Ta põeb Aspergeri sündroomi.
Arvukus

Arvukus (harva kasutatud sünonüümi abundants) on liigi isendite arv areaalis või muul kindlal alal.
Kui vaadeldakse mingi liigi arvukust oma areaali ulatuses, siis nimetatakse seda vastavalt liigi arvukuseks, populatsiooni puhul aga populatsiooni arvukuseks.
Arvukust iseloomustavad asustustihedus, frekvents, ohtrus ja katvus.
Morgenbladet

Morgenbladet (norra keeles 'hommikuleht') on Norras ilmuv nädalaleht. Lehe asutas 1819. aastal Niels Wulfsberg Norra esimese päevalehena.
1993. aastal ostis ajalehe Truls Lie ning leht jätkas ilmumist nädalalehena, kusjuures suuremat rõhku hakati pöörama kultuurile, kunstile, poliitikale ja kirjandusele. Lehega ei seostata kindlat poliitilist vaadet.
Bergeni Ülikool

Bergeni ülikool (norra keeles Universitetet i Bergen) asub Norras Bergenis. Kuigi ülikool asutati 1946. aastal, oli akadeemiline tegevus toimunud juba 1825. aastast Bergeni muuseumis. Praegu õpib Bergeni ülikoolis 14 500 üliõpilast. 
Ülikoolis on võimalik õppida järgmistes valdkondades:
Dagens Næringsliv

Dagens Næringsliv ('Päeva Majanduselu'; lühend DN) on Norra ärialane päevaleht. Tiraaž on 82 755 ja päevane lugejaskond 305 000 inimest. Peatoimetaja on 2000. aastast Amund Djuve. Leht kuulub kontserni Norges Handels og Sjøfartstidende.
Ajalehe asutas 1889. aastal nime Norges Sjøfartstidende all Magnus Andersen. Esimene number ilmus 1. jaanuaril 1890. 1912. aastal anti lehele nimi Norges Handels og Sjøfartstidende. Praeguse nime sai leht 20. jaanuaril 1987.
Lehel on väliskorrespondendid New Yorgis, Brüsselis, Phuketis ja Stockholmis.
Agderposten

Agderposten on Norras Arendalis ilmuv päevaleht tiraažiga 23 305. Peatoimetaja on Stein Gauslaa.
Ajalehte annab välja Agderposten AS.
Norra Ülemkohus

Norra Ülemkohus (norra "Norges Høyesterett") on Norra kõrgeim kohtuinstants. See alustas tegevust 1815. aastal vastavalt põhiseaduse § 88, mis ütleb, et viimaseks kohtuinstantsiks on Ülemkohus. 
Ülemkohtu istungid toimuvad Oslos Ülemkohtu hoones.
Norra Ülemkohtu eesistuja ("høyesterettsjustitiarius") on alates 2002. aastast Tore Schei. Lisaks eesistujale kuulub Ülemkohtu koosseisu 18 kohtunikku.
Paljud Ülemkohtu lahendid avaldatakse ajalehes Norsk Retstidende.
DN (purjekas)

DN on rahvusvaheline jääpurjekaklass, mille kereks on kelk.
DN on nime saanud ajalehe The Detroit News järgi, mille juures esimene mudel 1936.–1937. aasta talvel loodi.
Fortran

