Venemaa Ukrainasse sissetungi kronoloogia (12. november 2022 – 7. juuni 2023)

Käesolevas artiklis käsitletakse 2022. aasta 24. veebruaril alanud Venemaa Ukrainasse sissetungi sündmusi alates 12. detsembrist 2022 kuni 7. juunini 2023.
See ajajoon on dünaamiline ja muutuv loetelu, mis ei pruugi kunagi vastata täielikkuse kriteeriumidele. Lisaks sellele võib mõnda sündmust täielikult mõista ja/või tuvastada alles tagantjärele.
2023. aasta algusest alates hakati Venemaa riiklikes meediakanalites levitama teavet, mille kohaselt olevat tegemist Isamaa kaitsmisega NATO ja natsimeelse Ukraina rünnakute eest. Kui 2014. aastal levisid meedias Donbassi sõja lainel kujutised tankidest kirjega „Na Kiiev“, siis 2023. aasta alul võis vastaspoole samalaadsetelt kujutistelt lugeda: „Na Moskvu“. Jaanuari lõpul viidi Kremli, Putini residentsi ja Euroopa Liidu vastavate institutsioonide kaitse sõjaolukorra tasemele.
2022. aasta november.
18. november.
Ukraina korraldas meredrooni rünnaku Novorossiiski sadamale. Ükski Vene laev teadaolevalt suuremaid kahjustusi ei saanud. Ukraina peaminister Denõs Šmõhal sõnul on pea pool Ukraina elektrisüsteemist on Vene rünnakute tõttu rivist väljas.
21. november.
NATO parlamentaarne assamblee tunnistas Venemaa terroristlikuks riigiks.
23. november.
Euroopa Parlament kuulutas Venemaa "terrorismi sponsorriigiks", kuna Venemaa ründab süstemaatiliselt tsiviilelanikke ja paneb toime sõjakuritegusid. Avaldus iseenesest on sümboolne, kuid nõuab uusi sanktsioone.
2022. aasta detsember.
22. detsember.
Roskosmose endine juht Dmitri Rogozin sai Donetskis hotellis Ukraina rünnaku tõttu haavata.
31. detsember.
Ukraina armee korraldas uusaastaööl rünnaku Makijivkas asuva Vene sõjaväebaasi vastu. Hukkus 400 sõdurit, haavata sai 300 Venemaa sõdurit, vahendas Ukrainska Pravda. 
2023. aasta veebruar.
20. veebruar.
Kiievit külastanud president Biden kinnitas lääneriikide jätkuvat toetust Ukrainale.
2023. aasta märts.
28. märts.
Saksamaa kaitseministri Boris Pistoriuse teatel jõudis Ukrainasse 18 Leopard 2 (A6) lahingutanki. Ukraina kaitseministeeriumi pressiesindaja Irõna Zolotar kinnitas riigi relvajõudude täienemist Briti Challenger 2 tankidega.
2023. aasta mai.
13. mai.
Venemaa väljaande Kommerant andmetel lasti laupäeval Ukraina piiri lähedal Brjanski oblastis alla kaks hävitajat ja kaks Mi-8 helikopterit.
Kommersanti andmetel lasti alla Su-34 pommitaja, Su-35 hävitaja ja kaks Mi-8 helikopterit. Tegu oli varitsusega, märkis väljaanne.
On avaldatud spekulatsioone, et tegu oli Ukraina eduka rünnakuga, milles kasutati hiljuti teenistusse võetud Patriot õhutõrjesüsteemi.
19. mai.
President Zelenskõi viibis Araabia Liiga kohtumisel, kus esines sõnavõtuga.
20. mai.
Volodõmõr Zelenskõi saabus 19. mail Hiroshimas alanud Suure Seitsmiku kohtumisele.
22. mai.
Ukraina vägede koosseisus võitlevad üksused Vene Vabatahtlike Korpus ja Leegion Venemaa Vabadus teatasid, et tegid 22.-23. mail reidi Venemaa Belgorodi oblastisse. 
Belgorodi oblasti kuberner Vjatšeslav Gladkov väitis esmaspäeva õhtul, et Venemaa võimud alustasid Belgorodis terrorismivastast võitlust. "Tagamaks Belgorodi oblasti elanike turvalisust, kehtestati täna terroritõrjerežiim, mille raames hakkavad kehtima erimeetmed ja ajutised piirangud," teatas Gladkov. 
24. mai.
Jevgeni Prigožin andis Konstantin Dolgovile pika intervjuu, kus ta kritiseeris Vene eliiti ja pidas tõenäoliseks, et Venemaa sõjaline olukord pigem halveneb kui paraneb. Prigožin ütles lisaks, et Ukraina demilitariseerimine on ebaõnnestunud ning pigem on Ukraina invasiooni algusega võrreldes rohkem militariseeritud.
Sõjalise ebaedu põhisüüdlastena nimetas ta kaitseminister Sergei Šoigut ja peastaabi ülemat Valeri Gerassimovi, kes tuleks asendada.
25. mai.
Venemaa kinnitas, et Ukraina ründas hommikul meredroonidega Vene sõjalaeva Ivan Khurs, kuid Venemaa hävitas kõik kolm laeva rünnanud meredrooni. 
 Sõltumatute allikate kinnitusel tabas vähemalt üks Ukraina mereründedroon Vene luurelaeva nimega Ivan Khurs. Sotsiaalmeedias leviv videolõik droonirünnakust näitab, et laev sai rünnakus kahjustada, kuigi ei uppunud. 
Bahmuti linn on põhilises osas langenud Vene vägede kontrolli alla. Venemaa kandis see vallutamise käigus hiiglaslikke kaotusi. Prigožini väitel kaotas ainuüksi Wagner Bahmutis 20 000 võitlejat. 
Ukraina asekaitseministri Hanna Maljari sõnul on Bahmuti eeslinnades Wagneri võitlejaid hakanud asendama Vene regulaarväed. Samas püsivad Maljari sõnul Wagneri üksused Bahmuti linna territooriumil.
Hanna Maljari sõnul püsivad Ukraina üksused veel Bahmuti linna edelaosa ääres. Vene väed püüavad Maljari väitel takistada suurtükitulega Ukraina vägede edenemist Bahmutist põhja ja lõuna pool. Nendesse rindelõikudesse toovad Vene üksused Maljari sõnul juurde täiendavaid reserve. 
30. mai.
Moskvat tabas teisipäeval esimene suurem droonirünnak. Moskva linnapea Sergei Sobjanin teatas, et teisipäeva varahommikul tabas mitut Moskva hoonet droonirünnak ning seetõttu on need hooned saanud kergemaid kahjustusi.
2023. aasta juuni.
1. juuni.
Ukraina armee koosseisus tegutsevad Venemaa vabatahtlike üksused Leegion Venemaa Vabadus ja Vene Vabatahtlike Korpus alustasid 4 päeva kestnud reidide seeriat Belgorodi oblastisse.
/.../
6. juuni.
Venemaa õhkis Dnipro jõel asuva Kahhovka hüdroelektrijaama tammi. Üleujutus saavutas tipu 2-3 päeva jooksul ja taandus kahe järgneva nädala jooksul. Venemaa süüdistas tammi purunemises Ukraina raketirünnakut ja proovis varjata tsiviilohvrite arvu.