tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Eesti NSV teeneline haridustöötaja

Eesti NSV teeneline haridustöötaja on Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "kõrge kvalifikatsiooniga töötajatele, kes on õppeasutustes, haridusorganites, lasteasutustes, õppe- ja tootmiskombinaatides, kvalifikatsiooni tõstmise instituutides ja kursustel ning teadusasutustes vähemalt 15 aastat edukalt töötanud, samuti partei-, nõukogude, komsomoli-, ametiühingu- ja pioneeritöötajatele, kes on edukalt aidanud parandada õppe- ja kasvatustööd haridusasutustes".
Eesti NSV teenelise haridustöötaja aunimetus kehtestati 1980. aastal. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 22 inimest.
Alar Haak

 
Alar Haak (sündinud 2. augustil 1966 Tartus) on eesti laulja (tenor). 
Elukäik.
Alar Haak on lõpetanud Tartu 7. Keskkooli 1984. aastal ja Eesti Muusikaakadeemia 1995. aastal Leili Tammeli lauluklassis. Täiendanud end professor Virgilijus Noreika juures Leedus aastatel 1995–2000. 
Töötanud aastatel 1991–2008 rahvusooperi Estonia solistina ja 2006–2008 Estonia etenduste juhina. 
2009. aastast on ta vabakutseline laulja. Astunud üles kammer- ja kontsertlauljana, esinenud nii gastrollidel kui ka soolokontsertidega. 
Ta on olnud ka õhtujuht, hääleseadja, ürituste ja etenduste korraldaja ning teinud produtsenditööd. Olnud saatejuht mitmes raadiojaamas. Nootide, plaatide ja DVD-de toimetaja ja produtsent. 
Abielus baleriini ja varieteesolisti Irina Haagiga. Tütred Kätlin Haak ja Greta Haak, poeg Raul-Alar Haak.
OS X Mountain Lion

OS X Mountain Lion (varem Mac OS X) on operatsioonisüsteemi OS X üheksas väljalase Macintoshi arvutitele.
OS X Mountain Lion (10.8) anti välja 25. juulil 2012 ja seda sai alla laadida Mac App Store'ist.
Operatsioonisüsteem oli iOS-seadmetega paremini integreeritud kui selle järglane Mac OS X Lion. OS X Mountain Lioni järgmine versioon on OS X Mavericks.
Süsteeminõuded.
OS X Mountain Lion nõuab vähemalt 2 GB muutmälu ja 8 GB vaba ruumi kõvakettal ning vähemalt järgmisi Macintoshi arvuteid:
OS X Mountain Lion oli esimene operatsioonisüsteem, mis ei tööta vanematel Inteli Macintoshi 32-bitistelarvutitel, kuid kasutajad on leidnud viise, kuidas operatsioonisüsteem ka vanematel arvutitel tööle saada.
Uued võimalused ja muudatused.
Notification Center.
Notification Center integreeriti operatsioonisüsteemi. Kõik teated operatsioonisüsteemilt ja ka rakendustelt on Notification Centeris. Samuti on kasutajal võimalik oma Facebooki ja Twitteri olekut muuta, ilma et peaks seda tegema veebibrauserist.
Iga kasutaja saab ise valida, milliseid teateid tahab Notification Centerisse ja milliseid mitte.
Notes.
Alates OS X Mountain Lion-ist on märkmed eraldi rakendus (varem Maili rakenduses). Notes rakendus sünkroonib iOS-iga automaatselt kõik märkmed ja meeldetuletused.
Messages.
Messages on kiirsuhtlusrakendus, mis asendab nüüd iChati. Messages toetab ka Yahoo! Messengeri ja Google Talki.
Game Center.
Game Center on integreeritud iOS-ist Mountain Lioni operatsioonisüsteemi. Kasutajad saavad mängida Macintoshi mitmikmänge omavahel Internetis, võrrelda punktisummasid ja suhelda.
Muud muudatused.
OS X Mountain Lionis on tehtud aku kasutamine efektiivsemaks (Late 2010 MacBook Air ja MacBook Prodel Retina ekraaniga). PowerNapiga laadib automaatselt tarkvarauuendused arvutisse.
Lisatud on Gatekeeper, mis täiendab arvuti turvalisust. (Lisatud ka Mac OS X Lionisse tarkvarauuendustega).
Muudeti ja töötati ümber mitmeid rakendusi: Calendar (varem iCal), Contacts (varem Address Book) jne.
Ivo Kuusk

Ivo Kuusk (aastani 1962 Ivo Jekimov; 8. august 1937 – 13. november 2023) oli eesti ooperilaulja (tenor), lavastaja ja muusikapedagoog. 
Ta oli pärit Tartumaalt Kongutast. 
1962. aastal lõpetas Kuusk Tartu Muusikakooli klassikalise laulu erialal. Seal oli tema peamiseks erialaõpetajaks Rudolf Jõks. 
1967. aastal lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi, kus tema erialaõpetaja oli algul Aleksander Arder, hiljem Viktor Gurjev. Jätkas õpinguid Moskvas Gnessinite-nimelises Muusikaakadeemias. 
1962. aastal oli Kuusk akadeemilise meeskoori solist. Aastatel 1963 (novembris)–1967 ja 1978–2006 töötas ta solistina Estonia teatris. Pärast konservatooriumi lõpetamist töötas Vanemuises. 
Ivo Kuuse säravasse rollinimistusse kuulub üle 60 osatäitmise, sealhulgas Tamino (Mozarti «Võluflööt»), Pinkerton (Puccini «Madama Butterfly»), Lenski (Tšaikovski «Jevgeni Onegin»), Alfredo (Verdi «Traviata»), Faust (Gounod’ «Faust»), Cavaradossi (Puccini «Tosca»), Don José (Bizet’ «Carmen»), Edgardo (Donizetti «Lucia di Lammermoor»), Nemorino (Donizetti «Armujook»), Tom Rakewell (Stravinski «Elupõletaja tähelend»), Vaudemont (Tšaikovski «Jolanthe»), Erik (Wagneri «Lendav Hollandlane»), Jonas Kempe (Tubina «Reigi õpetaja»), Rodolfo (Puccini «Boheem»), Don Carlo (Verdi «Don Carlo»), Othello (Verdi «Othello»). 
Kuusk on töötanud muusikapedagoogina Heino Elleri nimelises Tartu Muusikakoolis ja Eesti Muusikaakadeemias. Tema õpilaste hulka kuuluvad Ain Anger, Lauri Vasar, Sirje Puura ja Väino Puura, Riina Airenne, Uku Joller, Vello Jürna, Aare Saal, Aile Asszonyi, Iris Oja, Olari Viikholm jpt. 
Kuusk on proovinud kätt ka lavastajana, tuues välja Cimarosa „Salaabielu“ (1976), Tšaikovski „Jolanthe“ (1978) ja Verdi „Rigoletto“ (1991) Vanemuises ning Mozarti „Così fan tutte“ (1980) ja Pergolesi „Teenijanna-käskijanna“ (1981) Estonias.
Ivo Kuusk (arst)

Ivo Kuusk (sündinud 21. oktoobril 1938 Pärnus) on eesti arst (gastroenteroloog) ja arstiteadlane.
1957. aastal lõpetas ta Pärnu 2. Keskkooli. 1965. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna. 1981. aastal kaitses meditsiiniteaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Селективная малабсорбция лактозы среди эстонцев" (Laktoosi selektiivne malabsorptsioon eestlastel). 
Aastatel 1965–1970 töötas Pärnu Haiglas üldterapeudina, hiljem Pärnu polikliiniku gastroenteroloogina. 2000. aastatel tegutsenud eraarstina.
Aastatel 1996–1999 oli ta Pärnu linnavolikogu liige. Ta on Eesti Keskerakonna liige.
Mac OS X Tiger