Fortran ehk FORTRAN on kohustusliku süntaksiga programmeerimiskeel, mis on eriti sobiv matemaatilisteks arvutusteks.
Fortran on vanim assemblerist kõrgema taseme programmeerimiskeel. See loodi 1950. aastatel IBM-is teaduslike ja tehniliste arvutuste tarvis. Fortran leidis varakult oma koha ja seda kasutatakse juba üle poole sajandi, eelkõige paljusid arvutusi nõudvatel aladel, näiteks ilma prognoosimisel, vedelike dünaamika arvutustel, füüsika ja keemia projektides. Ka maailma kiireimate superarvutite kiiruse testimiseks kasutav kood on kirjutatud just Fortranis. 
Fortrani nimi on tuletatud ingliskeelsetest sõnadest "FORmula TRANslator" (valemite tõlgendaja). Esimestes versioonides kasutati üksnes suurtähti ja seetõttu nimekuju FORTRAN. Hiljem on eelistatud nimekuju Fortran.
Ajaloost.
1953. aasta lõpus tegi John Backus oma ülemustele IBM-is ettepaneku luua arvuti IBM 704, alternatiivi seni vaid assembleris toimunud programmeerimisele. Projekt sai teoks ja keele väljatöötamiseks moodustati töörühm, kuhu kuulusid programmeerijad Richard Goldberg, Sheldon Best, Harlan Herrick, Peter Sheridan, Roy Nutt, Robert Nelson, Irving Ziller, Lois Haibt ja David Sayre. FORTRANi kavand valmis 1954. aasta keskpaigaks. Esimene juhend FORTRANis programmeerimiseks valmis 1956. aasta oktoobriks veel enne keele esimese versiooni FORTRAN I kasutusvalmis saamist 1957. aasta aprillis. Tegemist oli siiski vaid optimeeriva kompilaatoriga, sest enamikule kasutajatest oli vastumeelne kõrgkeeles programmeerimine, kui selle kompilaator ei suutnud tekitada assembleriga võrreldava kiirusega töötavat koodi. Seda esimest versiooni laiendati ja modifitseeriti korduvalt, sündisid versioonid FORTRAN II (1958) ja FORTRAN IV (1962). ANSI standardi sai FORTRAN 1966. aastal tähisega FORTRAN 66.
Esialgu oli Fortran universaalne keel, milles lahendati kõiksuguseid ülesandeid. Hiljem tekkis hulk konkureerivaid keeli (C, Ada, Cobol, Pascal, PL/1, Modula jm), mis olid paljude ülesannete lahendamisel mugavamad, eriti sisendi ja väljundi osas. Andmebaaside töötlemise võtsid üle andmebaasikeeled, mistõttu Fortrani kasutusala kitsenes ja tänapäeval ei peeta seda enam üldotstarbeliseks keeleks. See on jäänud niisuguste probleemide lahendamiseks, mis sisaldavad vähe suhtlust kasutajaga ja kus programmi väljanägemine pole tähtis, kuid mis sisaldavad palju arvutusi.
FORTRAN 66 oli arvutusliku suunitlusega keel. Aja jooksul hakati seda kasutama muudelgi eesmärkidel ja standardi piirid jäid paljude ülesannete jaoks kitsaks. Seetõttu tekkis suur hulk mittestandardseid keelevariante. Uued vahendid rikastasid küll keelt, kuid raskendasid programmide ülekandmist ühelt arvutilt teisele. Sattus ohtu FORTRANi tolle aja arvestatavaim eelis – aastatega loodud ulatuslik valmisprogrammide kogum. Väljapääs leiti uue standardi FORTRAN 77 loomises 1977. aastal. Fortrani hilisem areng on olnud tagasihoidlikum.
Hello, world.
Hello world programm Fortranis:
 PROGRAM HELLO
 PRINT *, 'Hello, world!'
 END
Svalbardi lennujaam

Svalbardi lennujaam, ka Svalbardi Longyeari lennujaam (Norra: "Svalbard lufthavn, Longyear"), on ainuke lennujaam Põhja-Jäämeres asuvas Teravmägede saarestikus. See asub 3 km Longyearbyenist loodes ja on maailma põhjapoolseim lennujaam, kus toimuvad avalikud plaanilised lennud. Lennujaama haldab ja juhib Avinor. 
Svalbardi lennujaama hakati ehitama 1973 ja avati ametlikult 2. septembril 1975. 
Suurim tegev lennufirma Svalbardi lennujaamas on SAS, mis lendab iga päev Tromsøsse ja sealt edasi Oslosse ning kaks korda nädalas korraldab ka otselende Oslosse. Aastal 2008 oli lennujaamal 138 934 reisijat ning aastal 2014 juba 154 261 reisijat.
Bindali vald

Bindali vald on vald Norras Nordlandi maakonna edelaosas.
Bindali vald on piki rannikut mägine. Valla kõrgeim mägi on Heilhornet (1058 m).
Tähtsaimad tegevusalad on põllumajandus ja metsandus.
Bø vald

Bø vald on vald Norras Nordlandi maakonna kirdeosas Langøya saarel.
Valla keskus on Straume.
Vallas on ka Bø asula.
Brønnøy vald

Brønnøy vald on vald Norras Nordlandi maakonna edelaosas. Haldus- ja ärikeskus on Brønnøysund, teine suurem asula on Hommelstø.
Aleko

 
"Aleko" on Sergei Rahmaninovi ooper.
See on tema kolmest lõpetatud ooperist esimene. Rahmaninov lõi selle 1892. aastal Moskva Konservatooriumi lõputööna. Esmaesitus toimus Moskvas sama aasta 19. mail. Suures Teatris esitati ooperit esmakordselt järgmise aasta kevadel. 1893. aasta oktoobris Kiievis ja 1899. aasta mais Peterburis oli dirigendiks Rahmaninov ise.
Venekeelse libreto kirjutas Vladimir Nemirovitš-Dantšenko, kes kohandas selle Aleksander Puškini poeemist "Mustlased".
Bø

