tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Cesvaine piirkond

Cesvaine piirkond (läti keeles "Cesvaines novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Vidzemes.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Cesvaine piirkonna elanikest lätlasi 91,1%, venelasi 5,1%, ukrainlasi 1,2% ja teistest rahvustest inimesi 2,6%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Cesvaine linna ja maapiirkonna liitmise teel. Hiljem moodustati maapiirkonnast Cesvaine vald. 2021. aastal liideti Cesvaine piirkond Madona piirkonnaga.
Dobele piirkond (2009–2021)

Dobele piirkond (läti keeles "Dobeles novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Zemgales.
Piirkonna elanikest on lätlasi 73,1%, venelasi 13,7%, valgevenelasi 4,5%, leedulasi 2,7%, ukrainlasi 2,0%, poolakaid 1,7% ja mustlasi 1,1%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Dobele linnast ja 10 vallast: Annenieki, Auri, Bērze, Biksti, Dobele, Jaunbērze, Krimūnase, Naudīte, Penkule ja Zebrene. 2021. aastal moodustati senisest Dobele piirkonnast ning Auce ja Tērvete piirkonnast uus Dobele piirkond.
Aimakk

Aimakk (mongoli "Аймаг", ) on Mongoolia 1. järgu haldusüksuse tüüp.
Mongoolias on 21 aimakki ja üks keskalluvusega linn (pealinn Ulaanbaatar). Aimakid jaotatakse ringkondadeks ("sum").
Mona Lisa naeratus

"Mona Lisa naeratus" (inglise keeles "Mona Lisa Smile") on 2003. aastal valminud USA romantiline draamafilm.
Cibla piirkond

Cibla piirkond (läti keeles "Ciblas novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga.
Läti rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Cibla piirkonna elanikest lätlasi 74,67%, venelasi 20,07%, valgevenelasi 1,98%, ukrainlasi 1,21% ja teistest rahvustest inimesi 2,07%.
Piirkond moodustati 2000. aastal Cibla vallast ja Līdumnieki vallast. 2009. aastal liideti piirkonnaga Blonti, Pušmucova ja Zvirgzdene vald. 2021. aastal liideti Cibla piirkond Ludza piirkonnaga.
Zilupe piirkond

Zilupe piirkond (läti keeles "Zilupes novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis Latgales. Piirnes idas Venemaaga ja lõunas Valgevenega.
2010. aasta seisuga oli piirkonna elanikest 54,23% venelasi, 23,67% lätlasi, 16,23% valgevenelasi, 2,37% poolakaid ja 1,64% ukrainlasi.
Piirkond moodustati 2002. aastal Zilupe linnast ja Zaļesje vallast. 2009. aastal liideti piirkonnaga Lauderi ja Pasiene vald. 2021. aastal liideti Zilupe piirkond Ludza piirkonnaga.
577

577. aasta (DLXXVII) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas reedel. Arvu 577 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
576

576. aasta (DLXXVI) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 576 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
572

572. aasta (DLXXII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas reedel. Arvu 572 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Sakala tänav (täpsustus)

Sakala tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
571

571. aasta (DLXXI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas neljapäeval. Arvu 571 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Tartu maantee (täpsustus)

Tartu maantee on tänav mitmes Eesti asulas:
568

568. aasta (DLXVIII) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas pühapäeval. Arvu 568 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
566

566. aasta (DLXVI) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas reedel. Arvu 566 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
Love Metal

"Love Metal" on ansambli HIM neljas album, mis anti välja 2003. aastal. Digipak-versioonil on lisalugu "Love's Requiem".
Lood.
Boonusvideod:
Ikšķile piirkond

Ikšķile piirkond (läti "Ikšķiles novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Piirkond moodustati 2004. aastal Ikšķile linnast ja Tīnūži vallast. 2021. aastal liideti Ikšķile piirkond Ogre piirkonnaga.
Ērgļi piirkond

Ērgļi piirkond (läti keeles "Ērgļu novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Piirkond moodustati 2006. aastal kolmest vallast (Ērgļi, Jumurda ja Sausnēja vallad). 2021. aastal liideti Ērgļi piirkond Madona piirkonnaga.
Leo Normet

Leo Normet (1936. aastani Leopold-Bruno Norberg; 17. september 1922 Pärnu – 27. detsember 1995 Tallinn) oli eesti helilooja, muusikateadlane ja õppejõud.
Elukäik.
Leo Normet õppis Pärnu Ühisgümnaasiumis ning seejärel Tartu Muusikakoolis klaveri eriala.
Sõja-aastatel tegutses pianistina Eesti NSV Riiklikes Kunstiansamblites Jaroslavlis, kus alustas Eugen Kapi juhendamisel kompositsiooniõpinguid. Lõpetas 1950. aastal Tallinna Konservatooriumi kompositsiooniklassi. Tema õpetaja oli Heino Eller. Õpetas aastatel 1948–1957 Tallinna Muusikakoolis ja 1954. aastast Tallinna Konservatooriumis. Sai 1970. aastal dotsendiks ja 1991. aastal professoriks.
Heliloojana on Leo Normet komponeerinud oopereid ja operette, laulumänge, instrumentaalmuusikat, soolo- ja koorilaule. Muusikateadlasena oli Leo Normet tuntud eeskätt Sibeliuse uurijana. Oma väitekirja "Sibeliuse sümfooniad" kaitses ta Moskva Konservatooriumi juures 1969. aastal. Jean Sibeliuse kõrval uuris ta eesti ja 20. sajandi heliloojate loomingut, samuti huvitus orientaalsest muusikast. Normet pidas loenguid nii kodu- kui ka välismaal, sh Helsingis, Viinis, Torontos, Sorbonne’i ülikoolis Pariisis ja Baltimaades. Ta esines rahvusvahelistel konverentsidel ja tegi kaastööd teatmeteostele "ENE", "Die Musik in Geschichte und Gegenwart" ja "История музыки народов СССР" ning oli muusikasaadete autor Eesti Raadios (sarjad: "Kauged rahvad muusikas", "Maailma rahvad muusikas") ja Eesti Televisioonis. Muuhulgas mängis ta Eesti Telefilmi kultusfilmiks saanud komöödias "Mehed ei nuta" (1968).
Leo Normet oli Eesti Muusikanõukogu asutajaid (1992) ja esimene president, Eesti Akadeemilise Orientaalseltsi (1983) ning Pariisi Ülikooli Esteetika ja Kunstiteaduse Instituudi juures tegutseva LERSEM-i auliige (1994).
Isiklikku.
Aastatel 1945–1960 oli Leo Normet abielus kirjaniku ja tõlkija Dagmar Normetiga. Neil sündisid poeg Ingo Normet (1946) ja tütar Haldi Normet (1953). 
Teisest abielust Marika Ojaga sündis tütar Evelin Normet (1962–2008).
1976. aastal tutvus Leo Normet Sirje Vihmaga, kellega ta aasta hiljem abiellus.
2011. aasta Taani parlamendivalimised

2011. aasta Taani parlamendivalimised toimusid 15. septembril.
Valiti 179 Folketingi liiget, neist 175 Taanis, 2 Fääri saartel ja 2 Gröönimaal.
Kuigi valitsev Venstre sai enim hääli ja kohti parlamendis, said opositsiooniparteid kokku rohkem hääli ja enamuse parlamendis.
Taanis käis valimas 3 545 362 inimest ehk 87,7% valijatest, Fääri saartel 20 644 ehk 58.,9% ning Gröönimaal 22 913 ehk 57,4%.
Welfid