Mac OS X Tiger on viies Mac OS X väljalase Macintosh arvutitele.
Mac OS X Tiger tuli välja 29. aprill 2005 ning see oli Mac OS X Panther-i järeltulija. Mac OS X Tiger-i järeltulija on Mac OS X Leopard.
Suurimateks muutusteks operatsioonisüsteemis oli 64-bitine arvutiarhitektuur ning Spotlight ja Dashboard. Operatsioonisüsteem keskendus kiirele graafika töötlemisele ja otsingule. Sellega Microsoft tol ajal hakkama ei saanud, kuigi nad olid aastaid juba üritanud.
Mac OS X Tiger sai viimased turvauuendused aastal 2010 ning see on kõige pikemalt toetatud Mac OS X väljalase ning see on ka viimane Mac OS X väljalase, mis toetab Mac OS 9 rakendusi.
Tänapäeval kasutavad operatsioonisüsteemi veel paljud PowerPC kasutajad. Mac OS X Tiger oli muuhulgas ka esimene Mac OS X operatsioonisüsteem, mis toetas Inteli protsessoreid.
Süsteemi nõuded.
Mac OS X Tiger töötab kõikidel Inteli protsessoritel alates versioonist 10.4.4. Miinimumnõuded PowerPC arhitektuurile on:
Uued võimalused ja muudatused.
Mac OS X Tiger-is oli üle 150 muudatuse ja uue võimaluse.
Välislingid.
14.september.2016 Mac OS X Tigeri tutvustus WWDCl 2004, youtube.com
Club Nacional de Football

Club Nacional de Football, lihtsamalt Nacional, on 1899. aastal asutatud Uruguay jalgpalliklubi, mis tegutseb Montevideos. Klubi mängib Uruguay kõrgliigas Primera División. Nacional on Peñaroli kõrval riigi üks kahest edukamast klubist ning nende kahe klubi omavahelisi kohtumisi tuntakse nimega "Uruguayan Clásico".
Klubi eelkäijad olid "Uruguay Athletic Club" ja "Montevideo Football Club". Nacional hakkas Uruguay meistrivõistlustel osalema 1901. aastast ning tuli esimest korda Uruguay meistriks hooajal 1902. Klubi on tulnud Uruguay meistriks kokku 49 korral. Samuti on oldud edukad Lõuna-Ameerika klubide meistrivõistlustel Copa Libertadores, mis on võidetud kolmel korral.
Klubi kodustaadion on Estadio Gran Parque Central.
Klubi tunnusvärvid, punane, valge ja sinine, on pärit Uruguay rahvuskangelaselt José Gervasio Artigaselt.
1902, 1903, 1912, 1915, 1916, 1917, 1919, 1920, 1922, 1923, 1924, 1933, 1934, 1939, 1940, 1941, 1942, 1943, 1946, 1947, 1950, 1952, 1955, 1956, 1957, 1963, 1966, 1969, 1970, 1971, 1972, 1977, 1980, 1983, 1992, 1998, 2000, 2001, 2002, 2005, 2005/06, 2008/09, 2010/11, 2011/12, 2014/15, 2016, 2019, 2020, 2022
2019, 2021
 1971, 1980, 1988.
1971, 1980, 1988.
1972, 1989
1989
Mustajõe (Vaivara)

Mustajõe on endine asum ja praegune paikkond Narvast edelas Auvere küla territooriumil, kus asuvad Eesti soojuselektrijaam ja Narva põlevkivikarjäär.
Sundja

Sundja oli küla Virumaal Vaivara kihelkonnas praeguse Narva-Jõesuu linna Soldina küla alal.
1977 liideti Soldinaga.
Sundja nimi tuleneb sõnast "sundija" 'kirikuteener; kubjas, kilter, mõisakäskija'.
Vallikraavi tänav (Rakvere)

Vallikraavi tänav on tänav Rakveres.
See saab alguse Kreutzwaldi tänavalt, suundub lõuna poole ja kulgeb Rakvere Vallimäe lääneküljel, ristudes Linnuse, Sügise, Bastioni, Suve, Valli, Kraavi, Veere ja Varsakopli tänavaga, kuni ristub Annemäe teega, millest teisel pool jätkub Õie tänavana.
Tänava pikkus on umbes 850 meetrit ning sellele jääb kaks bussipeatust: Tarva ja Vallimäe.
Poks 1920. aasta suveolümpiamängudel

7. suveolümpiamängude võistlused poksis peeti 21.–24. augustini Belgias Antwerpenis. Võistluspaik oli Antwerpeni loomaaia avalike ürituste üks halle.
Võistlejad.
Esimest korda võisteldi kaheksas kaalukategoorias. Ühest riigist või võistkonnast võis olla kuni 16 võistlejat, seega kuni kaks võistlejat ühe kaalukategooria kohta. Kokku osales 12 riigist 116 võistlejat. Vanim võistleja oli Frederick Grace (Suurbritannia; sündinud 29. veebruar 1884) ja noorim oli Cornelis van Dijk (Holland; sündinud 8. jaanuar 1904). 
Eesti ei saatnud veel olümpiamängude poksivõistlusele osalejaid.
Medalitabel.
Kokku sai medaleid 8 riigi võistlejad.
Punktitabel.
Kokku said olümpiasüsteemi punkte 10 riigi võistlejad.
Kärbeskaal (kuni 112 naela ehk 50,8 kg).
16 võistlejat 9 riigist
Kukk-kaal (kuni 118 naela ehk 53,5 kg).
12 võistlejat 7 riigist
Sulgkaal (kuni 126 naela ehk 57,2 kg).
17 võistlejat 10 riigist
Kergekaal (kuni 135 naela ehk 61,2 kg).
16 võistlejat 10 riigist
Kergekeskkaal (kuni 147 naela ehk 66,7 kg).
18 võistlejat 10 riigist
Keskkaal (kuni 160 naela ehk 72,6 kg).
17 võistlejat 9 riigist
Poolraskekaal (kuni 175 naela ehk 79,4 kg).
11 võistlejat 6 riigist
Raskekaal (üle 175 naela ehk 79,4 kg).
9 võistlejat 8 riigist
Anders Petersen

Anders Otto Petersen (16. detsember 1902 Kopenhaagen – 28. aprill 1966 Kopenhaagen) oli Taani poksija.
Petersen oli kokku neljakordne Taani meister: kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) aastatel 1917 ja 1919–1920 ning sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1921. aastal. Esimest korda Taani meistriks tulles oli ta alles 14-aastane ning sai seetõttu hüüdnime "imelaps" (taani keeles "Vidunderbarnet").
Petersen sai kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Frank DiGennarale (USA). 
Petersen poksis septembrist 1921 kuni septembrini 1935 elukutselisena ning pidas kokku 55 kohtumist, millest võitis 27 (neist 5 nokaudiga), kaotas 19 (neist 9 nokaudiga) kohtumist ning viigistas 9 kohtumist.
Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat

"Räägitakse, et tomatid armastavad rokkmuusikat" on Janno Jürgensi 2016. aastal valminud lühifilm. Filmitud on see Haapsalus, Linnamäel ja Parila koolimajas.
Sünopsis.
Poeg ei ole oma isaga kaheksa aastat suhelnud, tütar ootab kannatamatult isa surma ja lapselaps tahab vihmaussi purki panna. Vana mees aga paneb visalt vastu ja istutab uusi lilli, teadmata, kas tema silmad nende õitsemist näevad.
Ameerika suvi