Bø on asula Norras Nordlandi maakonnas Bø vallas Langøya saare edelanurgas.
Asula lõunaosas on sellega kokku kasvanud kalurikülad Steine, Skagen ja Vinje.
Elanike arv oli 2008. aastal 687, 2011. aastal 726 ja 2013. aasta 1. jaanuaril 666.
Asulas on 1824. aastal ehitatud kirik.
Mimesk

Mimesk on pantomiimietendus; žanr pantomiimi valdkonnas. 
'Mimesk' on uudissõna, mille kirjanik Ain Kaalep lõi teatris Vanemuine 1981. aastal välja toodud algupärase pantomiimetenduse (stsenarist, lavastaja ja lavakujunduse autor Kalle Kurg, muusika autorid Sven Grünberg ja Lepo Sumera) tarbeks. Etendus koosnes kolmest osast ("Valgus", "Pärjaballaad", "Rändlinnu lend") ja sai uudissõnast lähtudes nimeks "Mimeskid". 
"Mimeskide" kavalehel põhjendab Ain Kaalep sõna loomist: ""Grotta" tähendab itaalia keeles koobast. Sellest on tuletatud sõna "grotesco", mis tänapäeval tähendab lihtsalt 'imelik' (rahvusvaheliselt ja meiegi keeles tuntud kujul on grotesk aga hoopis spetsiifilise tähendusega). Miks nii? – Sest sajandeid tagasi leidsid itaallased iidsetest koobastest roomlaste seinamaale, mida hakkasid jäljendama põhjusel, et nood tundusid huvitavalt imelikud.
"Mimos" tähendab kreeka keeles 'näitleja', ent selle sõnaga tähistati ka väikest tõsielustseene esitavat näidendit. Eesti vaste sellele sõnale oleks 'miim'. Miks ei võiks me siit ühe spetsiifilise tähenduse tarbeks tuletada sõna 'mimesk' – eriti kui me iidsete miimide radu käies leiame üht-teist, mida sobib jäljendada, ühtlasi aga ka edasi arendada – vahest sootuks millekski muuks, kes teab kui huvitavalt imelikukski kujundada? Võtsin niisiis kätte ja tuletasingi selle sõna, et täna mängitavate teoste käsikirjadele ka sobiliku žanrinimetuse saaks märkida."
FHS/Sjefskurs

FHS/Sjefskurs (2008. aastani Forsvarets høgskole) on Norra sõjaväeõppeasutus, mis korraldab seminaritaolisi 10-nädalasi kaitse- ja julgeolekupoliitikakursusi kõrgetele sõjaväelastele ja tsiviilametnikele. Lõpueksamit ei ole. 
Õppeasutus asutati 1949. 
Alates 2002. aastast on see osa ühtsest õppeasutusest Forsvarets høgskole, mis 31. jaanuarini 2009 kandis nime Forsvarets skolesenter.
Õppetöö toimub Akershusi kindluses. Kursused toimuvad kevadel ja sügisel. Peale selle on olemas intensiivkursus jaanuaris ja Norra suursaatkondade kaitseatašeede kursus. 
Kursustel on õppinud umbes 4700 inimest, sealhulgas umbes 3000 tsiviilisikut. Viimaste seas on parlamendiliikmeid, ametnikke, ettevõtete ja asutuste juhtivtöötajaid, õpetajaid ja ajakirjanikke.
Christian Christie

Eilert Christian Brodtkorb Christie (24. detsember 1832 Bergen – 13. september 1906 Trondheim) oli Norra arhitekt.
Christian Christie sündis Bergenis. 1849. aastal asus ta õppima Hannoveri Polütehnikumi ning seejärel Karlsruhesse, kus ta õppis Friedrich Eisenlohri käe all. 1855. aastal naasis ta Norrasse.
Christie juhatas mitmete keskaegsete Norra ehitiste restaureerimistöid. Muuhulgas restaureeriti tema juhtimisel Bergeni ja Nidarosi toomkirik, Håkonshallen ning Bergeni Neitsi Maarja kirik.
Mimeskid