Welfid on Euroopa dünastia, millest on pärit olnud paljud Saksa ja Suurbritannia monarhid 11.–20. sajandini.
Welfid on Este dünastia vanem haru, dünastia, mille varaseimad tuntud liikmed elasid 9. sajandil Lombardias. Sel põhjusel kutsutakse seda mõnikord ka Welf-Este. Selle haru esimene liige oli Welf IV; ta päris Vanema Welfide dünastia vara, kui tema emapoolne onu Welf III aastal 1055 suri. Aastal 1070 sai Welf IV Baieri hertsogiks.
Welf V abiellus krahvinna Matilde di Canossaga, kes suri lastetuna ja jättis talle oma valdused, sealhulgas Toscana, Ferrara, Modena, Mantova ja Reggio, mis mängisid rolli Investituuritülis. Kuna Welfide dünastia asus selles tülis paavsti poolele, said paavsti poolehoidjad Itaalias tuntuks kui "gvelfid"; vaata gvelfid ja gibelliinid.
Heinrich Must, Baieri hertsog aastatel 1120–1126, oli esimene kolmest Welfide dünastia hertsogist, kes kandsid sama nime. Tema poeg, Baieri ja ka Saksimaa hertsog Heinrich Uhke, oli keisri valimistel soositud kandidaat Hohenstaufenite dünastia Konrad III vastu. Heinrich kaotas valimised, kuna teised vürstid kartsid tema võimu ja temperamenti, ja aeti Konrad III poolt oma hertsogkondadest ära.
Heinrich Lõvi sai oma isa kaks hertsogkonda tagasi, Saksimaa aastal 1142 ja Baieri aastal 1156. Aastal 1158 abiellus ta Matildaga (1156–1189), Henry II ja Akvitaania Eleanori tütrega ning Richard Lõvisüdame õega. Väljaaetuna oma hertsogkondadest pärast Legnano lahingut aastal 1176 keiser Friedrich I ja teiste Saksa keisririigi vürstide poolt, kes olid innukad hõivama osi tema tohututest valdustest, asus ta aastal 1180 eksiili oma äia Henry II õukonda Normandias, kuid naasis kolme aasta pärast Saksamaale. Heinrich suri aastal 1195.
Tema poeg Otto von Braunschweig valiti kuningaks ja krooniti keisriks kui Otto IV. Tema pojapoeg Otto Laps sai aastal 1235 Saksimaa ühe osa, uue Braunschweig-Lüneburgi hertsogkonna hertsogiks, ja suri siin aastal 1252. Welfide Braunschweig-Lüneburgi dünastia jätkas valitsemist Hannoveris kuni Georg V, Austria liitlase Austria-Preisi sõjas, kaotuseni ja Hannoveri annekteerimiseni Preisimaa poolt.
Aastal 1692 ülendati Calenberg liini hertsog keiserliku kuurvürsti seisusse ja sai tuntuks kui Hannoveri kuurvürst. Tema poeg, Georg Ludwig, päris aastal 1714 Briti trooni (""). Welfide dünastia liikmed jätkasid Suurbritannia valitsemist kuni kuninganna Victoria surmani aastal 1901; Suurbritannias olid nad tuntud kui Hannoveri dünastia.
Hannover ise ülendati kuningriigiks aastal 1814, kuid annekteeriti Preisimaa poolt Austria-Preisi sõja käigus aastal 1866, milles Hannover oli Austria poolel. Dünastia vanem liin valitses palju väiksemat Braunschweig-Wolfenbüttelit. See liin hääbus aastal 1884. Kuigi hertsogkonna oleks pidanud pärima viimase Hannoveri kuninga poeg, jättis tema truudusetus keisrile hertsogkonna trooni tühjaks aastani 1913, kui tema poeg Ernst August abiellus keiser Wilhelm II tütrega ja päris hertsogkonna. Tema valitsemine oli siiski lühiajaline, kuna monarhia jõudis lõpule pärast Esimest maailmasõda aastal 1918.
Welfide dünastia kestab edasi. Selle praegune pea on Ernst August von Hannover.
Mihkel Jürna

Mihkel Jürna (5. september (vkj)/ 17. september 1899 Soonuka küla, Roela vald, Viru-Jaagupi kihelkond – 5. detsember 1972 Tallinn) oli eesti kirjanik ja tõlkija.
Ta õppis Kiltsi vallakoolis ja Väike-Maarja kihelkonnakoolis. Aastatel 1917–1923 õppis ta Tartus Hugo Treffneri gümnaasiumis. Ta õppis aastatel 1923–1926 Tartu ülikooli õigusteaduskonnas ja aastatel 1934–1937 arstiteaduskonnas.
Isiklikku.
Tema poeg Juhan-Kaspar Jürna oli Eesti NSV kultuuriminister aastatel 1973–1978.
Ramaz Nozadze

Ramaz Nozadze (sündinud 16. oktoobril 1983) on Gruusia maadleja.
Ta võitis 2004. aastal Ateena suveolümpiamängudelt Kreeka-Rooma maadluses hõbemedali. Finaalis jäi Ramaz Nozadze alla egiptlasele Karam Jābirile skooriga 1-12.
2008. aasta olümpiamängude avatseremoonial oli ta Gruusia meeskonna lippukandja.
Eestlastest on temaga maadelnud Heiki Nabi, kes kaotas EM 2007. aastal 1-5, ja Karol Maurer jun., kes kaotas 2003. aasta MM-il punktidega 1-12.
Gniezno

Gniezno ([ˈɡɲeznɔ], saksa "Gnesen") on 70 000 (2014.) elanikuga linn Poola lääneosa keskel, 50 km Poznańist idas.
Poola esimese kuningadünastia Piastide ajal oli Gniezno üks võimukeskusi. 10. sajandi allikad (nt "Dagome Iudex") nimetasid seda Piastide Poola pealinnaks. Tõenäoliselt oli Piastide riigi esimene pealinn siiski 840. aastail rajatud Giecz. 
Gniezno peapiiskop on roomakatoliku kirikus Poola priimas. Nii sarnaneb Gniezno ajalooline positsioon Canterbury või Reimsi omaga.
1999. aastast paikneb Gniezno Suur-Poola vojevoodkonnas; varem kuulus see Poznańi vojevoodkonda. Linn on ka Gniezno maakonna ("powiat") administratiivkeskus.
Jaan Hein

Jaan Hein (sündinud 10. märtsil 1961) on Eesti diplomaat.
Jaan Hein lõpetas 1984. aastal Leningradi Riikliku Ülikooli filosoofia erialal, 1987–1990 oli ta samas aspirantuuris. 
Alates 1992. aastast on ta töötanud välisministeeriumis, aastatel 1992–1994 poliitikaosakonna Kesk- ja Ida-Euroopa büroo direktorina, 1994–1997 poliitika- ja kaitseküsimuste nõunikuna Eesti saatkonnas Moskvas, 1997–2000 poliitika planeerimise osakonna nõunikuna, 2000–2003 ajutise asjurina Eesti saatkonnas Prahas, 2003–2006 poliitikaosakonna Ida-Euroopa ja Kesk-Aasia büroo direktorina. Alates 2006. aastast oli ta suursaadik Ukrainas, Gruusias ja Moldovas.
Alates septembrist 2011 on ta Eesti suursaadik Kasahstanis. Samast aastast on ta ühtlasi suursaadik Kõrgõzstanis ja Türkmenistanis ning 2012. aastast Tadžikistanis.
Pamela Anderson

Pamela Denise Anderson (sündinud 1. juulil 1967) on Kanada päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja loomakaitseaktivist.
1989. aastal poseeris ta esimest korda Playboys. 
Aastatel 1992–1997 mängis ta vetelpäästja C. J. Parkerit sarjas "Rannavalve".
Isiklikku.
Pamela Andersoni vanavanaisa Hermanni Hyytiäinen rändas Põhja-Ameerikasse Soomest ja võttis uueks nimeks Anderson.
Anderson abiellus 1995 Tommy Leega. Neil on pojad Brandon Thomas (sündinud 1996) ja Dylan Jagger (sündinud 1997). Nad lahutasid abielu 1998. aastal.
Vana-Pärnu maantee