"Ameerika suvi" on 2016. aastal valminud Eesti "road movie".
2016. aastal käis Eesti kinodes filmi vaatamas 9773 inimest.
Filmist.
“Ameerika suvi” on "road movie" sugemetega komöödia elust enesest, mis põhineb Eesti üliõpilaste tõestisündinud lugudel Ameerika Ühendriikides ukselt uksele raamatuid müües. 
Karismaatiline müügikunn Norris, hädavaresest motivatsiooniraamatute fänn Alan, seiklushimuline Läti tüdruk Anna ja kõige suhtes skeptiline Eesti poiss Martin leiavad end 8000 kilomeetri kaugusel kodust, Ameerika Ühendriikide kõrbelinnas, ukselt uksele raamatuid müümas. Neile lubati elu seiklust ja võimalust teenida palju raha – kuid kas kõik ikka on nii, nagu paistab? 
“Ameerika suvi” on Eesti esimene täispikk Ameerika Ühendriikides filmitud mängufilm, mis on tehtud "guerilla"-meetodil: väike entusiastlik meeskond, 18-tunnised võttepäevad, käepärased rekvisiidid ja filmimine tavaliste inimestega nende igapäevakeskkonnas USA California ja Nevada osariigi kõrbelinnades.
The Most Beautiful Day

"The Most Beautiful Day" on 2015. aastal valminud Eesti postapokalüptiline ulmefilm
Filmi kohta.
"The Most Beautiful Day" (eesti keeles "Kõige ilusam päev") on Eesti esimene postapokalüptiline ulmefilm, mis räägib rändur Shermanist, kes jääb maa-alusesse punkrisse lõksu. Filmi lavastas ja stsenaariumi kirjutas Einar Kuusk, kes on ise ka peaosas.
Distants (film)

"Distants" on režissöör Janno Jürgensi 2012. aastal valminud lühifilm, mis valiti A-klassi kuuluva Locarno filmifestivali lühifilmide võistlusprogrammi. Filmi stsenaristid on Janno Jürgens ja Anti Naulainen, peaosades Indrek Ojari ja Väino Laes.
Sisu.
Ootamatult merele laskunud udus hulbib sihitult üksik paat. Mootor ei tööta ja nähtavus on sama halb kui paadis istuva isa ja poja suhted. Mehi halvav hirm jätab nad maailmaruumi kõiksusse üksi, vastamisi tundmatu ohuga. Kas nad pääsevad udust välja ja saavad oma suhetes puhtalt lehelt alustada? Või on juba lootusetult hilja ...
Širvėna vald

Širvėna vald (leedu keeles "Širvėnos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 258 km². 2011. aasta seisuga elas seal 4116 inimest. Valla keskus on Biržai linn, mis aga valla koosseisu ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Rotušės g. 25, samal aadressil kui Biržai linnavalitsus, vallavanem on Neringa Šijanienė. 
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.
Mac OS X Public Beta

Mac OS X Public Beta on Mac OS X tootepere esimene beetaversiooni väljalase, mis ilmus 13. septembril 2000.
Mac OS X Public Beta oli mõeldud tarkvaraarendajatele eelkõige programmide ümberkirjutamiseks.
Operatsioonisüsteemis olid sellised uued rakendused nagu TextEdit, Address Book, Sherlock, Dock ja Mail ning uus välimus, mida Apple kasutab tänapäevalgi.
Mac OS X Public Beta järglane on Mac OS X Cheetah.
Jean Gachet

Jean Gachet (2. juuni 1894 Saint-Étienne – 4. veebruar 1968 Saint-Étienne) oli Prantsusmaa poksija.
Gachet oli kokku kahekordne Prantsusmaa meister sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) aastatel 1919–1920. Ta võitis 1920. aasta Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis Paul Fritschi.
Gachet sai sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) hõbemedali 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kaotades finaalis oma vanale rivaalile, nüüdsele kuldmedali- ja olümpiavõitjale Paul Fritschile (Prantsusmaa). Nüüd oli Fritch saanud kaotuse eest Prantsusmaa meistrivõistluste finaalis revanši.
Gachet poksis aprillist 1921 kuni novembrini 1923 elukutselisena ning pidas kokku 9 kohtumist, millest võitis 2 (neist 1 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 2 nokaudiga) kohtumist.
Gachet tegutses hiljem poksitreenerina ja -kohtunikuna, pidas endanimelist poksisaali ning tegeles äriga.
Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts

Eesti Maaülikooli Keskkonnakaitse Üliõpilaste Selts (EMÜ KÜS) on mittetulundusühing. KÜS asutati 2001. aastal maastikukaitse ja maastikuhoolduse eriala üliõpilaste ühendamiseks. Alates 2005. aastast võivad seltsiga liituda kõik Eesti Maaülikoolis õppivad keskkonnast ja ühistegevusest huvitatud üliõpilased.
Perseus (tähtkuju)

Perseus (ladina "Perseus", lühend "Per") on põhjataeva tähtkuju, mis jääb suures osas Linnuteele ja on nime saanud vanakreeka mütoloogilise kangelase Perseuse järgi. Perseus oli Zeusi ja Danae poeg, kes tappis Medusa ning päästis Andromeda merekoletise Ketose käest.
Perseus on üks 48 Ptolemaiose loetletud tähtkujust. See katab tähistaevast 615 ruutkraadi ja on pindalalt 24. tähtkuju. Eestis on see vaadeldav aasta läbi.
Heledaim täht on α Persei ehk Mirfak, mille näiv suurus on 1,79. β Persei ehk Algol on tuntud oma muutliku heleduse poolest, mis muutub 3,5 ja 2,3 tähesuuruse vahel 2,867 päevase intervalliga.
NGC 869 ja 884 (h ja χ Persei) moodustavad palja silmaga nähtava kaksiktäheparve. Eestis tunti seda Kadri Sõela nime all.
Eesti rahvapärimuse järgi olid Perseuse tähtkujus Küünlapäevatähed, mis moodustasid Ridamuse ühe haru.
Vabalninkase vald

Vabalninkase vald (leedu keeles "Vabalninko seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil.
Valla pindala on 211 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2902 inimest. Valla keskus on Vabalninkase linn (2011. aastal oli seal 1057 elanikku). Vallamaja asub aadressil Balio Sruogos g. 11A, vallavanem on Lilija Vaitiekūnienė. 
Lisaks küladele on vallas ka mõned huutorid.
Rufus Pollock

Rufus Pollock (sündinud 1980) on Briti majandusteadlane, Open Knowledge Foundationi asutaja.
Pollock nõustab valitsusi ja rahvusvahelisi organisatsioone avaandmete ja infopoliitika valdkonnas. Ta on töötanud teadlase, ettevõtja ja arendajana ning osalenud projektides, mis tegelevad sotsiaalseid, õiguslike ja tehniliste väljakutsetega teadmiste ja info loomise ning jagamise küsimustes. 
2008. aastal kaitses ta doktoriväitekirja majandusteaduses Cambridge'i Ülikoolis.
Ta on üks rahvusvahelise avatud teadmisi, sh avaandmeid propageeriva ja nende kasutamist edendava sihtasutuse Open Knowledge Foundation (asutatud 2004) asutajaist ja fondi endine tegevjuht. Detsembris 2015 astus Pollock OKFi tegevjuhi kohalt tagasi ning temast sai organisatsiooni president.
Pollock on olnud seotud selliste organisatsioonidega nagu Creative Commons, FFII ja Open Rights Group. Ta on Cambridge'i Ülikooli Mead Fellow majanduse erialal, kus ta on osaline Cambridge'i Ülikooli info- ja intellektuaalomandi õiguse keskuses. 2010. aastal sai ta Shuttleworth Foundationi kolmeaastase stipendiumi miljoni dollari väärtuses ja 2012. aastal valiti ta Ashoka Fellow' nimekirja.
Pollock on külastanud mitu korda Eestit ning pakkunud oma ettekannetes ja kohtumistel poliitikutega välja, et väikse ja dünaamilise riigina võiks Eesti innoveerida avatud teadmuse valdkonda, näiteks alustades muusika levitamisest, kasutades riigi kontrollitud avatud Spotify mudelit, või ravimitest, luues vastava avatud patendivaramu. Pollock toetab intellektuaalomandi vallas turuloogikast lähtuvaid tasustamismehhanisme, mille puhul tagab riik nende läbipaistvuse ning saab õiguse osa kogutud tasudest ise ringlusse suunata. 
Pollocki ettepanekud avatud teadmusega seotud reformideks on kokku võetud 2018. aasta mais ilmunud teoses "Open Revolution".
Nool (tähtkuju)