“Mimeskid” oli pantomiimilavastus, mille 1981. aastal tõi teatris Vanemuine lavale Kalle Kurg. Selle lavastusega jõudis esmakordselt eesti kutselise teatri ajaloos lavale kogu õhtut täitev moodsa pantomiimi võtetega loodud algupärane lavateos, mille jaoks loodi ja kohandati algupärane muusika. Uudissõna "mimesk" autor on Ain Kaalep, kes lõi selle sama lavastuse tarbeks.
Lavastuse andmed.
Külalisetendused.
Terviketendused Leedus (Kaunas), Venemaal (Peterburi, festival “Miimiparaad ’82 (Mim-parad '82); Moskva, rahvusvahelise pantomiimifestivali 1985); etenduse "Mimeskid" üksikosade esitamine Soomes (Kuopios) ja Belgias (1989).
Salvestised.
Etendust on 1982–1985 filmitud (Anne Dieme, ÜRKI diplomitöö mimeski "Rändlinnu lend põhjal") ja salvestatud kinoringvaadete ja televisiooni (ETV-s Jaanus Nõgisto) jaoks,
Rollid ja osatäitjad.
”Valgus” 
”Pärjaballaad”
”Rändlinnu lend”
Lavastus.
Lavakujundus.
Spetsiaalselt konstrueeritud lavaseadmestik: jalgadel seisvate ja eri kõrgusega sõõrjate “taldrikute” jada, millel liikumine lõi assotsiatsiooni “õhus liikumisest”. Igas osas olid “taldrikud” paigutatud erinevalt ja andsid kas assotsiatsiooni teega või ruumistruktuuri. Osas “Rändlinnu lend” lisandus neile pöörlev tahvel, mis reageeris miimi liigutustele, nii et must tühi pind asendus lõpuks valge tühja pinnaga. Peterburis antud etendustel lasti "Pärjaballaadi" lõpul punaseks muutunud valguses osalistele peale langeda lava täitev "hõõguv" linik. 
Valgusrežii.
"Taldrikute” sisse olid ehitatud valgusallikad. Nende ja tavavalgusallikatega loodud efekte kasutati kohati selleks, et näidata eri valgusi “tegelastena”, kes reaalseid tegelasi mõjutasid. Peterburis antud etendustel lisandusid laserefektid: kiired ja õhus liikuvad valguspunktid laval ja vaatajate peade kohal saalis. Etenduse algul ja osade vahel loetud vahetekstide ajal projitseeriti kinnisele eesriidele valguspunkt. 
Lavaline liikumine.
Klassikalise pantomiimi võtted olid seotud tantsulise liikumisega ja võtetega teistest liikumisvormidest. 
Vahetekstid.
Sõnalised vahetekstid, sugestiivsed poeetilised kujundiarendused etenduse eri osade vahel jätsid mulje imaginaarsest sisekõnest ja olid järgnevalt vaataja silmale avaneva pantomiimilise liikumisega dialoogis. Tekstid esimese osa eel ja osade vahel: Kalle Kurg
Ormen Lange

Ormen Lange ("Pikk Madu") oli Norra kuninga Olav Tryggvason tellimusel meister Thorberg Skafhogi poolt konstrueeritud sõjalaev, mis võeti kasutusele 999/1000. aasta talvel. See oli üks võimsaim põhjala vetes seilav laev ning kalleim Norras ehitatu sel ajal. Umbes 68 sõudjaga laev oli ligikaudu 55 meetrit pikk, kiilu pikkusega umbes 45 meetrit ning mahutas umbkaudu 300-500 meest.
Vööris ja ahtris olid kuldplaatidega ülelöödud lohepead. Svolderi merelahingus langes laev Taani ja Rootsi kuningate seatud lõksu. Hiljem võeti see uute laevade ehitamisel tihti eeskujuks.
Pärnu raad