Vana-Pärnu maantee on tänav Tallinnas Nõmmel.
Vana-Pärnu maantee algab Nõmme keskuses Nõmme Kultuurikeskuse kõrval Pärnu maantee ja Turu platsi ristilt, jookseb kirde suunas ning lõpeb Mustamäe nõlva ääres Piiri tänava ja Kristjan Raua tänava ristmikul. Tänava pikkus on umbes 450 meetrit.
Nõmme keskuse poolne lõik kuni nimetu põiktänavani on ühesuunaline. Suurim majanumber on 27.
Kenny Dalglish

Kenneth Mathieson Dalglish (sündinud 4. märtsil 1951 Glasgow's) on endine Šotimaa jalgpallur, ründaja.
Oma jalgpallurikarjääri jooksul mängis Dalglish vaid kahes klubis – Liverpoolis ja Celticus.
Šotimaa klubiga tuli Dalglish neli korda riigi meistriks. 1977. aastal kolis Dalglish Liverpooli, kus tuli seitse korda Football League First Divisioni meistriks ja võitis kolm Euroopa karikat.
Pärast jalgpallurikarjääri lõppu töötas Dalglish treenerina. Ta oli aastatel 1985–1991 ja 2011–2012 Liverpooli, 1991–1995 Blackburn Roversi, 1997–1998 Newcastle Unitedi ja 2000. aastal Celticu peatreener.
Lõuna tänav

Lõuna tänav on mitme tänava nimi Eestis:
Veel leiab Lõuna tänava Antslas, Elvas, Karksi-Nuias, Keilas, Kiviõlis, Loksal, Paldiskis, Sindis, Tapal, Tõrvas ja Türil.
Eesti alevites on sellenimeline tänav Kohilas ja Pärnu-Jaagupis.
Eesti alevikes on Lõuna tänav Kadrinas, Kiisal, Kurekülas, Rakkes, Ristil, Võsul ja Väike-Maarjas.
Kevade tänav

Kevade tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Vene tänav (täpsustus)

Vene tänav (täpsustus)
Catherine Wilkening

Catherine Wilkening (sündinud 16. juulil 1963 Dijonis) on prantsuse filminäitleja. 
Ta on mänginud rohkem kui kuuekümnes filmis ja teleseriaalis. Tema kõige tuntum osatäitmine on Mireille roll filmis "Montreali Jeesus" (1989).
It Is So.

"It Is So." on Soome bändi Stala &amp; SO. esimene stuudioalbum. Album ilmus plaadifirma 3rd Strike Music kaudu 16. veebruaril 2011.
Olles varem välja andnud mõne EP, asus bänd 2010 aastal kokku panema albumit oma viimase 10 aasta parimatest lauludest. Bänd on kirjutanud, salvestanud ja produtseerinud albumi ise ja sellel teeb kaasa ka külalisartiste, nagu Lacu Lahtinen (Popeda) ja Twist Twist ErkinHarju (Los Bastardos Finlandeses).
Valgekurg

Valgekurg ("Leucogeranus leucogeranus", varem "Grus leucogeranus") on kurglaste sugukonda "Leucogeranus" perekonda kuuluv linnuliik.
Valgekure sulestik on üleni valge, vaid labahoosuled ja pealtiiva kattesuled on mustad. Pea eesosa on sulgedeta ja tumepunase nahaga. Linnu kõrgus on 140 cm ja kaal kuni 6 kg.
Valgekured ehitavad pesa madalasse vette. Mai lõpus või juuni alguses muneb emaslind 2 muna, mida hauvad mõlemad vanemad 29 päeva. 
Valgekurg elab Aasias pesitsedes Jakuutia põhjaosas ja Obi jõe ääres ning talvitudes Hiinas, Indias ja Iraanis. Lindude koguarvu hinnati 2010. aastal 3750 isendile. Neist 95% kuulub idapoolsesse populatsiooni, mis talvitub Hiinas Poyangi järve ääres.
Gimme Five

"Gimme Five" on Soome bändi Stala &amp; SO. EP, mis anti välja 14. septembril 2011. Esimene muusikavideo "Hey What's Going On?" ilmus 12. septembril.
Marianne Basler

Marianne Basler (sündinud 9. märtsil 1964 Brüsselis) on Šveitsi päritolu Prantsusmaa näitleja. 
Ta lõpetas Brüsseli Konservatooriumi ja asus elama Pariisi, kus alustas näitlejakarjääri. Marianne Basler on mänginud ligi 80 filmis ja telesarjas. 
Ta on ka kahe lühifilmi stsenarist ja režissöör.
Ühel ilusal päeval

"Ühel ilusal päeval" (inglise keeles "One Fine Day") on 1996. aastal valminud USA romantiline komöödiafilm.
Televisioon Eestis

Televisioon Eestis sai alguse esimeste saatekatsetustega 1930. aastatel. Regulaarsed saated algasid siiski alles 1950. aastate keskpaigas. Eesti Televisiooni kui Eesti esimese telekanali sünniajaks loetakse 19. juulit 1955.
Tänapäeval tegutseb Eestis terve rida telekanaleid nii kaabeltelevisioonis kui ka avalikus levis, tehniliselt on mindud üle digitelevisioonile.
Välismaiste telekanalite nähtavusest Nõukogude Eestis.
Nõukogude ajal ei piirdunud telekanalite nähtavus Eesti aladel vaid Eesti Televisiooni (ETV), Kesktelevisiooni ja Leningradi TV kanalitega. Soome riigitelevisioon YLE oli enam-vähem nähtav kohalike televiisorite ja vastuvõtjatega Põhja-Eestis juba 1960. aastatest.
1986. aastast tegutsemist alustanud Soome erakanalit MTV3 (nn Soome 3) oli kümnendi lõpupoolel võimalik vastu võtta eriantenniga, kuid seda võisid endale lubada vaid tolle aja kohta parasjagu maksujõulised majapidamised, mistõttu MTV3 vaadatavus oli oma suurest populaarsusest hoolimata selges vähemuses.
Ehkki teenuste ja toodete reklaamid ei olnud Nõukogude televisioonis üldsegi mitte tundmatu asi ("Kollaaž" Kesktelevisioonis, ReklaamiTV ETV-s), reklaamis Soome erakanal MTV3 Eesti vaatajatele kurioossel viisil kaupu, millest nad nõukogude kaubadefitsiidi tingimustes vaid unistada võisid.
Lõuna-Eestis valitses piirkonniti veelgi vabam olukord, kus osa era- ja kortermajadest asulates oli varustatud satelliitantennidega ning mõnes kortermajas oli ka kaabeltelevisioon. Kõik see võimaldas juurdepääsu Lääne satelliittelevisioonile (põhiliselt Saksa, aga ka teistele vabalt vastuvõetavatele telekanalitele), mis omakorda peegeldus valdavalt noorte inimeste välimuses (riietus ja soengud).
Võõrasema (film 1998)

"Võõrasema" (inglise keeles "Stepmom") on 1998. aastal valminud USA draamafilm.
Komatsu LAV