Nool (ladina "Sagitta", lühend "Sge") on põhjataeva tähtkuju. See on üks väiksemaid tähtkujusid, olles pindalalt 86. tähtkuju, hõlmates vaid 0,194% taevast. Noolest väiksemad on vaid Lõunarist ja Hobu.
See on üks 48 Ptolemaiose loetletud tähtkujust. Seda peeti Heraklese nooleks, mis Prometheust piinava Zeusi kotka tappis. 
Nool on vaadeldav kõikjal lõunapolaarjoonest põhja pool.
Heledaim täht on Gamma Sagittae, mille näiv suurus on 3,51.
Noole tähtkujus asub kerasparv M71.
V Sagittae, valge kääbus ja kaaslaseks olev kustunud täht põrkavad kokku ligikaudu 60 (+/- 16) aasta pärast.
Gotfred Johansen

Gotfred Svend Kristian Johansen (4. mai 1895 Kopenhaagen – 2. veebruar 1978 Egebæksvang, Helsingøri vald, Pealinnapiirkond, Taani) oli Taani poksija.
Johansen oli kokku neljakordne Taani meister kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1916 ja 1918–1920.
Johansen sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Samuel Mosbergile (USA).
Maokandja

Maokandja (ladina "Ophiuchus", lühend Oph) on suur ekliptika tähtkuju, mis asub lõunataevas taevaekvaatori lähedal.
Maokandja otsetõus on 17 h ja see on pindalalt 11. tähtkuju, kattes 948 ruutkraadi. Eestis on ta hästi vaadeldav varasügisel.
Kuigi Päike on Maokandja tähtkujus 29. novembrist 18. detsembrini, ei loeta Maokandjat sodiaagi 12 tähtkuju hulka.
Vana-Kreekas peeti Maokandjat Apolloniks, kes võitleb Delfi oraaklit valvava maoga. Hiljem samastati teda Laokooniga. Vana-Rooma mütograafia samastas ta Asklepiosega (Aesculapiusega), kelle Jupiter piksenoolega tappis, kuid hiljem taevasse tõstis.
Tähti.
Maokandjas on mitmeid täheparvi, nt IC 4665, NGC 6633, M9, M10, M12, M14, M19, M62 ja M107.
Mac OS X 10.0

Mac OS X (10.0) Cheetah on esimene Mac OS X-i väljalase, mis ilmus 24. märtsil 2001.
Mac OS X Cheetah on Mac OS X Public Beta järglane ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Puma.
Süsteeminõuded.
Macintoshi kasutajad ei võtnud Mac OS X Cheetah't hästi vastu, sest see nõudis palju RAM-i ja vaba ruumi kõvakettal. Samuti kritiseeriti seda, et operatsioonisüsteem oli liiga aeglane ja vigane.
Paljud kasutajad pidid ostma ka uuemad graafikakaardid.
Rebane (tähtkuju)

Rebane (ladina "Vulpecula", lühend "Vul") on põhjataevas asuv tähtkuju. Selle pindala on 268 ruutkraadi ja see on pindalalt 55. tähtkuju.
Tähtkuju moodustas 1690. aastal Johannes Hevelius, kes nägi seal rebast, kel on hani hambus.
Rebase tähtkujus ei ole heledaid tähti. Heledaim täht on punane hiid Alpha Vulpeculae (Anser) tähesuurusega 4,44 ja kaugusega 297 valgusaastat.
Tähtkujus asub M27 ehk Hantli udukogu ja spiraalgalaktika NGC 7052.
1967. aastal avastati tähtkujus PSR B1919+21, esimene pulsar.
Mac OS X 10.1

Mac OS X (10.1) Puma on teine Mac OS X väljalase, mis toimus 25. september 2001.Mac OS X Puma on Mac OS X Cheetah järglane ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Jaguar.
Mac OS X Puma anti Macintosh kasutajatele tasuta, kuna Mac OS X Cheetah oli vigane.
Samuti tutvustati operatsioonisüsteemis uusi võimalusi, mida ei olnud Mac OS X Cheetah-s. Nüüdsest said kõik kasutajad kirjutada CD ja DVD plaate.
Siiski oli kriitikute sõnul Mac OS X Puma vigane ja paljud vanemad Macintosh arvutid jooksid operatsioonisüsteemi kasutades kokku ning seetõttu kasutasid paljud kasutajad Mac OS-i edasi.
Eesti NSV teeneline ökonomist

Eesti NSV teeneline ökonomist on Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "kõrge kvalifikatsiooniga ökonomistidele, kes on oma erialal vähemalt 15 aastat edukalt töötanud ning on eriti silma paistnud praktilises, teaduslikus või pedagoogilises töös, rahvamajanduse arendamisel, töökollektiivi majandusliku tegevuse efektiivsuse tagamisel ning majandus- ja kontrollialase töö paremat organiseerimist soodustava planeerimise ja majandusliku stimuleerimise uue süsteemi juurutamisel rahvamajanduses".
Eesti NSV teenelise ökonomisti aunimetus kehtestati 1967. aastal. 1987. aasta alguseks oli selle aunimetuse saanud 84 inimest.
Mac OS X 10.2

Mac OS X (10.2) Jaguar on kolmas Mac OS X-i väljalase, mis toodi turule 24. augustil 2002.
Mac OS X Jaguar on Mac OS X Puma järglane ning sellest järgmine versioon on Mac OS X Panther.
Mac OS X Jaguar on Mac OS X operatsioonisüsteem, mida paljud Macintoshi arvutite kasutajad pidasid senistest opsüsteemidest märkimisväärselt stabiilsemaks.
Kuuda (Märjamaa kihelkond)

Kuuda oli küla Läänemaal. Küla jääb tänapäeval Tolli küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Märjamaa kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tolli külaga.
1828 eraldati Kuuda poolmõisana (Kuuda mõis) Tollist. 1864–1887 oli seal Kuuda õpetajate seminar ja seejärel Kuuda leprosoorium.
1970. aastatel nimetati endisaegset küla "Kuuda asunduseks".
Lituvere

Lituvere (umbes 1939–1977 Liiduvere) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kildu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, kui see liideti Kildu külaga.
1599 on mainitud küla nimega Letower, 1797 Littower.
Ükssarvik (tähtkuju)

Ükssarvik (ladina "Monoceros", lühend "Mon") on põhjataevas asuv tähtkuju. See on pindalalt 35. tähtkuju, kattes 482 ruutkraadi.
Tähtkuju moodustas hollandi kartograaf Petrus Plancius, kes kujutas seda 1612. aastal valminud taevagloobusel. Trükis ilmus see esimest korda 1624. aastal Jacob Bartschi teoses "Planisphaerium Stellaris".
Ükssarviku tähtkujus ei ole heledaid tähti. Heledaimana paistab tegelikult kolmest tähest koosnev β Monocerotis tähesuurusega 3,76.
Tähtkujus asub Roseti udukogu, hajusparv NGC 2264 ja hajusparv M50.
Eestis on Ükssarvik nähtav sügisel ja talvel. Selle otsetõus on 7 h ja kääne -6°.
Eesti NSV teeneline tehnoloog