Pärnu raad oli Pärnu valitsus- ja kohtuinstitutsioon 14. sajandist kuni 1889. aastani. 
Pärnu linna raadi on esimest korda mainitud 1325. aastal.
Rae koosseisu kuulusid kaks bürgermeistrit (justiits- ja politseibürgermeister), kuus raehärrat ja sündik. Raehärradeks võis valida vaid Suurde gildi kuuluvaid kaupmehi. 1710. aastal avaldas Rootsi kuningas Karl XII politseikorralduse, raad hakkas koosnema kaheksast liikmest, kellest esimene bürgermeister ehk justiitsbürgermeister ja kaks raehärrat pidid olema juristid. Esimene juristidest oli sündik ja hiljem ühtlasi linnasekretär. Sündiku ülesanneteksl olid peamiselt õigusküsimuste lahendamine. Teine jurist oli linna peafoogt ja seega eesistuja foogtikohtus.Pärnu rae alamkohtud olid foogtikohus, vaeslastekohus ja politseikohus. 
1785. aastal Venemaa keisrinna Katariina II korraldusel vabastati raad 1787. aastal ametist ja rae asemele asus linnakodanike valitud magistraat, kuid järgmine Venemaa keiser Paul I tühistas aga selle korralduse ja 1797. aastal sai Pärnu raad taas linna kõrgeimaks võimuks. Alates Pärnu rae taastamisest 1797. aastal täitis sündiku kohuseid raesekretär. Rae juurde kuulusid sekretär, protokollija, arhivaar, tõlk, kolm kantseleiametnikku ja kohtuteenrid.
1870. aastast, kui Venemaa keisririigi kubermangudes pandi maksma linnaseadus, sai linnas kõrgeimaks omavalitsuslikuks organiks maksumaksjate gruppide poolt neljaks aastaks valitav linnavolikogu, mis omakorda moodustas täidesaatva organina linnavalitsuse. Pärnu esimesed linnavolikogu valimised toimusid 1878. aastal.
Rootsi valitsusajal
Vene valitsusajal
Pärnu rae liikmete loend.
Sündikud ja sekretärid.
vt. ka ""
Pärnu raehoone.
Pärnu keskaegne raekoda lammutati 1839. aastal.
Uus Pärnu raekoda koosneb kahest osast: Uue tänava äärsest klassitsistlikus stiilis, algselt kaupmees Harderi elamuks ehitatud hoonest (Uus tänav 4) ning 1911. aastal valminud juurdeehitusest, kus asub Pärnu linnavolikogu saal. Pärast kaupmees Harderi surma osteti hoone 1819. aastal keiser Aleksander I käsul 24 100 kuldrubla eest Pärnu komandandi majaks. Pärast Pärnu kindluse likvideerimist 1835. aastal anti Pärnu linnale üle ka komandandi maja. Pärnu raad määras selle Pärnu raekojaks, foogtikohtu istungite paigaks, politsei asukohaks ja vanglaks. Raad asus majja 1839. aastal. Vangla asus esiotsa keldris, hiljem selle tarvis ümberehitatud kõrvalhoones. Hoone ühekorruselises kõrvalhoones lääneküljel (Uus tänav 2) asusid algselt tõllakuur, tall ja kutsari eluruum. Alates 1835. aastast rentis Pärnu raad kõrvalhoonet kaupmeestele laopinnaks. 1879. aastal kohandati see ümber Pärnu Vabatahtliku Tuletõrje Seltsi pritsihooneks. 19. sajandi jooksul oli hoone lisaks kasutuses vangla ja söögisaalina.
San Joaquini jõgi

San Joaquin on jõgi Põhja-Ameerikas, California pikkuselt teine jõgi. 
Jõgi algab Sierra Nevada läänenõlvult, ülemjooksul voolab mägijõena edelasse. Laskunud California orgu, pöörab põhja. Alamjooksul hargneb, harud ühinevad Sacramento harudega ja suubuvad Suisuni lahte.
Jõe pikkus on 530 km.
Belkovski saar

Belkovski on Venemaale kuuluv saar Põhja-Jäämeres. Zarja väin eraldab seda Kotelnõi saarest.
Belkovski on kõige läänepoolsem Uus-Siberi saarte hulka kuuluvatest Anjou saartest. Saare geograafilised koordinaadid on 
Saare pindala on 500 km². Saar on künklik, kõrgus kuni 120 meetrit.
Kiivi (vili)

Kiivi on taime kiivi-aktiniidia ("Actinidia deliciosa") vili. Kultuuris kasvatatavad kiivid pärinevad enamasti kiivi-aktiniidia ja sama taimeperekonna (aktiniidia) liikide ristanditelt.
Toodang, toiteväärtus ja biokeemiline koostis.
2012. aastal toodeti maailmas 1,41 miljonit tonni kiivisid ja kiiviistandike kogupindala oli 0,98 miljonit hektarit. Kiivid sisaldavad rikkalikult C-vitamiini, ületades selle näitaja poolest tuntud apelsini. Lisaks sisaldavad nad polüfenoole.
Kiivi kaalub umbes 60–100 g. Soovitatav kogus on 1-3 kiivit päevas. Kiivit võib süüa koos koorega. Kiivi söömine suurendab soole läbikäimise sagedust, alandab vererõhku ja vähendab vereliistakute kokkukleepumist.
Kibergsneset

Kibergsneset on neem Norra mandriosas Finnmargis Vardø vallas Vardø linnast läänes ja Kibergist põhjas. 
Kibergsneset on Norra mandriosa kõige idapoolsem punkt. Äärmuspunkti geograafilised koordinaadid on .
Tiina Randlane

Tiina Randlane (sündinud 10. septembril 1953) on eesti botaanik, lihhenoloog.
Ta on samblike spetsialist, Eesti samblikumäärajate peamisi autoreid.
Jacopo Peri