Komatsu LAV (軽装甲機動車, "Keisōkōkidōsha") on soomustatud neljarattaveoga maastikuauto, mida kasutavad Jaapani Omakaitsejõud (näiteks Iraagi sõjas 2004. aastal). 
Masinat toodab Komatsu Ltd ja see on kasutusel 2002. aastast.
Masin sarnaneb mõnevõrra Prantsuse armee kasutatava Panhardi VBL-iga. 
Kirjeldus.
Komatsu LAV loodi 1997. aastal vastusena Jaapani Omakaitsejõudude vajadustele. Juba kasutusel olevad Toyota HMV-d ja Mitsubishi kergeveokid Tüüp 73 ei pakkunud kaitset käsitulirelvade eest. Komatsu LAV-i nähti avalikult esmakordselt Kuveidis, vahetult enne Samawa humanitaarmissiooni.
Soomusauto on neljarattaveoga ja suudab ühe tankimisega läbida kuni 320 kilomeetrit. Masina jõuallikas on 4-silindriline 160 hobujõuline diiselmootor, mis võimaldab arendada kiirust kuni 100 km/h. Komatus LAV kaalub on 4,4 meetrit pikk, 2,04 meetrit lai, 1,85 meetrit kõrge ja kaalub tühjalt 4,5 tonni. Kaalujaotuse parandamiseks on mootor nihutatud masina keskosa poole. Soomusauto rehvid võimaldavad liikumist jätkata ka pärast rataste läbilaskmist. 
Komatsu LAV on õhu teel transporditav: seda saab vedada helikopterite või transpordilennukitega (näiteks CH-47J või C-130H). 
Soomusautosse mahub neli inimest: kaks ette ja kaks taha. Masinast väljumiseks on kummalgi küljel kaks ust, lisaks veel luuk laes relvastuse kasutamiseks ja tagauks varustuse jaoks. Katuseluuk on soomustatud ja koosneb kahest poolest. Luuk pakub avatuna laskurile kaitset kuulide eest kummagi külje poolt. Tagumise ukse küljes on ka üks varuratas. 
Relvastus.
Relvastus koosneb tavaliselt kas 5,56 mm M249 kergekuulipildujast või 12,7 mm M2 Browning raskekuulipildujast (mõlemat toodab Jaapanis litsentsi alusel Sumitomo). Soomusautot on võimalik kasutada ka tankitõrje ülesanneteks: masinale saab paigaldada Tüüp 01 LMAT lase-ja-unusta või Kawasaki Tüüp 87 tankitõrjeraketi laskeseadeldise. Lisaks on soomusauto tagaosas mõlemal küljel suitsugranaadiheitjad.
Kaitse.
Komatsu LAV terassoomus pakub kaitset 5,56 mm automaatide ja kergekuulipildujate tule eest. Masina klaasid on kuulikindlad. Mõningatel masinatel on katusel laskuri kaitseks pealt lahtine terassoomusest torn. Komatsu LAV soomuskaitset hinnatakse paremaks lisasoomusega HMMWV omast.
.ss

.ss on Lõuna-Sudaani Interneti tippdomeen. 
Domeen registreeriti 31. augustil 2011, kuid lisati domeeninimede süsteemi alles 2. veebruaril 2019. Saitide registreerimine algas 2020. aastal.
Smiltene piirkond (2009–2021)

Smiltene piirkond (läti "Smiltenes novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Läti Rahvastikuregistri andmetel oli 1. jaanuaril 2012 Smiltene piirkonna elanikest lätlasi 94,2%, venelasi 3% ja teistest rahvustest inimesi 2,9%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Smiltene linnast ja endise Valka rajooni kaheksast vallast (Bilska, Blome, Branti, Grundzāle, Launkalne, Palsmane, Smiltene ning Variņi vallad). 2021. aastal moodustati senisest Smiltene piirkonnast ning Hopa ja Rauna piirkonnast uus Smiltene piirkond.
Otto I (Braunschweig)

Otto I (u 1204 – 1252) oli esimene Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastast 1235 kuni oma surmani. Teda kutsuti Otto Laps, et eristada teda tema onust keiser Otto IV-st.
Järglased.
Otto oli umbes aastast 1228 abielus Brandenburgi markkrahvi Albrecht II tütre Mathildega. Neil olid järgmised teadaolevad lapsed:
Kaave mõis

Kaave mõis (saksa keeles "Kawa") oli Kurista mõisa kõrvalmõis Tartumaal Laiuse kihelkonnas. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Jõgeva valda Jõgeva maakonnas.
Kaave mõis eraldati iseseisva rüütlimõisana Rutikvere mõisast 1741. aastal, kuuludes Pistohlkorside suguvõsale. 1820–1919 oli Kaave mõis koos Kaavere mõisaga Kurista kõrvalmõisateks ning kuulusid von Samson-Himmelstjerna perekonnale. 
Kaave mõisa peahoone oli pikk kivist ühekorruseline poolkelpkatusega varaklassitsistlik hoone. Mõisa juures asusid kõrvalhooned – ait ja tõllakuur. Praegu on peahoonest alles vaid selle parempoolne tiib, ülejäänud hoone osa on varemeis. 
Kaave mõisas on 1808. aastal sündinud eesti päritolu baltisaksa kunstnik Woldemar Friedrich Krüger.
Kaavelt on pärit ka eesti päritolu kirjamees ja revolutsioonitegelane Ernst Bark.
Mõisa haldusalasse jäid Kaave ja Kõpu külad.
1866. aasta vallaseadusega loodi mõisa territooriumile omavalitsusüksusena Kaave vald.
Olga rajoon

Olga rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Kaug-Ida föderaalringkonnas Primorje krai kaguosas.
Loodus.
Geograafiline asend.
Olga rajoon asub Primorje krai kaguosas Jaapani mere ääres.
Reljeef.
Olga rajooni hõlmavad Sihhote-Alini mäestikuharud. Rajooni reljeef on mägine, rannik on kaljune. Kõrgeim mägi on Perevalnaja mägi kõrgusega 1406 m.
Kliima.
Rajoonis on mussoonparaskliima külma kuiva talve ja sooja niiske suvega.
Albrecht I (Braunschweig)

Albrecht Suur (; 1236–1279) Welfide dünastiast oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog aastatel 1252–1269 ja esimene vastloodud Braunschweig-Wolfenbütteli vürstkonna valitseja alates 1269. aastast kuni oma surmani.
Abielu ja lapsed.
Aastal 1254 abiellus Albrecht Brabanti Elisabethiga. See abielu oli lastetu ja pärast Elisabethi surma aastal 1261 abiellus Albrecht u aastal 1263 Monferrato markkrahvi Bonifacio II tütre Alessiaga. Neil olid järgmised lapsed:
Gerd Kiili

Gerd Kiili (sündinud 18. septembril 1978 Tallinnas) on eesti korvpallur. Ta mängis 10 hooaega meeste meistriliigas, esindas klubisid Kamee, Puuviljaparadiis, Hotronic ja Pirita.
2007. aastani oli Gerd Kiili Eesti Korvpalliliidu meeste meistriliiga tegevjuht.
2007. aastal sai ta SEB Balti liiga tegevjuhiks ja aktsiaseltsi Jalajälg Baltikumi spordimarketingi juhina. Hiljem sai ta Sportland Eesti AS tegevjuhiks.
Johann I (Braunschweig-Lüneburg)

Johann (1242–1277) valitses koos oma venna Albrechtiga kui teine Braunschweig-Lüneburgi hertsog kuni hertsogkonna jaotamiseni. Johann oli aastast 1269 vastloodud Lüneburgi vürstkonna esimene valitseja.
Abielu ja lapsed.
Aastal 1265 abiellus Johann Holstein-Itzehoe krahvi Gerhard I tütre Liutgardiga (suri pärast 28. veebruari 1289) ja neil oli viis last:
Strenči piirkond

Strenči piirkond (läti "Strenču novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Seda läbisid Valga–Riia raudteeliin ja maantee.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Strenči piirkonna elanikest lätlasi 59%, venelasi 30,9%, valgevenelasi 4,6%, ukrainlasi 1,2% ja muust rahvusest inimesi 3,1%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Strenči ja Seda linnast ning kahest endise Valka rajooni vallast (Jērcēni ja Plāņi vald). 2021. aastal liideti Strenči piirkond Valmiera piirkonnaga.
Taimo Kuusik

Taimo Kuusik (sündinud 18. septembril 1934 Pärnus) on eesti kunstiajaloolane.
Ta on tõlkinud eesti keelde Ivan Krõlovi valme (ilmunud 1952, 1960, 1969).
Lõuna tänav (Tallinn)

