Alaline struktureeritud koostöö

Alaline struktureeritud koostöö (inglise keeles Permanent Structured Cooperation, lühend PESCO) on 2017. aastal algatatud Euroopa Liidu liikmesriikide kaitsekoostöö mehhanism.
Sellega on liitunud 26 Euroopa Liidu liikmesriiki, kõik peale Malta.
Ajalugu.
Alaline struktureeritud koostöö on ellu kutsutud 2009. aasta Lissaboni lepinguga, millega anti võimalus nendele liikmesriikidele, kelle sõjalised võimed vastavad kõrgematele kriteeriumidele ja kes soovivad teha üksteise ees siduvamaid kohustusi, luua Euroopa Liidu raamistikus tugevam koostöömehhanism.
Euroopa Liidu lepingu artikkel 42 lõige 6:"Liikmesriigid, kelle sõjalised võimed vastavad kõrgendatud kriteeriumidele ja kes on selles valdkonnas siduvamaid kohustusi võtnud, pidades silmas kõige nõudlikumaid missioone, loovad liidu raames alalise struktureeritud koostöö." "[...]"Euroopa Liidu lepingu artikkel 46 lõige 1:"Liikmesriigid, kes soovivad osaleda [...] alalises struktureeritud koostöös, kes vastavad nõuetele ja võtavad endale sõjalisi võimeid puudutavaid kohustusi, mis on esitatud protokollis alalise struktureeritud koostöö kohta, teatavad oma kavatsusest nõukogule ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale."Siiski peeti alalist struktureeritud koostöö aktiveerumist poliitiliselt ebatõenäoliseks ning tõhustatud koostööga ei liikutud edasi aastaid. 2017. aastal peetud kõnes nimetas toonane Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker seda Lissaboni lepingu sätet „uinunud kaunitariks“, kutsudes sarnaselt mõtlevaid liikmesriike viima Euroopa kaitse järgmisele tasemele.
Sama aasta septembris kohtusid Euroopa Liidu kaitseministrid Eesti eesistumise egiidi all mitteametlikult Tallinnas, kus jõuti sisulise kokkuleppeni liikuda PESCO-ga edasi. 13. novembril 2017 allkirjastasid 23 liikmesriiki ühisteate alalise struktureeritud koostöö loomise toetuseks, kaks liikmesriiki – Iirimaa ja Portugal – liitusid täiendavalt 7. detsembril. Euroopa Liidu Nõukogu võttis PESCO käivitamiseks vastu ametliku otsuse 11. detsembril 2017.
Taani, millel oli enne liitumist loobumisklausel ("opt-out") ühisest julgeoleku- ja kaitsepoliitikast, liitus koostöömehhanismiga 2023. aastal.
Eesmärk ja olemus.
PESCO tugineb varasematele Euroopa Liidu kaitsekoostöö formaatidele, suurendades senist ulatust, fookust ja tulemuslikkust. Mehhanismi eesmärk on integreerida osalevate liikmesriikide seni eraldi seisnud võimekused ja projektid planeeritud koostöö suunas, et luua sidusam Euroopa kaitsekoostöö.
PESCO projektide kaudu toetatakse seniste ja uute võimete arendamist ning ühiste operatsioonide ja missioonide läbiviimist.
PESCO täiendab kahte olemasolevat algatust:
Juhtimine.
Koostöömehhanismi juhitakse mitmetasandiliselt.
PESCO sekretariaadina töötavad ehk igapäevast halduslikku tuge pakuvad Euroopa Kaitseagentuur ja Euroopa Välisteenistus.
Euroopa Liidu Nõukogu, kus hääletusõigus on vaid PESCO liikmesriikidel, vastutab üldise poliitilise suuna ja otsuste tegemise eest. Otsuseid võetakse vastu ühehäälsuse printsiibil (v.a uute liikmete vastuvõtmisel ja liikmesuse peatamisel, kui kasutatakse kvalifitseeritud häälteenamust).
Projektide rakendamise eest vastutavad nendes osalevad liikmesriigid.
Liitunud riigid.
Alalise struktureeritud koostöö mehhanismiga on liitunud 26 Euroopa Liidu liikmesriiki:
, 
, 
, 
, 
, 
, 
, 
, 
, 
, 
, 
, 
Ainsa EL-i liikmesriigina ei ole koostöömehhanismiga veel liitunud Malta. Samuti ei liitunud PESCO-ga toonane liikmesriik Suurbritannia.