Eesti NSV teeneline tehnoloog on Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium "konstrueerimis- ja tehnoloogiaorganisatsioonide, teaduslike uurimisasutuste, kõrgkoolide, tootmis- ja teadus-tootmiskoondiste, ettevõtete ning organisatsioonide töö­tajatele väljapaistva panuse eest põhimõtteliselt uue kõrgeefektiivse ning tehniliste ja majanduslike näitajate poolest kõrgeimale maailmatasemele vastava tehnoloogia väljatöötamisse ja juurutamisse".
Eesti NSV teenelise tehnoloogi aunimetus kehtestati 1985. aastal. Aunimetus kaotati 1989. aastast.
Veneküla (Saarde kihelkond)

Veneküla (ka Kilingi) oli küla Pärnumaal. Küla jääb tänapäeval Saarde küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saarde külaga.
Nime on esimest korda mainitud arvatavasti 1560 (Fennekul).
Allikukivi

Allikukivi (ka Alliku) on küla Saarde vallas Pärnu maakonnas.
Kihelkondlikult kuulus küla Saarde kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tihemetsa alevikuga.
Küla nimetati seal 19. sajandi keskel asutatud Allikukivi kalevivabriku (saksa keeles Quellenstein) järgi.
Küla taastati 2017. aasta juunis.
Papilysi vald

Papilysi vald (leedu keeles "Papilio seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Biržai rajooni territooriumil. Valla kirdeosa piirneb põhjas Lätiga.
Valla pindala on 250 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1986 inimest. Valla keskus on Papilysi alev (2011. aastal oli seal 236 elanikku). Vallamaja asub aadressil Rožių g. 20, vallavanem on Renas Čygas. Valla teine alev on Kupreliškis (2011. aastal oli seal 188 elanikku).
Lisaks küladele on vallas ka arvukalt huutoreid.
Carlos José Solórzano

Carlos José Solórzano Gutiérrez (17. jaanuar 1860 Managua) – 30. aprill 1936 San José, Costa Rica) oli Nicaragua poliitik, Nicaragua president 1. jaanuarist 1925 14. märtsini 1926.
Carlos José Solórzano sündis 1860. aastal Managuas. Tema abikaasaks oli Leonor Rivas Solórzano. Võimule tuli ta Bartolomé Martíneze loodud Partido Conservador Republicano kandidaadina (Martineze ja Emiliano Chamorro Vargase vaheliste konfliktide tõttu oli konservatiivide partei toona lõhenenud). Tema asepresidendiks oli aga liberaal Juan Bautista Sacasa.
25. oktoobril 1925 korraldas Emiliano Chamorro riigipöörde. 17. jaanuariks 1926 oli ta võimu riigis faktiliselt enda kätte võtnud. Asepresident Sacasa pagendati kaheks aastaks Nicaraguast ja Carlos José Solórzano kaotas sisuliselt oma ameti, kuigi Chamorro kuulutas end presidendiks alles hiljem.
Carlos José Solórzano suri 30. aprillil 1936 San Josés.
Ivan Gonjajev

Ivan Gonjajev (vene keeles "Иван Федорович Гоняев"; 1906 Jekaterinoslavi kubermang – ?) oli nõukogude miilitsatöötaja, Eesti NSV miilitsavalitsuse ülem 1948–1951. ÜK(b)P Liige 1942.
Haridus.
9 klassi õhtukooli Stalinos (Donetsk), NKVD Üleukrainaline kool.
Elulugu.
Aastatel 1917–1925 töötas ta isatalus. 1925–1926 ringkonnamiilitsa käskjalg ja stažöör Stalinos, 1926–1927 miilitsa vaneminspektor Stalinos, 1927–1931 tööstusrajooni miilitsa vaht, miilitsaülema asetäitja Stalinos, 1931–1933 Stalino linna miilitsaosakonna inspektor, 1933–1934 Ordžonikidze linna miilitsaülema asetäitja, 1934–1936 miilitsa linnaosakonna jälgimisteenistuse jaoskonnaülem Vorošilovgradis, 1936–1938 miilitsavalitsuse teenistusosakonna vaneminspektor Stalinos, 1938–1940 Kuibõševi oblasti NKVD Valitsuse miilitsavalitsuse teenistusosakonna vaneminspektor, osakonnaülema asetäitja, 1940–1941 samas passiosakonna ülema asetäitja, 1941–1944 samas kriminaaljälituse osakonna ülem ja miilitsavalitsuse ülema abi, 1944–1945 Kuibõševi linna miilitsavalitsuse ülem, 1946–1948 Moldaavia NSV siseministri asetäitja miilitsa alal ja miilitsavalitsuse ülem.
Aastatel 1948–1950 oli Ivan Gonjajev Eesti NSV siseministri asetäitja miilitsa alal ja Eesti NSV Siseasjade Rahvakomissariaadi Miilitsavalitsuse ülem, 1950–1951 Eesti NSV RJM julgeolekuministri asetäitja miilitsa alal ja miilitsavalitsuse ülem. 
1951. aastal kutsuti NSV Liidu RJM käsutusse.
Sebastián Uriza

Sebastián Uriza (1861 Bluefields – 1926) oli Nicaragua sõjaväelane ja poliitik, Nicaragua presidendi kohusetäitja 11.–14. novembril 1926.
Sebastián Uriza sündis 1861. aastal Bluefieldsis Moskiitorannikul, aladel, mis läksid Nicaragua koosseisu aastal 1894, mil José Santos Zelaya piirkonna annekteeris. Aastal 1907 lasi Theodore Roosevelt linna USA huvide kaitseks hõivata, samal aastal liitus Uriza ülestõusuga Zelaya vastu. Pärast konservatiivide võimuletulekut sai temast El Rama piirkonna saadik. Aastal 1911 oli ta Bluefieldsi piirkonna rahvasaadik.
Bartolomé Martíneze ja Emiliano Chamorro Vargase vaheliste konfliktide tõttu lõhenes konservatiivide partei. Uriza jäi Vargase toetajaks, kuigi valimistel sai võidu nende vastaspartei ja presidendiks sai Carlos José Solórzano.
25. oktoobril 1925 korraldas Emiliano Chamorro riigipöörde. 17. jaanuariks 1926 oli ta võimu riigis faktiliselt enda kätte võtnud. Asepresident Juan Bautista Sacasa pagendati kaheks aastaks Nicaraguast ja Carlos José Solórzano kaotas sisuliselt oma ameti, kuigi Chamorro kuulutas end presidendiks alles hiljem. USA tema võimu ei tunnistanud. Pärast seda, kui Vargas USA surve tõttu võimult lahkuma pidi, andis presidendi kohusetäitjaks saanud Sebastián Uriza presidendi ametiposti üle mitte presidendiks valitud Carlos José Solórzanole, vaid Adolfo Díazele, kel olid USA-ga head suhted ja kelle võimu USA ka tunnistas.
Hilja Jõgi