Lõuna tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Lõuna tänav algab Raudtee tänavalt ja suundub kagusse. Tänav ristub Põllu, Metsa, Nõmme-Kase, Ravila ja Sihi tänavaga ning lõpeb Vabaduse puiesteel. Kuni Nõmme-Kase tänava ristini on tänav ühesuunaline.
Lõuna tänava pikkus on umbes 990 meetrit. Suurim majanumber on 56.
Aadressil Lõuna 34 asus 1950. aastatel Tallinna Linna Nõmme Haigla.
Aadressil Lõuna 50 asub Nõmme hooldushaigla. 1940 nimetati Auna tänavaks
Lõuna tänav (Tartu)

Lõuna tänav ("Südstraße") on tänav Tartus Veeriku linnaosas. 
Tänav algab Ludvig Puusepa tänavalt ja lõpeb Nikolai Lunini tänaval ning on 105 meetri pikkune. Temaga paralleelne on Tervishoiu tänav.
Heinrich I (Braunschweig-Grubenhagen)

Heinrich (august 1267 – 7. september 1322 Salzderhelden), Braunschweig-Lüneburgi hertsog, kutsutud Imetlusväärseks (ladina "Henricus Mirabilis"), oli esimene Grubenhageni vürstkonna valitseja.
Perekond.
Heinrich abiellus aastal 1282 Meißeni markkrahvi Albrecht II tütre Agnesega. Nad said 16 last:
Kalwaria Zebrzydowska

Kalwaria Zebrzydowska [kalˈvarja zɛbʐɨˈdɔfska] on linn Poola lõunaosas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas, Kalwaria Zebrzydowska valla halduskeskus.
Linn on rajatud 1617. aastal ning 2010. aasta andmeil oli seal 4493 elanikku. Kalwaria Zebrzydowska kuulus 1975–1998 Bielsko-Biała vojevoodkonda.
Linn on saanud nime Kolgata mäele (poola keeles "Kalwaria") pühitsetud kloostri ja usulise kompleksi järgi, mille 1. detsembril 1602 rajas Krakówi kuberner Mikołaj Zebrzydowski. Kompleksi tuntakse tänapäeval Kalwaria Zebrzydowska pargi nime all ("Kalwaria Zebrzydowska Maneristlik Arhitektuuri ja Pargimaastiku Kompleks ning Palverännupark"), 1999. aastal arvati see UNESCO maailmapärandi nimekirja. Klooster kuulub bernardiinide ordule.
Zebrzydówi linn loodi 1617. aastal, majutamaks üha suurenevat palverändurite hulka. 1640. aastal laiendas Jan Zebrzydowski linnaõigusi ning linn kaardistati uuesti ja selle nimeks sai Nowy Zebrzydów (Uus-Zebrzydów). 1715. aasta paiku kannatas linn suure tulekahju käes ning uus omanik Józef Czartoryski ehitas selle taas üles. Czartoryskite suguvõsa loss ehitati 1729–1731 (1980. aastail muudeti see praeguseks seminariks). Habsburgide Austria annekteeris linna Poola esimese jagamise ajal 1772. aastal maale tungides, andes linnale nimeks Kalwaria. 1887. aastal sai linna omanikuks Jan Kanty Brandys ning 1890. aasta paiku ilmus praegune nimi Kalwaria Zebrzydowska.
1896. aastal kaotas Kalwaria Zebrzydowska Austria võimude otsusel linnaõigused. 1906. aasta paiku ehitati Püha Joosepi kirik ("kościół pw. św. Józefa"). Esimese maailmasõja lõppedes sai linn 1918. aastal taas Poola osaks, Poola Vabariigi valitsus taastas Kalwaria Zebrzydowska linnaõigused 1934. aastal. Pärast Teist maailmasõda sõltus linna majanduse areng suuresti mööbli- ja puutööstuse laienemisest ning arvukaist palverändureist.
Kalwaria Zebrzydowska sõpruslinnad on samuti Kolgata järgi nime saanud Kalvarija Leedus, Hameln Saksamaal ja Levoča Slovakkias.
Linnapea on 2025. aasta seisuga Tadeusz Stela.
Curt Lindström

Curt Lindström (sündinud 26. novembril 1940 Uppsalas) on rootsi jäähokitreener.
Ta oli aastatel 1985–1986 Rootsi jäähokikoondise peatreener ning võitis koondisega 1986. aasta MM-il hõbemedali. Aasta hiljem oli ta koondise teine treener, kui Rootsi tuli maailmameistriks.
Aastatel 1993–1997 oli Lindström Soome jäähokikoondise peatreener. Tema juhtimisel tuli Soome 1995. aastal esimest korda maailmameistriks. Aasta varem võideti olümpiamängudel pronks- ja MM-il hõbemedal.
Aastatel 2001–2004 oli ta Läti jäähokikoondise peatreener.
Lindström on olnud Tampere Ilvese (2004–2005) ja Helsingi Jokerite (2005–2006) peatreener. Ta on treeninud ka Rootsi, Saksamaa ja Šveitsi klubisid.
Soome jäähokimuuseum nimetas Curt Lindströmi 2004. aastal 148. jäähokilõviks.
Soome jäähokimuuseum

Soome jäähokimuuseum on jäähoki ajaloole pühendunud muuseum Soomes Tamperes.
Muuseum alustas tegevust 1979. aastal Tampere jäähallis, aastal 2000 koliti muuseumikeskusse Vapriikki.
Jäähokimuuseum annab alates 1985. aastast välja jäähokilõvi aunimetust. Jäähokilõviks nimetatakse Soomes silma paistnud jäähokimängijaid, treenereid, kohtunikke ja hokiametnikke.
Matti Maasikas

Matti Maasikas (sündinud 12. juunil 1967 Tallinnas) on Eesti diplomaat, Euroopa Liidu välisteenistuse kõrge ametnik. 
Matti Maasikas lõpetas 1985. aastal Tallinna 4. Keskkooli ja 1993. aastal Tartu Ülikooli ajaloolasena.
Pärast ülikooli lõpetamist töötas ta Eesti Rahva Muuseumi tegevdirektori kohusetäitjana, seejärel Kaitseministeeriumi konsultandina. Aastatel 1994–1996 oli ta Isamaa välissekretär, seejärel 1999. aastani Riigikogu kantselei välissuhete osakonna juhataja ning aastatel 1999–2001 peaminister Mart Laari büroo juhataja.
Alates 2001. aastast töötas ta Välisministeeriumis. Aastatel 2001–2005 oli Matti Maasikas Eesti suursaadik Soomes, aastatel 2005–2008 Välisministeeriumi kantsler.
Aastatel 2009–2010 töötas ta Euroopa Komisjoni laienemisvoliniku Olli Rehni kabinetis, alates augustist 2010 Euroopa Komisjoni presidendi José Manuel Durão Barroso nõunike meeskonnas.
Alates 29. augustist 2011 oli Matti Maasikas Eesti alaline esindaja Euroopa Liidu juures.
Eesti Euroopa Nõukogu eesistumise ajaks 2017. aastal määras valitsus ta Eesti eriesindajaks Euroopa Liidu juures. Tema ülesanne oli esindada Eestit Euroopa Parlamendi plenaaristungitel, kaitstes seal Euroopa Liidu Nõukogu ühiseid seisukohti.
Alates 2018. aastast oli Maasikas Välisministeeriumi asekantsler. Sügisel 2019 sai Matti Maasikas Euroopa Liidu suursaadikuks Ukrainas. Tema ametiaeg lõppes 15. septembril 2023. Samast ajast alates on ta Euroopa Liidu välisteenistuse (EEAS) kõrge ametnik Brüsselis.
Alates 1992. aastast kuni 2020. aastani oli ta Isamaa Erakonna (varem Isamaaliit) liige.
Isiklikku.
Matti Maasika isa oli ajakirjanik Uno Maasikas ja ema telerežissöör Maie Kivita.
Leenu Siimisker