Jacopo Peri (20. august 1561 Firenze – 12. august 1633 Firenze) oli itaalia helilooja.
Elukäik.
Jacopo Peri õppis muusikat Lucca linnas Cristofano Malvezzi juures. Hiljem töötas Peri Medicite juures Firenzes. Jacopo Peri oli tuntud laulja ja heliloojana. Tema varasemad teosed kirjastas tema õpetaja Malvezzi. 1580. aasta paiku liitus Peri "Firenze Camerata" muusikaühinguga. Sellesse ühingusse kuulusid muusikud, kes huvitusid tolle aja kohta uudsest dramaatilisest muusikastiilist "nuove musiche" ('uus muusika'). 1608. aastal oli Peri muusikadirektor San Lorenzo kirikus.
Jacopo Peri ja esimene ooper.
Jacopo Peri oli teadaolevalt esimene, kes kirjutas ooperi. Algul nimetati seda teost "dramma per musica". See oligi maailma esimene ooper "Dafne", mis oli kirjutatud Rinuccini tekstile sai valmis 1597. aastal. Ooperi "Dafne" esiettekanne oli 1597. aastal karnevali ajal Firenzes Palazzo Corsis, kus Jacopo Peri ise mängis Apollot. Seda aastat peetakse ooperi sünniaastaks. Ooper "Dafne" ei ole säilinud, kuid säilinud on Jacopo Peri teine ooper "Euridice" (1600). "Euridice" on samuti kirjutatud Rinuccini tekstile. Esiettekanne oli Henri IV ja Maria de Medici pulmas Firenzes Palazzo Pittis 6. oktoobril 1600. Jacopo Peri ooperiga "Euridice" sai alguse uus monoodiline, dramaatiline stiil. Nagu näha, on mõlemad ooperid kirjutatud antiiksüžeedele. Antiiksüžeed kogusid populaarsust 16.–17. sajandi Itaalias ja Prantsusmaal. Selles ooperis mängis Peri ise Orfeust.
Jacopo Peri muud teosed.
Jacopo Peri lõi aaria "Dunque fra torbid' onde" Arioni osatäitjale Firenze intermeediumide V osas ja laulis seda ise Arioni osatäitjana. Pärast "Euridicet" kirjutas Jacopo Peri muusika näidenditele "Tetide" (1608) ja "Adone" (1620). (1628) Koos Marco Gaglianoga kirjutas Peri ooperi "Flora". (1622–1623) Peri kirjutas muusikat San Nicola kiriku koorile Pisas.
XVI üldtantsupidu

XVI üldtantsupidu toimus 2. – 4. juulini 1999. aastal Tallinnas Kalevi staadionil. Kolmel etendusel osales kokku 8059 tantsijat ja pillimängijat. Etendusi käis vaatamas ligi 40 000 inimest. Peo üldjuhid olid Maie Orav, Enn Madi, Angela Arraste ja Helle-Mare Kõmmus.
Tantsupeo kava jõudis enne oma surma teha Mait Agu. Ka kutsus ta kokku peo meeskonna ja valis tantsupeo teemaks "Talismani tantsud". Talismani all peeti silmas rahvatantsujuhi Anna Raudkatsi sõrmust, millest hiljem kaelaehe tehti. Sõrmust, mida teistele rahvatantsujuhtidele edasi anti, kandsid veel Helju Mikkel, Kristjan Torop ja Mait Agu. XVI tantsupeol tulid esitusele nelja talismanikandja tantsud.
Adolph Tidemand

Adolph Tidemand (14. august 1814 Mandal – 25. august 1876 Christiania) oli norra maalikunstnik.
Adolph Tidemand sündis Norras Mandalis. 18-aastaselt asus elama Kopenhaagenisse, kus õppis viis aastat Kuninglikus Kaunite Kunstide Akadeemias. Aastail 1837–1841 jätkas Tidemand õpinguid Düsseldorfi Kunstiakadeemias ning 1841. aastal Itaalias.
Aastail 1842–1845 reisis Norras. Suurem osa tema töödest on valminud sel perioodil.
Ainuüksi Norra Rahvusgalerii ("Nasjonalgalleriet") kogudes on kokku üle saja Adolph Tidemandi teose. 
Tema tuntuim teos on "Haugiaanid" (1848).
Rakkestadi vald

Rakkestadi vald on vald Norras Østfoldi maakonnas.
Valla keskus on Rakkestad.
Rakkestadi vald loodi 1. jaanuaril 1838. 1 jaanuaril 1917 eraldati temast Degernesi vald, mis taasliideti 1. jaanuaril 1964. 
Vallas asub Rakkestadi lennujaam.
Toimetaja