Hilja Jõgi (31. oktoober 1927 Paunküla – 4. märts 1999) oli eesti kunstiajaloolane.
Ta sündis abimetsaülema perekonnas. Ta lõpetas aastal 1941 Sonda algkooli ja aastal 1947 Tallinna Õpetajate Seminari. Ta õppis aastast 1951 Tartu Riiklikus Ülikoolis, mille lõpetas aastal 1960.
Ta oli õpetaja Kose 7-klassilises koolis, aastatel 1950–1952 oli ta sama kooli direktor. Aastatel 1952–1957 töötas ta õpetajana Pikavere 7-klassilises koolis.
Aastatel 1957–1961 töötas ta laborandina Tallinna Riiklikus Kunstimuuseumis. Aastatel 1961–1964 töötas ta Eesti NSV Teaduste Akadeemia Ajaloo Instituudis bibliograafina. Aastatel 1964–1990 töötas ta kirjastuses Valgus ENE toimetuses; ta oli Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafilise leksikoni algatajaid ja toimetajaid.
Ta oli aastast 1967 Eesti Kunstnike Liidu liige.
Isiklikku.
Tema õde on klaasikunstnik Eha-Pilvi Jõgi.
Kirjandus.
Hilja Läti. "Jõgi, Hilja". // Eesti kunsti ja arhitektuuri biograafiline leksikon. Eesti Entsüklopeediakirjastus. Tallinn 1996. Lk 138
Cēsise lennuväli

Cēsise lennuväli on lennuväli Cēsise piirkonnas Priekuļi vallas Cēsisest neli kilomeetrit kirde pool. 
Lennuvälja haldab SIA "Meža īpašnieku konsultatīvais centrs" ning seda kasutatakse transpordilendudeks ja aerofotode tegemiseks. Lennuväli on sertifitseeritud visuaalseks maandumiseks ööpäeva valgel ajal.
Esimene lennuväli rajati sinna piirkonda aastal 1919 ja on samuti kasutusel.
Aleksandr Mihhailov

Aleksandr Mihhailov (1909 Peterburi – 1977 Tšeljabinsk) oli Nõukogude julgeolekutöötaja, Eesti NSV julgeolekuministri asetäitja 1944–1950, polkovnik.
Elulugu.
Sündis sõjaväelase perekonnas, venelane. 1926–1931 tööline Leningradis. 1929–1931 õppis Leningradi Elektrotehnilises Instituudis. ÜK(b)P liige 1931. aastast. 1931–1932 Komsomoli Leningradi linna Oktoobri rajoonikomitee sõjalise osakonna juhataja, 1932–1933 Tehase nr. 126 komsomolikomitee sekretär Komsomolskis Amuuri-ääres, 1933–1934 Tehase nr. 126 komsomolikomitee sekretär, 1935 K. Vorošilovi nimelise tehase komsomolikomitee sekretär Leningradis, 1935–1936 NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Peavalitsuse Kraidevahelise kooli kuulaja, 1936–1939 Leningradi oblasti UNKVD kaastöötaja, 1939–1940 samas Kingissepa ringkonna osakonnaülem, 1940–1942 Leningradi linna UNKVD Moskva rajooni osakonnaülema asetäitja, 1942–1943 Leningradi linna UNKVD Sverdlovski rajooni osakonna ülem. 
Detsembrist 1943 kuni oktoobrini 1950 Eesti NSV riikliku julgeoleku rahvakomissari/ministri asetäitja, 1950–1953 Tšeljabinski oblasti julgeoleku osakonnaülem, 1953–1958 komandeeringus Rumeenias. 1958 saadeti julgeolekust pensionile. 1959–1960 Rahvamajandusnõukogu välisriikidega teaduslik-tehniliste sidemete pidamise büroo ülem Tšeljabinskis, 1960–1963 Rahvamajandusnõukogu välissidemete osakonna juhataja kt Tšeljabinskis, 1963–1966 Lõuna-Uurali rahvamajandusnõukogu välissidemete osakonna juhataja Tšeljabinskis, 1966–1970 Lõuna-Uurali materiaal-tehnilise varustusvalitsuse tootmistellimuste osakonna juhataja Tšeljabinskis. Alates 1970 pensionär Tšeljabinskis.
Töö Eesti NSV julgeolekuministri asetäitjana 1943–50.
Eesti NSV julgeolekuministri asetäitjana tegeles ta otseselt julgeoleku operatiivtööga. 1945. aastal juhtis Mihhailov julgeoleku operatiivgruppe, mis tegelesid vastupanuliikumise lämmatamisega. Operatiivgruppidesse kuulusid NKVD, NKGB, SMERŠ ja piirivalvevägede operatiivtöötajad ning NKVD vägede ja mõnel juhul ka Punaarmee üksused. Põhiline tegevusmeetod oli mastaapne "tšekistlik-sõjaline operatsioon", kus operatiivtöötajad juhtisid agentuurilt ja tunnistajatelt saadud informatsiooni alusel metsavennagruppide ja üksikisikute varjumispaikadesse NKVD üksused, kes pidid punkrid hävitama ja isikud arreteerima. 
Mihhailov juhtis märtsis-aprillis 1945 sellist operatiivgruppi Valga- ja Võrumaal ja augustis novembrini 1945 Tartumaal. Mihhailov oli EK(b)P KK büroo ees otseselt vastutav vastupanuliikumise likvideerimise eest. Ministri asetäitjana operatiivalal valmistas ta ette 1949. aasta märtsiküüditamist. Tema allkirjaga kiri läks jaanuaris 1949 Moskvasse NSV Liidu julgeolekuministri asetäitjale, kus olid kirjas küüditamisele tulevad inimrühmad ja nende arvandmed. 1949. aasta märtsiküüditamisel oli Mihhailov julgeolekuvolinik Tartu maakonnas. 1949. aasta juulis-augustis osales ta küüditamise läbiviimisel Moldaavias ning teda autasustati selle eest Isamaasõja ordeniga. Seoses EK(b)P KK VIII pleenumi järgse puhastusega võeti peale julgeolekuminister Boris Kummi tagandamist ametist maha ka Mihhailov.
Mālpilsi lennuväli

Mālpilsi lennuväli on sertifitseerimata lennuväli Lätis Sigulda piirkonnas Mālpilsist neli ja pool kilomeetrit põhja pool Bukase külas. 
Lennuväli rajati Nõukogude võimu ajal põllumajandusliku lennuväljana. Erinevalt paljudest teistest Läti lennuväljadest jäi see kasutusele ka pärast riigi taasiseseisvumist. 2013. aastal läks lennuväli eravaldusse. Tänapäeval takistavad selle kasutamist maandumisraja lähedusse püstitatud 10–15 meetri kõrgused mastid.
Jeri vald