Leenu (Helene) Siimisker (27. detsember 1924 Pärnu – 27. november 2012) oli eesti kirjandusteadlane, kirjandus- ja teatrikriitik, üks peamisi Tammsaare-uurijaid.
Oma poleemiliselt julgete ja esseistlikult köitvas laadis käsitlustega aitas ta Tiit Hennoste hinnangul kaasa Tammsaare loomingu vabastamisele stalinismiperioodi vulgaarsotsioloogilistest tõlgendustest. Oli alates 1959. aastast Kirjanike Liidu liige.
Isiklikku.
Tema vend oli bioloog Jaan Simisker.
Viru-Nigula Koduloomuuseum

Viru-Nigula Koduloomuuseum on Viru-Nigula endises pastoraadis (Viru-Nigula pastoraat) paiknev muuseum, kus on väljapanekud piirkonna ajaloost ja kultuuritegelastest, teiste seas kunagisest Viru-Nigula pastorist Otto Wilhelm Masingust.
Muuseumi püsiekspositsioonis on kajastatud Otto Wilhelm Masingut, sõbrakaubandust Soome lahel, Viru-Nigula kolhoosi ja nõukogudeaegset elu ("Viru-Nigula kolhoos 1949–1993", "Kolhoosniku elutuba 1960–70"), traditsioonilisi tööriistu ja palju muud. Lisaks toimuvad ajutised näitused, näiteks kohalike kunstnike loomingust.
Viru-Nigula Koduloomuuseum asutati 1986. aastal. Muuseumi juhataja on Viru-Nigula Hariduse Seltsi juhatuse liige Eha Piirsalu.
19. novembril 1988 avati pastoraadihoonel Otto Wilhelm Masingu 225. sünniaastapäeva tähistamise raames Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi algatusel mälestustahvel kirjaga: "Siin elas 1795–1815 eesti vanema kirjandusloo kõige silmapaistvam esindaja, esimesi eesti rahvusest kirja- ja keelemehi. Viru-Nigula pastor Otto Wilhelm Masing 1763–1832". Katte eemaldasid kirjanik Jaan Kross ja Viru-Nigula kolhoosi esimees Kalev Laanemets, tahvli õnnistas sisse kohaliku luteri koguduse õpetaja Jaan Jaani. Sel puhul ilmus ka Viru-Nigula Muinsuskaitse Seltsi esimehe, koduloolase Helmut Elstroki buklett "O. W. Masing – 225 aastat sünnist".
Algselt asus pastoraadi kohal mõisahoone, millest annab tunnistust 14.–15. sajandist pärit mantelkorsten. Masingu õpetajaks tuleku ajaks ehitasid vanale kohale uue pastoraadihoone nelja ümbruskonna mõisa ehitusmehed, millest tuleneb ka hoone korrapäratu planeering. Nõukogude ajal oli hoone kasutusel kooli internaadi ja haiglana. Tänapäeval kuulub maja EELK Viru-Nigula kogudusele. 2010–2011 renoveeriti muuseum Viru-Nigula Hariduse Seltsi tellimisel ja LEADER-programmi toel.
2006. aastal sõlmis Viru-Nigula kogudus valla ja sihtasutusega Virumaa Muuseumid viieaastase koostöölepingu, et lülitada pastoraat kui vaatamisväärsus Virumaa turismiobjektide hulka ning elavdada muuseumis aastaringset kultuurielu. Seni oli muuseum avatud vaid suviti.
Kamennogorsk

Kamennogorsk (soome "Antrea", 1948. aastani ametlik nimi Antrea) on linn Karjalas, tänapäevase haldusjaotuse järgi Venemaal Leningradi oblasti Viiburi rajoonis ning on Kamennogorski linnaasunduse keskus. 
Linn asub Peterburist loodes, Vuoksi jõe ääres.
Linn kuulus kuni 1940. aastani Soomele, oli Soome valduses ka 14. augustist 1941 kuni 24. septembrini 1944.
Eesti SS pataljon (laul)

"Eesti SS pataljon" on Saksa sõjaväemarsi viisil lauldav sõjalaul, mille eestikeelsed sõnad kirjutas Hillar Erma Teise maailmasõja ajal 1944. aastal.
Viis.
Saksa rahvapärase laulu põhjal kirjutas pärast Esimest maailmasõda algse viisi Fritz Sotke. Seda kasutas oma saksakeelse sõnastusega Legion Condor (""Lied der Legion Condor") ning see oli tuntud Relva-SS-i laul ("SS marschiert in Feindesland" või "Teufelslied").
Oma prantsuskeelse sõnastusega kasutas seda ka 33. Relvagrenaderide SS-diviis (Prantsuse 1.) ("33. Waffen-Grenadier-Division der SS „Charlemagne“ (französische Nr. 1)") ja tänapäeval ka Prantsuse Võõrleegion ("Le Diable avec nous"").
Eesti versioon.
See oli algselt pühendatud Eesti SS-vabatahtlike soomusgrenaderide pataljoni "Narva" ja 5. SS-Soomusdiviisi "Wiking" eesti sõduritele, kuid hiljem muutis laulu sõnade autor Hillar Erma sõnastust, põimides teksti sisse "ning Neveli sood ja tšerkassid" – Idarindel Punaarmee vastu võidelnud Eesti Vabatahtlike SS-brigaadi võitlejate mälestuseks, kes olid sõdinud Neveli all.
Ljuban

Ljuban on linn Venemaal Leningradi oblasti Tosno rajoonis. Asub 85 km Peterburist kagus, Tigoda jõe ääres.
Asulat on esmamainitud 1499. aastal. Linnaõigused sai 1912. aastal.
Võssotsk

Võssotsk (1917–1948 ja soome keeles "Uuras", enne 1917 "Trångsund") on linn Venemaal Leningradi oblasti Viiburi rajoonis. Asub Peterburist loodes, Soome lahe ääres.
1948 sai nime Nõukogude Liidu kangelase Kuzma Võssotski järgi, kes hukkus 1940. aastal Talvesõjas.
Keemiline süntees

Keemiline süntees on vajaliku saaduse saamiseks kasutatav keemiline reaktsioon või mitme reaktsiooni jada koos vajalike keemiliste ja füüsikaliste protseduuride rakendamisega. Enamasti on tegu keerukamate keemiliste ühendite saamisega lihtsamatest ühenditest.
Keemilise sünteesiga on seotud vastavate metoodikate, optimaalsete tingimuste, aparatuuri, analüüsimeetodite, lahutusmeetodite, ohutustehnika ja vajadusel ka tööstusliku tehnoloogia väljatöötamine.
Paljude ühendite süntees toimub mitmes etapis, see tähendab astmeliselt. Sünteesi meetod peab olema usaldusväärne ja reprodutseeritav ka teistes laborites. Sünteesi efektiivsust näitab saaduse saagis, mis on saadud saaduse hulk teoreetiliselt võimalikust. Saagist vähendavad vältimatud kõrvalreaktsioonid ja töötlemiskaod.
Eristatakse anorgaanilist, orgaanilist ja biokeemilist sünteesi. Sünteesi eesmärgiks on põhiliselt kas looduslike ühendite (biomolekulide), ravimite toimeainete, olme- ja põllukemikaalide või teoreetilist huvi pakkuvate ühendite saamine.
Keemiline süntees eeltoodud tähenduses võib olla seotud kõikvõimalike reaktsioonitüüpidega: liitumisreaktsioonid, asendusreaktsioonid, kondensatsioonireaktsioonid, elimineerimisreaktsioonid, redoksreaktsioonid jt. Siiski, kitsamas mõttes kasutatakse mõistet "süntees" sünteesireaktsiooni tähenduses, mille all mõeldakse keemiliste ainete ühinemist keerukama struktuuriga ühenditeks, need on ühinemis- ja liitumisreaktsioonid, sealhulgas mitmekomponentsed.
Looduses toimuvaid orgaanilise aine sünteesiprotsesse nimetatakse kemosünteesiks, biosünteesiks ja fotosünteesiks.
Manivald Randla