Toimetaja on kultuuri valdkonnas tegutsev töötaja, kes kogub ja korrastab kultuuris loodut enne selle avalikustamist või säilitamisele võtmist või siis juhib sellist tööd; toimetuse liige.
Töö sisu järgi on see isik, kes ametialaselt muudab (kirjutatud või kuuldava) teksti, pildi või väljapaneku jne sisu või vormi või loob kas avaldamiseks või säilitamiseks vajaliku ettevalmistava materjali;
Töökoha järgi:
Toimetajal kui teose tegelikul korrastajal või korrastamise juhtijal on kultuuris oluline roll, sest ta aitab kaasa vastava kultuuri eri valdkondade väljakujunemisele, nende taseme tõusule, kultuuriväärtuste avalikustamisele ja säilitamisele ning soodustab üht või teist keelepoliitikat. Rahvuskultuurides on keeletoimetajal nii reguleeriv kui ka vastava rahva kultuuriteadlikkust soodustav osa. Hea keeletoimetaja tööd iseloomustab teadlikkus ja tundlikkus keele, stiili ja autori iseärasuste suhtes ja keelehoid (püüd soodustada keele teadlikku kasutamist ja luua tasakaal keele loomuliku arengu ja keele teadliku normimise vahel). Toimetajalt eeldatakse vastavat kvalifikatsiooni ja sobivaid isiksusomadusi.
Sisulisel ja keelelisel toimetamisel on korrastav iseloom. Toimetamise käigus viiakse toimetatav (tekst, pilt jne) kooskõlla valitsevate keelenormidega, uusimate teaduslike seisukohtadega või avaliku arvamusega, püütakse kaasa aidata autoristiili ühtlusele jm. Toimetamine toimub hea tava järgi koostöös autoriga või tema teadmisel ning muudatusi temaga enne teose avaldamist (teksti trükis avaldamist või saate eetrisse andmist jne) kooskõlastades. Hea tava rikkumise korral võib toimetaja tegevus muutuda tsenseerimiseks, mis võib olla kas tahtmatu ja lähtuda headest kavatsustest või siis tahtlik ja teadlik ning lähtuda mitte toimetatava paremaks muutmisest, vaid poliitilistest nõuetest, moraalireeglitest jm, millel ei ole teosega (tekstiga, pildiga) otsest seost.
Rakkestad

Rakkestad on asula Norras Østfoldi maakonnas 26 km Sarpsborgist põhjas, Rakkestadi valla keskus.
Elanike arv oli 4055 (2008) (3932 (2007)), pindala 3,52 km².
Rakkestadi läbib Østfoldbaneni raudtee idaliin, seal on Rakkestadi jaam.
Asulas ristuvad maanteed riksvei 22, riksvei 124 ja riksvei 111.
Raudteest lääne pool on uus tööstuspiirkond.
Drammenselva

Drammenselva ehk Dramselva on jõgi Norra kaguosas Buskerudi maakonnas.
Drammenselva on üks Norra suurematest jõgedest. Jõe valgla pindala on 17 000 km² ja vooluhulk 300 m³/s. Ta voolab välja Tyrifjordeni järvest ja suubub Drammensfjordenisse. Jõgi läbib Drammeni kesklinna.
Sajandite jooksul kasutati jõge palkide parvetamiseks Eikeri piirkonna metsadest paberitehastele ja teistele jõe kaldal asuvatele ettevõtetele. Aktiivse kasutamise tõttu oli Drammenselva 20. sajandiks väga reostunud. 1960. ja 1970. aastatel ettevõtted suleti ning reostus likvideeriti.
Tänapäeval on Drammenselval tähtis roll puhkemajanduses. Drammenselva on tuntud hea lõhejõena.
Otra

Otra on jõgi Norras Sørlandeti piirkonnas. See saab alguse Setesdalsheienest Agderi maakonnas Bykle vallas ning voolab läbi Kristiansandi valla. Ta läbib mitu suurt järve, sealhulgas Åraksfjordeni, Byglandsfjordeni, Hartevatneti ja Kilefjordeni. Suubub Østergapeti lahte.
Otra on 245 km pikk. Ta on Norra jõgede seas pikkuselt kaheksas.
Ustaša

Ustaša – Horvaatia Revolutsiooniline Liikumine (horvaadi keeles "Ustaša – Hrvatski Revolucionarni Pokret") oli rahvusäärmuslik poliitiline liikumine, mis valitses Teise maailmasõja päevil Saksamaa ja Itaalia toetusel osa nende poolt okupeeritud Jugoslaaviast.
Ustaša rajati 1929. aastal eksiilis organisatsioonina, mille eesmärgiks oli luua iseseisev Horvaatia riik. Organisatsiooni nimi tuleb verbist "ustati" ('üles tõusma', 'vastu hakkama').
Teises maailmasõjas sõdis Ustaša sõjaline tiib (Ustaša Armee) teljeriikide poolel. Ustaša võttis osa ka genotsiidist juutide, serblaste ja mustlaste vastu.
Oslo toomkirik