Jeri vald (läti keeles "Jeru pagasts") on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ruhja linna ja Vilpulka, Sēļi, Rencēni, Burtnieki, Vecate, Naukšēni ja Ķoņi vallaga.
Valla pindala on 125 km². 2010. aasta seisuga elas seal 1453 inimest. Valla keskus on Endzele küla, vallavanem on Indra Celmiņa.
Vallas asuvad Jeri ja Ruhja põhikoolid. Piirkond on traditsiooniline põllumajanduspiirkond, tänapäeval restaureeritakse ja valmistatakse seal ka puidust mööblit.
Ajalugu.
Vald tekkis endise Jeri mõisa juurde. 1935. aastal oli Valmiera maakonda kuuluva Jeri valla pindala 98 km². 1945. aastal liideti Jeri vald Oleri vallaga ja 1953. aastal nimetati see ümber Jeri külanõukoguks. Aastal 1975 liideti osa külanõukogu maadest Ruhja linnaga. 1990. aastal moodustati külanõukogust taas vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Ruhja piirkonda. Tänapäeval jäävad lisaks Jeri mõisa endisele keskusele valda ka Endzele, Oleri ja Paipe mõisa endised keskused.
Kaitstavad objektid.
Ručakase muinaskalmed, Jaanimäe muinaskalmed, Pompji muinaskalmed, Mazšķudiņi muinaskalmed ja Jaunmeģīši muinaskalmed, Oleri mõisa hoonetekompleks ja Oleri mõisa seinamaalingud on regionaalse tähtsusega muinsusmälestised.
Loodus.
Valla maastikku liigendavad arvukad voored, millest kõrgeimad on Briedīšu kalns (54 m), Briežkalni (57 m), Krustiņu kalns (56,4 m), Jēcis (58,3 m) ja Jenču kalns (76 m). Vallas voolavad Seda jõgi ja Ruhja jõgi. Vald ise jääb Tālava madalikule. Maavaradest kaevandatakse seal liiva, leidub ka turvast. Metsade all on 45,3 % valla territooriumist.
Kohalike vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Ruhja jõe vasakul kaldal Jeri mõisa pargis asuv Jeri allikas ja Jeri koopad, Pugi kivikuhilad (U-kujuline 350 meetrit pikk kividest kuhjatis, kuhu on toodud 500 kuupmeetrit kive), Jēči lohukivi ja Apsīši ruunikivi, Kraujiņi ja Riemi rändrahnud. Vallas kasvavad põlispuud: Paipusi pärn ja saar, Kangari mänd ja tamm, Tīrumzemnieki kask. Looduskaitse all on veel Mežuļi kask, Krūži vaher, Gredzeni pärnad, Auniņi saar, Elmete saar, Irbītesi saar, Elmete tamm, Mežuļi kaheharuline tamm, Gredzeni mänd, Urmi pärn, Ņauki pärn, Mazšķudiņi pärnad, Ozolkalni pärn, Tollīši pärn, Pompīši pärn, Ruhja mõisapargi pärn, Tīlēni pärn, Pompīši tamm, Ruhja mõisapargi tamm, Kalnzaltese kuusk, Kalnzaltese pärn, Endzele mänd, Riemase pärnad, Kaibase pärnad, Runcēni elupuu, Balgalvji saar, Cālīši remmelgas, Endzele pärnad, Mārcēni pärn, Mārcēni remmelgas, Ābeļese pärnad, Sildedži tamm, Garā mäe pärn, Pugi pärn, Kajēga vaher, Venelese pärnad, Oleri mõisapargi tammed, Oleri mänd, Tīrumzemnieki kadakas, Meģītese kadakas, Anģi pärn, Salase pärn, Bāļi pärnad, Meģītese tamm, Meģītese paju, Vērbele paju, Paipusi tamm, Paipusi mõisapargi elupuud, Briežkalni elupuu, Oši elupuu, Paipusi paju, Ozoliņi tammed ja Ruhja mõisapargi lehised. Valla lõunaosa jääb Ruhja luha hoiualale, lääneosa aga Vidusburtnieksi hoiualale, vallas asub ka 105 hektari suurune Oleri soo hoiuala.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 1162 lätlast, 80 venelast, 21 valgevenelast, 16 ukrainlast, 12 poolakat ja 12 leedulast.
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Lembit Tepp

Lembit Tepp (29. jaanuar 1930 – 9. august 2008) oli eesti statistik.
1949. aastal lõpetas ta Väike-Maarja Keskkooli. 1953. aastal lõpetas ta Tallinna Polütehnilise Instituudi majandusteaduskonna kaubanduse ökonoomika erialal kiitusega.
Aastatel 1953–1961 oli ta Tallinna Polütehnilise Instituudi raamatukogu juhataja. 
1961. aastast töötas ta statistika valdkonnas. 1970.–1980. aastatel oli ta Eesti NSV Statistika Keskvalitsuse juhataja esimene asetäitja. 1990–2000. aastatel oli ta Statistikaameti rahvaloenduse teenistuse nõunik. Ta on korraldanud rahvaloenduste läbiviimist Eestis. Ta oli ka Eesti rahvastikuregistri üks alusepanijaid.
Ta on maetud Liiva kalmistule.
Vilpulka vald

Vilpulka vald (läti keeles "Vilpulkas pagasts") on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Ipiku, Loodi, Jeri, Ramata, Sēļi ja Ķoņi vallaga ning Viljandimaa Mulgi vallaga (varasema Abja vallaga).
Valla pindala on 88 km². 2010. aasta seisuga elas seal 670 inimest. Valla keskus on Vilpulka küla, vallavanem on Dagnija Pozņaka.
Vallas asub Vilpulka algkool. Rūja rabas toodetakse turvast, samuti on seal puidutööstusettevõtteid ja mööblitootjaid.
Loodus.
Vallas voolavad Ruhja jõgi, Sapraša jõgi ja Palmute. Vald jääb Tālava madalikule. Maastik on lainjas, kõrgeim koht ulatub 72 meetrit üle merepinna. Madalaim koht asub Ruhja jõe ääres (42 m). Maavaradest leidub lisaks turbale veel liiva ja kruusa.
Ajalugu.
Vald asub kolme endise mõisa – Terneja, Jurata ja Eriņi – maadel.1945. aastal muudeti endine Terneja vald Vilpulka külanõukoguks. Aastal 1954 liideti sellega endine Virķēni külanõukogu. 1990. aastal moodustati külanõukogust Vilpulka vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Ruhja piirkonda.
Kaitstavad objektid.
Kohalike vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Vilpulka mägi, kus asub vabaõhulava, ja Šīvari rahn (pikkus 5,30 m, laius 2 m ja kõrgus 2 m). Looduskaitse all on Pīkoli tamm, Maziņķi tee männid, Iņķi paju, Vilpulka mäe kask, Leski tamm, Cieši haab, Virķēni vana kõrtsi tamm, Virķēni mõisa tamm, samuti ka üks Eesti piiri lähistel kasvav nimetu paju. Valla lõunaosa jääb Ruhja luha hoiualale. Regionaalse kaitse all olevad muinsusmälestised on Bērziņi keskeagne kalmistu ja Lejaszasase keskaegne kalmistu.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 460 lätlast, 27 venelast, 12 valgevenelast, 7 ukrainlast, 2 poolakat ja 3 leedulast.
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Lendkala (tähtkuju)

Lendkala (ladina "Volans", lühend Vol) on väike lõunataeva tähtkuju.
Lendkala suurus on 141 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 76. kohal. Heledaim täht on Beta Volantis tähesuurusega 3,77. Heleduselt teine Gamma Volantis on kaksiktäht kaugusel 142 valgusaastat.
Lendkala on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel nimega "Vliegendenvis" (Lendkala). Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias" nimega "Piscis Volans". John Herschel tegi 1844. aastal lühendada nimi ühesõnaliseks ning edaspidi on kasutuses olnud ladinakeelne nimetus Volans.
Kuldkala (tähtkuju)

Kuldkala (ladina "Dorado", lühend Dor) on lõunataeva tähtkuju.
Kuldkala suurus on 179 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 72. kohal. Heledaim objekt on kaksiktäht Alpha Doradus tähesuurusega 3,3. 
Kuldkalas asub osa Suurest Magalhãesi pilvest ja mitmeid galaktikaid.
Kuldkala on üks 12 tähtkujust, mille moodustas hollandi astronoom Petrus Plancius meresõitjate Pieter Dirkszoon Keyseri ja Frederick de Houtmani lõunataeva vaatluste põhjal. Seda kujutati 1598 valminud taevagloobusel. Esimest korda kujutati seda täheatlases 1603. aastal – Johann Bayeri "Uranometrias".
Eesti NSV teeneline metsakasvataja

Eesti NSV teeneline metsakasvataja on Eesti NSVs välja antud aunimetus.
Aunimetust andis Eesti NSV Ülemnõukogu Presiidium. Aunimetus kehtestati 1966. aastal.
Lõunakala

Lõunakala (ladina "Piscis Austrinus", lühend PsA) on lõunataeva tähtkuju. 
Lõunakala suurus on 245 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 60. kohal. Heledaim täht on 25 valgusaasta kaugusel asuv Fomalhaut tähesuurusega 1,16.
Repliik

