Lucas van Uden

Lucas van Uden (18. oktoober 1595 Antwerpen – 4. november 1672 Antwerpen) oli flaami graveerija ja maalikunstnik, kelle loomingu põhiosa moodustavad maastikumaalid. 
Elulugu.
Lucas van Uden sündis 1595. aastal Antwerpenis. Tema isa oli Antwerpeni linnakunstnik Artus van Uden (sündinud 1544) ning vanaisa oli Antwerpeni kuulsa gobelääni- ja siidivabriku asutaja Pieter van Uden. Lucasel oli vend Jacob van Uden, kellest sai samuti maastikumaalija ning kelle looming sarnanes väga tema venna Lucase teostega. 
Arvatavasti oli Lucase esimene õpetaja tema isa Artus van Uden, kes tutvustas pojale maalikunsti ning andis edasi vajalikke oskusi. Lucas van Uden registreeriti aastatel 1626–1627 Antwerpeni Püha Luuka gildi "meistri pojana". 
Lucas van Uden abiellus 14. veebruaril 1627 Anna van Woelputiga (suri 1667). Kuigi Lucas elas enamiku elust Antwerpenis, siis aastal 1650 on registreeritud periood, kus ta arvatavasti elas kuskil mujal. Arvatavasti reisis ta aastatel 1644–1646 Reini jõge pidi ning viibis seetõttu kodulinnast eemal. 
Looming.
Lucas van Uden keskendus põhiliselt maastikumaalile ning tema looduse vaatlemise oskust peetakse tema eriliseks andeks. Eriti vahetult ilmutab tema talent end tema joonistustes ja skitsides (“Kaljunäoline maastik”) ning mõnes maalis (“Maastik ennustava mustlastüdrukuga”). 
Ta sai inspiratsiooni üldisemalt Hollandi maastikumaalist, mis õitses sel ajal, aga ka kindlatelt tolle ajastu kunstnikelt, nagu Peter Paul Rubens'ist ning Joos de Momperi maastikest, kelle teoseid talle meeldis kopeerida. Lisaks sellele meeldis Udenile inspiratsiooni koguda ka otse loodusest. Udeni eluloo koostaja Arnold Houbraken on märkinud, et Uden “ärkas koidikul ja läks lagendikele ja metsa” joonistama ja maalima. Enamik tema teostest on aastatest 1630–1650. 
Loomingu kirjeldus.
Enamik Lucas van Udeni teostest on sarnase plaaniga. Teosed kujutavad paremal pool servas enamasti puudesalu, puud on väga sirged, välja arvatud paar puud, mis kalduvad teose keskosa poole. Teose keskosas kujutab Uden põldusid, künkaid, külakesi, lagendikke, madalikke, orgusid ning tagaplaanil paistavad kas metsad või mäestikud. Mäestikud ei mõju aga sarnaselt tema eelkäijate mäestikega kurjakuulutavalt, vaid rahulike ja romantilistena (“Maastik kaljumäestikega”) .
Teostele on omane pehme, isegi kahvatu värvikasutus. Uden kasutab oma teostes enamasti üsna neutraalseid värve: roosakaspruune, tuhmrohekaid toone. Udeni värvikasutus on leidnud ka kriitikat, sest seda on iseloomustatud kuiva ning monotoonsena. 
Teostelt leiab ka inimfiguure: karjased, jalutajad, talupojad tööl, mustlastüdrukud ennustamas. Figuure joonistas ta peamiselt ise, aga vahepeal tegi ta ka koostööd David Teniersiga. Lucas van Uden on tegelaste maalimisel võtnud inspiratsiooni Rubensi teostest. Selle sarnasuse tõttu peetakse Rubensit tihti Udeni teoste kaasautoriks. Siiski ei vasta see spekulatsioon arvatavasti tõele ning Udeni ning Rubensi koostöö piirdub vaid Rubensi teostest motiivide laenamisega. 
Detailirohkus on omane eriti Udeni väiksemas mõõdus teostele, samas kui tema suuremamõõdulistele teostele on omane tumedate-jahedate aladega vastandamine selgete-soojade aladega, mis asetab ta samasse maalitraditsiooni, nagu Jan Brueghel I ja Joos de Momper. 
Peter Paul Rubensi ja teiste kunstnike mõju Udeni loomingule.
Palju kõneainet on tekitanud arusaam, et Lucas van Uden töötas Peter Paul Rubensi ateljees Antwerpenis ning tegi eelmainitud kuulsa kunstnikuga koostööd . Arvamused selle kohapealt jaotuvad pooleks. Need, kes peavad eelmainitut vääraks, põhjendavad seda kaheti. Esiteks, Lucas van Udeni stiil ei ole äratuntav mitte üheski Rubensi teoses ning seetõttu ei saanud Uden valmistada taustasid Rubensile. Teiseks puuduvad ka väidet toetavad dokumentaalsed tõendid sellise koostöö kohta. 
Kuigi mainitud kunstnikud ei teinud arvatavasti koostööd, on Peter Paul Rubensi mõju selgesti tajutav Lucas van Udeni loomingus. Uden tegi Rubensi teostest mitmeid koopiaid ning kasutas oma töödes ka rubenslikke elemente, nagu “ümmargust kannu peas kandvat naist ja jootmiskohas lehmi või selliseid stiilivahendeid nagu tagant valgustatud esiplaanil olevad puud” .
Näiteks võttis Lucas van Uden eeskujuks Rubensi “Maastiku vikerkaarega” ning “Maastiku koos Ulyssese ja Nausicaga”, mida Uden kopeeris ja töötas ümber. 
Kuigi Lucas van Udenile meeldis kopeerida erinevate kunstnike töid, nagu Brueghel, de Momper ja Rubens, ei suutnud Uden siiski kopeerimisest edasi arendada endale väga isikupärast stiili, millega end silmapaistvamate kunstnikute sekka ajalukku kirjutada. 
Lucas van Udeni ja Peter Paul Rubensi loomingu suurim erinevus on kunstnike värvikasutus. Kui Rubensi teosed paistavad silma just oma värvirohkuse poolest, siis Udeni teostele on omane eriti kahvatu värvivalik. 
Õpilased.
Lucas van Udeni õpilaste hulka kuulusid Philips Augustin Immenraet (1627–1679) ja Jan Baptist Bonnecroy (1618–1676) .