Rahvusvaheline Akadeemiate Liit

 
Rahvusvaheline Akadeemiate Liit (prantsuse keeles "Union Académique Internationale"), akronüüm UAI, on humanitaar- ja sotsiaalteadustega tegelevaid teadusakadeemiaid ühendav rahvusvaheline föderatsioon.
Rahvusvahelise Akadeemiate Liidu eesmärgiks on arendada ühisuuringuid (sealhulgas ühisprojekte) ja soodustada uurimistulemuste publitseerimist.
UAI ametlik töökeel on prantsuse keel. Peakorter (sekretariaadi asukoht) asub Brüsselis Akadeemiate palees.
UAI 50. aastapäeva tähistamise ametlik tseremoonia peeti 1969. aastal Pariisis Prantsuse Instituudi kuppelsaalis. Oma 75. aastapäeva tähistas UAI 1995. aastal Prahas. 
Ajalugu.
Rahvusvaheline Akadeemiate Liit asutati 1919. aastal Pariisis Inskriptsioonide ja Kirjanduse Akadeemia initsiatiivil. 1919. aasta mais toimunud esimesel kokkusaamisel esitati läbivaatamiseks liidu statuut. Seda korrigeeriti veel 1919. aasta oktoobris toimunud nõupidamisel. Koosolekutest võtsid osa 11 riigi teadusakadeemia esindajad – Belgiast, Taanist, Prantsusmaalt, Suurbritanniast, Kreekast, Itaaliast, Hollandist, Poolast, Venemaalt ja väljastpoolt Euroopat Jaapanist ja Ameerika Ühendriikidest. Veel samal aastal liitusid UAI-ga Jugoslaavia ja Portugali teadusakadeemia. 
Rahvusvahelise Akadeemiate Liidu esimene assamblee toimus 26.–28. mail 1920 Brüsselis, kus UAI esimeseks presidendiks valiti Belgia ajaloolane Henri Pirenne. UAI liige Belgia kuninglik teaduste, kirjanduse ja kaunite kunstide akadeemia jäi vastutama UAI sekretariaadi rolli täitmise eest. Nii sai Belgia teadusakadeemia alaline sekretär "ex officio" ka UAI peasekretäriks. 
UAI juhtorganid.
Peaassamblee.
Kord aastas kogunevad UAI liikmete esindajad peaassamblee istungile. Toimumiskohad on erinevad. Kõige sagedamini – iga kahe-kolme aasta tagant – on olnud istungite toimumiskohaks Brüsselis asuv Akadeemiate palee. Ülejäänud kordadel on istungeid peetud liikmesakadeemiate asukohtades. Nii näiteks 2014. aastal peeti istung Londonis (võõrustajaks Briti Akadeemia), 2013. aastal peeti istung Mainzis (võõrustajaks Teaduste ja Kirjanduse Akadeemia Mainzis), 2012. aastal New Delhis (Sahitya Akademi), 2010. aastal Budapestis (Ungari Teaduste Akadeemia) ja 2009. aastal Buenos Aireses (Argentina rahvuslik ajalooakadeemia).
UAI liikmeskond.
Rahvusvaheline Akadeemiate Liitu kuulub teadusakadeemiaid, teadusseltse ja riigisiseseid akadeemiate ühendusi 66 riigist üle maailma.
Eesti Teaduste Akadeemia sai UAI liikmeks 1998. aastal. Eestit esindab akadeemik Jaan Undusk.. Varem on Eestit esindanud akadeemik Peeter Tulviste. 
UAI liikmeid on kolme erineva staatusega – liige ("Member"), afileeritud liige ("Affiliated Member") ja assotsieerunud liige ("Associate Member"). Assotsieerunud liikmed on Kasahstani ja Mali teadusakadeemia ning Rahvusvaheline Ajalooteaduste Akadeemia. Afileeritud liikmed on Albaania, Brasiilia, Costa Rica, Elevandiluuranniku, Gruusia, Madagaskari, Moldova, Nigeri, Peruu ja Lõuna-Aafrika Vabariigi teadusakadeemia ning Académie royale des sciences d'outre-mer, Académie des Sciences d'Outre-Mer ja Hongkongi Humanitaarakadeemia. Ülejäänud liikmed on täieõiguslikud liikmed. 
Tunnustus.
1964. aastal pälvis UAI Erasmuse auhinna panuse eest rahvusvahelise koostöö edendamisel.