Repliik on lühike ütlus või vastus.
Pärast kohtukõnesid võib protsessiosaline vastata teise protsessiosalise kohtukõnele repliigiga. Repliigi kestus ei või olla üle kolme minuti. Viimase repliigi õigus on kostjal.
Richard Martinson

Richard Martinson (25. augustil 1930 Vaivere, Saaremaa – 25. oktoober 2016) oli eesti põllumajandustegelane.
1956. aastal lõpetas ta Olustvere Põllumajandustehnikumi agronoomia erialal kiitusega.
Pärast tehnikumi lõpetamist töötas Keila sovhoosis osakonnajuhatajana. Keila sovhoosi ja Ranna sovhoosi ühendamise järel sai ta Ranna sovhoosi asedirektoriks. Aastatel 1981–1991 oli ta Ranna sovhoosi direktor.
Kuressaare Linnavalitsus

Kuressaare Linnavalitsus oli Saare maakonna Kuressaare linna täidesaatev võimuorgan (linnavalitsus) enne 2017. aasta haldusreformi. Linnavalitsuse nimetas ametisse Kuressaare Linnavolikogu. 
Linnavalitsus asus enne teist maailmasõda hoones Tallinna tänav 1 ja pärast Eesti iseseisvuse taastamist Tallinna tänav 10. 
Nüüdisajal asub aadressil Tallinna tänav 10 haldusreformi käigus moodustatud Saaremaa valla täidesaatev võimuorgan, Saaremaa vallavalitsus. 
Kuressaare linnapea.
Kuressaare linnavalitsuse juht oli Kuressaare linnapea ning viimaseks selle ametikoha pidajaks oli Madis Kallas.
Lavamägi (tähtkuju)

Lavamägi (ladina "Mensa", lühend Men) on lõunataeva tähtkuju. 
Lavamäe suurus on 153 ruutkraadi ja see on pindalalt 88 tähtkuju seas 75. kohal. Tähtkujus ei ole heledaid tähti. Heledaim täht on 33 valgusaasta kaugusel asuv Alpha Mensae tähesuurusega 5,07m. See on tähtkujude heledaimatest tähtedest kõige väiksema heledusega.
Tähtkuju autor on prantsuse astronoom Nicolas-Louis de Lacaille, kellele see meenutas Kaplinna lähedal asuvat mäge, mis oli sageli pilvega kaetud. Ta pani tähtkujule 1752. aastal nimeks "Mons Mensae", mis John Herscheli 1844. aasta soovituse järgi lühendati Mensaks.
Kose Haridusselts

Kose Haridusselts oli haridusselts Kosel.
Selts moodustati Kose Muusikaseltsi ja Kose karskusseltsi "Aade" ühendamisel ning alustas tööd 5. augustil 1907. Seltsi esimeheks valiti Kose-Uuemõisa kooliõpetaja Jaan Jürgenson.
Haridusseltsi raamatukogu, mis tänapäeval kannab nime Kose Raamatukogu, avati 1908. aastal.
Kurblu oja

Kurblu oja (ka "Kurdlu oja") on oja Harjumaal Kuusalu vallas. Oja algab Kure allikast ja suubub Kolga lahte.
Männiheinik

Männiheinik ("Tricholoma matsutake", sünonüüm "Tricholoma nauseosum") on heiniku perekonda kuuluv seeneliik.
Eestis on männiheinik harv, leitud Lahemaalt ja Naissaarelt. Ta kasvab vanades kuivades männimetsades.
Ta on maailma kalleim kübarseen.
Tal on pruunikad kiud ja soomused. Kübara läbimõõt on 15-30 sentimeetrit.
Kurdla peakraav

Kurdla peakraav on peakraav Saare maakonnas Saaremaa vallas. Peakraav suubub paremalt Kuke peakraavi. Peakraavi pikkus on 7,2 km ja selle valgla suurus on 30,8 km².
Heinik

Heinik ("Tricholoma") on heinikuliste sugukonda kuuluv perekond seeni.
Perekonda kuulub ligikaudu 100 liiki. 
Eesti liigid.
Eestis oli 2019. a seisuga leitud kasvamas 43 liiki heinikuid. Osa neist nagu põhjala heinik pole siiski ametlikku DNA-põhist kinnitust saanud. 2020. aastal lisandus leiunimekirja roosakas heinik. Aastal 2023 lisandus punetav heinik.
Kunila peakraav

Kunila peakraav on peakraav Harju ja Rapla maakonnas. Peakraav suubub vasakult Tuhala jõkke. Peakraavi pikkus on 7,1 km ja valgla pindala on 14,5 km².
Loodi vald

Loodi vald (ka "Lode vald", läti keeles "Lodes pagasts") on vald Lätis Valmiera piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Vilpulka ja Kööna vallaga ning Viljandimaa Mulgi vallaga (varem Karksi ja Abja vallaga).
Valla pindala on 64 km². 2010. aasta seisuga elas seal 374 inimest. Valla keskus on Loodi küla, vallavanem on Agnese Ripīte.
Ajalugu.
Loodi valda on kirjalikes allikates esimest korda mainitud aastal 1504. Toona kuulusid sinna Araksti ja Lode mõis. Valla ajalooline saksakeelne nimi oli "Metzküll". Aastal 1933 liideti Loodi vallaga Arakste vald. Selle pindala oli toona 65,09 km² ja seal oli 943 elanikku. 1945. aastal loodi valla territooriumile Arakste ja Loodi külanõukogu, vald ise kaotati aastal 1949. Aastal 1954 liideti Loodi külanõukoguga likvideeritav Arakste külanõukogu. 1990. aastal moodustati külanõukogust Loodi vald. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Ruhja piirkonda.
Loodus.
Suur osa vallast jääb Sakala kõrgustikule, Ruhja jõe äärsed alad ka Tālava madalikule. Maavaradest leidub seal savi ja kruusa. Kõrgeim koht asub valla põhjaosas (81 m). Vallas voolab Ruhja jõgi, seal asub ka 10,3 hektari suurune Laņģa järv. Vald ise on traditsiooniline põllumajanduspiirkond, kus tegeletakse teravilja ja kartuli kasvatamisega, peetakse veiseid ja lambaid, tegeletakse ka mesindusega. Kohalike vaatamisväärsuste hulka kuuluvad Araksti mõisakompleks ja selle juures asuv Mīlestības akmens (Armastuse kivi, pikkus 4,7 m, laius 2,7 m ja kõrgus 2,5 m), Urga Rootsi kivi (pikkus 3,9 m, laius 2,4 m ja kõrgus 2,1 m) ja 30 ohvrilohuga Kalnalammiki muinasasula selle juures asuva ohvrikiviga (pikkus 5,4 m, laius 2,8 m ja kõrgus 1,2 m). Looduskaitse all on Labrenči saar, Akmeņgravase mänd, Kolki tamm, Klāviņi pärnad, Kalniņi kask, Vītoli seedermänd ja Mikmežase tamm.
Muinsusmälestised.
Muinsusmälestistest on regionaalse kaitse all Kalnalammiki muinasasula selle juures asuva ohvrikiviga, Araksti mõisa laut ja Araksti mõisa ait Urga Rootsi kivi ning Kokļese muinaskalmed ehk Kirikuase.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 289 lätlast, 16 venelast, 17 valgevenelast ja 5 ukrainlast.
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Konvere mõis

Konvere mõis (saksa keeles "Konfer"; ka Kuundra mõis) oli mõis Ridala kihelkonnas Läänemaal.
Mõis rajati ajavahemikul 1726–1733 Kirimäe mõisast eraldatud alale.