Manivald-Vilhelm Randla (15. november 1907 Haapsalu – 5. september 1979 Toronto, Kanada) oli Eesti sõjaväelane ning Saksa okupatsiooni ajal teises maailmasõjas 1. Eesti Julgeolekupolitsei ja SD pataljoni ülem.
Manivald Randla määrati 1944. aastal 1. Eesti Julgeolekupolitsei ja SD pataljoni ülemaks ning 1944. aasta märtsis Eesti Julgeolekupolitsei ja SD Eesti osakonna I A (personaliosakonna) referaadi B I A juhatajaks.
Pärast teist maailmasõda emigreerus ta Saksamaalt Kanadasse, kus ka 1979. aastal suri.
Thomas Hippius

Thomas Hippius (21. august / 1. september 1762 Tallinn – 13. oktoober / 25. oktoober 1819 Nissi) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis Tallinna gümnaasiumis. Seejärel õppis ta 1782. aastast Jena ülikoolis usuteadust ja kameralistikat. Ordineeriti 15. veebruaril / 26. veebruaril 1786 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1786–1819 (kutsuti 19. jaanuaril / 30. jaanuaril 1786) Nissi Maarja koguduse õpetaja.
Ta koostas ja andis välja majandus- ja aiandusalaseid raamatuid, näiteks: 
Isiklikku.
Tema isa oli kaupmees ja Tallinna raehärra Jacob Gottfried Hippius (surn. 1731).
Tema poeg Gustav Adolf Hippius (1792–1856) oli maalikunstnik, Thomas Hippius (1794–1822), koduõpetaja ja Venemaa sõjaväelane, Eduard von Hippius (1817–1870), riigi- ja aktsiisiametnik.
Tony Parker

William Anthony Parker (sündinud 17. mail 1982) on Prantsusmaa endine elukutseline korvpallur, kes mängis korvpalliliigas NBA kokku 18 hooaega ja tuli San Antonio Spursiga neljakordseks NBA meistriks.
Lapsepõlv.
Parker sündis Belgias Brugge linnas, kuid kasvas üles Prantsusmaal. Tema isa Tony Parker seenior oli afroameeriklasest korvpallur ja ema hollandlannast modell. Parker oli lapsena rohkem huvitatud jalgpallist, kuid jälginud Michael Jordani saamist superstaariks, keskendus korvpallile.
Karjäär.
Parker alustas karjääri 1999. aastal, kui liitus Paris Basket Racinguga, kus ta mängis kaks hooaega. 
San Antonio Spurs valis Parkeri 2001. aasta NBA "draft"ist 28. valikuna. 17 hooaega Spursis mänginud Parker aitas meeskonna neljakordseks NBA meistriks ja ta valiti 2007. aastal NBA finaalseeria kõige väärtuslikumaks mängijaks.
Viimaseks hooajaks Charlotte Hornetsiga liitunud Parker tõmbas edukale NBA karjäärile joone alla pärast 2018/19. hooaega.
Rahvuskoondis.
Euroopa meistrivõistlustel on Parker Prantsusmaa rahvusmeeskonnaga võitnud kuld- (2013) ja hõbemedali (2011) ning kaks pronksmedalit (2005 ja 2015).
Isiklikku.
2007. aasta juulis abiellus Parker ameerika näitleja Eva Longoriaga, kuid 2011. aasta jaanuaris nad lahutasid abielu.
Tema vanaonu (vanaema vend) on hollandi sõudja Jan Wienese.
Joakim Noah

Joakim Simon Noah (sündinud 25. veebruaril 1985 New Yorgis) on endine elukutseline korvpallur, kellel on Ameerika ja Prantsuse kodakondsus. 13 hooaega korvpalliliigas NBA mänginud Noah valiti 2014. aastal NBA parimaks kaitsemängijaks.
Ülikoolikarjäär.
Enne NBA-ga liitumist mängis Noah kolm aastat USA üliõpilasliigas, kus tuli Florida ülikooli korvpallimeeskonnaga 2006. ja 2007. aastal NCAA meistriks.
NBA karjäär.
2007. aasta NBA "draft"'ist üheksandana Chicago Bullsi värvatud Noah mängis esimese koduklubi eest üheksa aastat ja tõi oma parimal, 2013/14. hooajal keskmiselt 12,6 punkti, 11,3 lauapalli, 5,4 resultatiivset söötu, 1,2 vaheltlõiget ja 1,5 viskeblokeeringut mängus (kõik peale viimase karjääri parimad). Selle hooaja eest valiti Noah NBA parimaks kaitsemängijaks, NBA sümboolsetesse viisikutesse ja NBA tähtede mängule.
2016. aasta suvel siirdus Noah New York Knicksi, kus tõi vigastustega võideldes kahe hooaja keskmistena 4,6 punkti ja 7,9 lauapalli mängus.
Noah liitus seejärel 2018. aasta detsembris Memphis Grizzliesega, kelle eest tõi hooajal 2018/19 keskmiselt 16,5 minutiga 7,1 punkti ja 5,7 lauapalli mängus.
Viimasena esindas Noah 2020. aastal Los Angeles Clippersit, kelle eest tõi viie mänguga keskmiselt 2,8 punkti ja 3,2 lauapalli.
Rahvuskoondis.
Noah on alates 2009. aastast mänginud rahvusvahelisel tasemel Prantsusmaa koondises, kuigi tal oleks olnud õigus esindada ka Rootsit või USA-d.
Noah võitis Prantsusmaa koondisega 2011. aasta korvpalli Euroopa meistrivõistlustel hõbemedali.
Isiklikku.
Noah sündis 1985. aastal New Yorgis. Tema isa on Prantsuse laulja ja endine elukutseline tennisist Yannick Noah ja ema on 1978. aasta Rootsi miss Cécilia Rodhe.
Apatini vald

Apatini vald on vald Serbias Vojvodina autonoomses piirkonnas Lääne-Bačka ringkonnas.
Vallas on Apatini linn ning Kupusina, Prigrevica, Svilojevo ja Sonta küla.
2002. aasta rahvaloenduse andmetel oli valla elanikest serblasi 62%, horvaate 11,5%, ungarlasi 11,5% ja rumeenlasi 3,6%.
New England Patriots

New England Patriots on Ameerika Ühendriikide Ameerika jalgpalli liigas NFL osalev meeskond. Tema kodulinn on Foxborough Massachusettsi osariigis ja kodustaadion Gillette Stadium.
Meeskond mängib konverentsi AFC Idadivisjonis koos Buffalo Billsi, Miami Dolphinsi ja New York Jetsiga. 
Klubi asutati 1960. aastal Bostonis Boston Patriotsi nime all. Praeguse nime sai meeskond 1971. aastal, kui koliti Foxborough'sse.
Meeskonna värvid on tumesinine, hõbe, punane ja valge. Patriotsi logo kujutab klubi värvides tähekesega mereväe peakatet kandva mehe profiilis nägu.
New England Patriots on võitnud viis liiga meistri tiitlit, aastatel 2001, 2003, 2004, 2014 ja 2016. AFC-konverentsi meistriks on Patriots tulnud 1985, 1996, 2001, 2003, 2004, 2007, 2011, 2012, 2013, 2014, 2016 ning oma divisjoni meistriks aastatel 1963, 1978, 1986, 1996, 1997, 2001, 2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2009, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015 ja 2016.
Väljalangemismängudeni on meeskond jõudnud 24 hooajal ja finaalis ("Super Bowl"''is) osalenud kaheksal korral. Patriots on viimase kahe aastakümne edukaim meeskond NFL-is.
New England Patriotsi mängujuht ("quarterback") on alates 2000. aastast Tom Brady.
Äio (Metsatöll)