Oslo toomkirik (norra "Oslo domkirke") on kirik Norras Oslos. Oslo toomkirik on Oslo piiskopkonna peakirik ning Oslo toomkoguduse kirik. 
Hoone valmis 1697. 
Ta asub Oslo kesklinnas (Sentrum) Stortorveti väljakul Karl Johans gatest kirdes Kirkegata ja Dronningens gate vahel.
Norra kuninglik perekond ja Norra valitsus kasutavad katedraali avalikeks üritusteks nagu pulmad või matused.
Praegune toomkirik on Oslos juba kolmas. 
Orelid ja organistid.
Kiriku vanima oreli valmistas rootslane Carl Gustav Luckvitz. Praeguse põhioreli ehitas Jan Ryde aastal 1997, kui kirik sai 300-aastaseks. Seal on ka kaks väiksemat orelit, mille ehitas Ryde.
Organistid:
Põhja-Norra

Põhja-Norra (norra keeles Nord-Norge ("bokmål"), uusnorra keeles Nord-Noreg, põhjasaami keeles Davvi-Norga) on regioon Norra põhjaosas, mis koosneb Nordlandi, Tromsi ja Finnmargi maakonnast.
Selle pindala on 112 951 km².
Põhja-Norra suurimad linnad lõuna poolt loetledes on Mo i Rana, Bodø, Narvik, Harstad, Tromsø ja Alta.
Piirkond on multikultuurne: peale norralaste elavad seal põlised saamid, kveenid ja venelased. Valdavalt räägitakse norra keelt, saami keele rääkijaid leidub enamasti sisealadel ja fjordide lähistel. Soome keelt räägitakse ainult mõnes vallas Finnmargi maakonna idaosas.
Helgelandi rannikul peavad kohalikud elanikud hahafarme.
Põhja-Norra linnad.
Vähem kui 30 000 elanikku, elanike arvu järgi järjestatud:
Vähem kui 5000 elanikku, elanike arvu järgi järjestatud:
Steinar Lem

Steinar Lem (9. mai 1951 Oslo – 28. aprill 2009) oli norra kirjanik, ühiskonnakriitik ja keskkonnaaktivist. Ta oli tuntud aktiivse tarbimisühiskonna kriitikuna ja tegutses ühiskondliku liikumise Framtiden i våre hender ('Tulevik meie kätes') pressiesindajana 1985. aastast alates. 
Ta suri kõhunäärmevähki, mis diagnoositi vaid kaks kuud enne tema surma.
Moss

Moss on linn Norras Østfoldi maakonnas, Mossi valla keskus.
Selle osa Bredsand (Dilling) oli endise Rygge valla keskus.
Elanike arv on 40 309 (2008).
Mossis tegutses aastatel 1704–1873 Mossi metallitööstus.
Dovrefjell

Dovrefjell on mäeahelik Norra keskosas, mis moodustab looduslikku piiri Ida-Norra ja Trøndelagi vahel Trondheimi ümber. 
Dovrefjelli asustus on väga vana. Juba keskajast on teada mitu Trondheimi suunduvate palverändurite tarbeks ehitatud mägionni.
Piirkonna põhjaosast on teada leprosooriumi varemed. 
Läbi Dovrefjelli kulgeb põhja-lõunasuunaline maantee (E6) ja Dovrebaneni raudtee. Maantee on kasutatav aasta läbi ning suletakse ajutiselt vaid väga keerukate ilmaolude korral. 
Dovrefjelli mäeahelik on mitut liiki haruldaste taimede ja loomade elupaik. 1911. aastal, mil võeti kaitse alla esimesed haruldased taimeliigid, loodi seal rahvuspark. Kui aastal 1921 rajati Oslo ja Trondheimi vahele raudtee, võeti kaitse alla üks soo. 1974 suurenes rahvuspark veelgi ning oma praegused piirid sai ta 2002. aastal. Lisaks Rondane piirkonnale elab Dovrefjellis üks Norra ja Euroopa viimaseid Beringia päritolu põhjapõdrakarju. Dovrefjellis elab ka muskusveiste kari, mis viidi Ida-Gröönimaalt sinna 1932. aastal. 
Peaaegu kogu Dovrefjelli territoorium on kaitse all. Dovrefjelli alal on kaks rahvusparki:
Piirkonna kõrgeim mägi on 2286 m kõrgune Snøhetta. Mäeahelik pakub suurepäraseid suusatamis- ja matkamisvõimalusi.
Skiensvassdraget

Skiensvassdraget ehk Skieni valgla on pindala poolest kolmas valgla Norras (Glåma ja Drammenselva valgla järel), kuhu kuuluvad jõed, mis toituvad Norsjø järve Skieni linna üles.
Skienselva saab alguse Skienis Telemargi kanali esimesest lüüsist ja voolab läbi Porsgrunni suubumiskohani Frierfjordi tööstuskompleksi Norsk Hydro juures.
Porsgrunni vallas nimetatakse seda jõge Porsgrunnselvaks ehk Porsgrunni jõeks.