"Äio" on ansambli Metsatöll neljas stuudioalbum. See ilmus 2010. aastal.
Albumi kaanekujundusel on kasutatud Jüri Arraku maali "Kuju kujuga".
Mikk Granström

Mikk Granström (sündinud 30. juunil 1987 Tallinnas) on eesti filmirežissöör ja filmifestivalide korraldaja.
Elulugu.
Aastatel 1994–2007 õppis Granström Kadrioru Saksa Gümnaasiumis.
Teekond filmi juurde sai alguse juba põhikoolis, kui Granström tegi oma esimese lühimängufilmi "Must vari", millele järgnes pea igal aastal veel üks film. Koolinoortele suunatud festivali "KSG NUI" korraldusmeeskonda sattus Granström samuti põhikoolis ning gümnaasiumis oli ta juba festivali peakorraldaja. "KSG NUI" sai Granströmi eestvedamisel tuntuks üle Eesti. Festivali kajastasid nii ajalehed, ajakirjad kui televisioon. Festivali "KSG NUI" korraldas ta kuni 2008. aastani. Nende aastate jooksul võitis ta korra ka ise festivali, kui nii publiku kui ka žürii lemmikuks valiti film "Vale". 
Gümnaasiumis mängis Granström jalgpalli ja tegeledes pikamaajooksuga. 800 meetri jooksus noppis ta koolis esikohad. Granströmi jalgpallitreener oli Benno Tael.
2007. aastal alustas Granström õpinguid Tallinna Ülikoolis (lõpetas 2010) ja 2008. aastal kutsuti ta Eesti Filmi Päevi korraldama. Pärast esimest katsetust väljaspool kooliseinu kutsuti Granström Tallinna Pimedate Ööde Filmifestivalil korraldama laste- ja noortefilmide festivali Just Film, mida ta juhib siiani. Lisaks on Granström telesaadete produtsent, peab noortele filmialaseid loenguid ning lööb kaasa ühiskondlikes tegevustes.
Isiklikku.
Granströmil on poolteist aastat noorem õde.
Lainekõrgus

Lainekõrgus on laineharja ja -nõo kõrgusvahe.
Albrecht II (Braunschweig-Wolfenbüttel-Göttingen)

Albrecht (ladina "Albertus"; u. 1268 – 22. september 1318), kutsutud Paksuks ("pinguis"), oli Braunschweig-Lüneburgi hertsog.
Perekond.
Albrecht abiellus aastal 1284 Werle ja Mecklenburg-Güstrow' isanda Heinrich I ja Rikissa Birgersdotteri tütre Rixaga. Nad said järgmised täisikka jõudnud lapsed:
Toompea tunnelid

Toompea tunnelid olid kavandatud tunnelid Tallinnas, rahuaegse ühendusena pearaudteejaama ja peaväljaku vahel ning sõjaaegse varjendina. Tunneleid hakati ehitama kevadel 1940, augustist 1940 pole enam teateid tunnelite ehitamisest ning tõenäoliselt loobuti hiljem kogu projektist kui aktuaalsuse kaotanust.
Varjendite vajadus.
Esimese maailmasõja kogemus ja uue sõja ähvardus sundis Eestiski mõtlema massihävitusrelva eest kaitsvatele meetmetele. Teedeministri määrus 1933. aastast kohustas edaspidi kõikidesse uutesse ja põhjalikult ümberehitatavatesse hoonetesse rajama gaasikindlaid varjendeid. Nii ehitati näiteks Kadrioru lossi tagaküljele riigivanema varjend (1934) ja presidendi kantselei uue hoone ehitamisel rajati sinna ka varjend (1938). 
Uued varjendid.
Uusi varjendeid kavandati üle linna. Hulk lisakohti pidi tulema maapealsetesse varjenditesse (kokku 8 hoonet; nt üks neist parki praeguse Kalamaja rahvamaja kohale; hiljem nõuti realistlikult ainult ühe uue varjendi rajamist), maa-alustesse varjenditesse Lasnamäe nõlva sees (praeguse vana loomaaia alal) ja Toompea alla rajatavatesse (liiklus-)tunnelitesse.
Tunnelite eellugu.
Neist suurim oli Toompea tunnelite ehitamise kava. Liiklus kahe olulise sõlme, Viru väljaku ja pearaudteejaama vahel läbi vanalinna oli juba ammu probleem ning esimesed kavad ehitada tunnel läbi Toompea tehti juba 19. sajandi lõpul. Autoliikluse areng ainult võimendas probleemi ning 1930. aastate lõpul jõuti kavani tuua uus magistraal üle Vana turu piki Kuninga ja Niguliste tänavat kuni Lühikese jala alguseni. Siit kavatseti paar maja maha võtta, et jõuda Toompea jalamini ja sealtkaudu läbi ehitatava tunneli teisele poole Toompea mäge raudteejaamani.
Tunnelite kavandamine.
Projekti tegi mäeinsener Karl Feldveber. 
Mäe sisse pidi tulema üks jalakäijate ja jalgratturite ning kaks autotunnelit (kõigi läbimõõt oli 4 m), mis kavatseti rajada järk-järgult – esmalt üks auto-, siis teine auto- ja lõpuks nende vahele kergliiklustunnel. Idapoolne suue kavandati mäkke praeguse Rataskaevu 22 kohal ning läänepoolne suue kavandati mäkke Patkuli reduudist lõuna pool.
Toompea mäest üle vallitaguse ala kavatseti tulla viaduktiga, üle vallikraavi (praegu Schnelli tiik) sillaga ja üle kraaviäärsete teede taas viaduktiga otse tollase lähirongide platvormi juurde pearaudteejaamast lõunas.
Väljakule Toomkirikust kagus kavandati šaht (läbimõõt 5 m), mis oleks olnud ühendatud tunneliga. Šahti oli kavandatud lift ja selle ümber evakuatsiooni jaoks spiraaltrepp. Tunnelisse pidid viima ka treppidega pääsud mitmest Toompeal olevast ametiasutusest (nt Majandus-, Välis-, Teedeministeeriumist jm).
Tunnelite ehitamise alustamine ja järellugu.
Kevadel 1940 tehti proovipuurimisi ja -kaevamisi. Riigikorra vahetus suvel 1940 ei muutnud esialgu midagi – samad inimesed, kes veebruaris selle projektiga tegelema hakkasid, tegelesid augustis sellega edasi. Tõenäoliselt võtsid siis projekti üle otse Moskvale alluvad institutsioonid. Nõukogude võimu jaoks ei olnud 1940. aastal suure tsiviilkaitsevarjendi rajamine sügavas Nõukogude tagalas olevale Tallinnale vajalik ning vähemalt see projekt jäigi realiseerimata.
Atmosfääri vastukiirgus

Atmosfääri vastukiirgus (inglise "downward terrestrial radiation" või "atmospheric counterradiation") on maapinna poole suunatud atmosfääri pikalaineline ehk soojuskiirgus.
564

564. aasta (DLXIV) oli Julius kalendri järgi liigaasta, mis algas teisipäeval. Arvu 564 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
560

560. aasta (DLX) oli Juliuse kalendri järgi liigaasta, mis algas neljapäeval. Arvu 560 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
559

559. aasta (DLIX) oli Juliuse kalendri aasta, mis algas kolmapäeval. Arvu 559 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.
557

557. aasta (DLVII) oli Juliuse kalendri järgi aasta, mis algas esmaspäeval. Arvu 557 on selle aasta tähistamiseks kasutatud alates varakeskajast, kui Euroopas sai valdavaks Anno Domini ajaarvamine.