Bahmuti lahing

Bahmuti lahing (ukraina keeles "Битва за Бахмут") on 2022. aastal alanud lahing Vene ja Ukraina vägede vahel Bahmuti linna (vene allikates Artjomovsk) pärast.
Sõjalised operatsioonid Bahmuti linnas ja selle lähiümbruses on osa suuremast lahingust Donbassi pärast. Linna ja selle ümbruse enda käes hoidmine on mõlema sõdiva poole jaoks suure strateegilise, vaimse ja moraalse tähtsusega.
Üldkirjeldus.
2022. aasta sügisel, pärast Ukraina vägede Harkivi ja Hersoni oblastites tehtud edukat vastupealetungi, sai Bahmuti - Soledari rinne sõja oluliseks piirkonnaks, olles üks väheseid rindejooni Ukrainas, kus Venemaa relvajõud üritasid teostada pealetungi. Rünnakud linnale intensiivistusid 2022. aasta novembris, kui ründavaid Vene vägesid tugevdasid Hersoni rindelt ümber paigutatud üksused ja äsja Venemaalt mobiliseeritud sõdurid. 2022. aasta lõpust alates jäi seda osa rindejoonest iseloomustama kaevikusõda, kus Ukraina väed oli kaitsvam ja Vene väed ründavam pool. Eriti suuri kaotusi ilma märkimisväärse eduta kandsid pidevalt ründavad Venemaa üksused. Lahinguid Bahmuti pärast on intensiivsuselt võrreldud I maailmasõja ja II maailmasõja omadega.
Lahingu käik.
Venemaa 2022. aasta sissetungil Ukrainasse oli Venemaa põhieesmärk hõivata Donetski ja Luhanski oblastist koosnev Donbassi piirkond. Alates 17. maist alustasid Vene väed Bahmuti tulistamist, tappes esimesel päeval viis inimest. Pärast Popasna langemist 22. mail tõmbusid Ukraina väed sellest linnast eemale ja tugevdasid positsioone Bahmuti juures. Bahmuti pommitamine jätkus juunis ja juulis, eskaleerudes pärast Siverski lahingu algust 3. juulil.
Venemaa pealetung (august–oktoober 2022).
1. augustil alustasid Vene väed ulatuslikke maapealseid rünnakuid Bahmuti lõuna- ja kagupoolsetele asundustele. 4. augustil õnnestus Wagneri grupi palgasõduritel läbi murda Ukraina kaitsest ja jõuda Bahmuti idaserva. Järgnevatel päevadel jätkasid Vene väed lõunast Bahmuti ründamist, kusjuures Ukraina kindralstaap teatas hiljem, 14. augustil, et Vene väed saavutasid Bahmuti lähistel "osalise edu". Üheksandaks päevaks pärast rünnaku algust olid Vene Föderatsiooni relvajõud suutnud tungida keskmiselt 10 kilomeetri sügavusele Ukraina relvajõudude positsioonide sügavusse, jõudes linna lähedusse.
12. augustil ei suutnud Vene relvajõud oma pealetungioperatsiooni edukalt jätkata ja olid kaotustega sunnitud taganema Jakovlevka, Kodema, Veršina ja Veselaja Dolina piirkonnas (5 kilomeetrit linnast kagus), kuid üritasid vasturünnakuid. Augusti alguse kaotuste tõttu täiendati järjest suuremat osa vägedest Luhanski ja Donetski tunnustamata rahvavabariikide sundmobiliseeritud kodanikega, kuid nende väeosade moraal oli äärmiselt madal. Seetõttu alustasid Wagneri grupi väeüksused augusti keskpaigas taganevate väeosade väljavahetamist, mängides võtmerolli olemasolevate positsioonide hoidmisel-tugevdamisel, mitte lubades rindel kokku kukkuda ning mitte võimaldades Ukraina relvajõududel samal ajal vasturünnakuid teha. 21. augustiks oli Vene relvajõudude rünnakujõud ammendunud ja edasiliikumine lõppes uusi märkimisväärseid territooriume vallutamata, mis näitas sellega okupantide vägede suutmatust taktikalisi edusamme pöörata operatiivseteks või strateegilisteks. 
21. septembril põles Bahmutis Martõnovi nimeline kultuuripalee, kus asus humanitaarabi keskus. 22. septembril toimunud Venemaa raketilöök hävitas linna poolitava Bahmuti jõe peamise silla, häirides nii tsiviilisikute liikumist kui ka Ukraina sõjalist logistikat. 12. oktoobril väitsid Vene väed, et vallutasid Bahmuti linnast 3 km lõuna pool asuva Opõtne ja Ivanhradi asulad. Ukraina allikate sõnul tõrjus 24. oktoobril toimunud väike vastupealetung Vene väed välja mõnest tehasest linna idaservas.
27. oktoobril saavutasid Vene relvajõud kontrolli Bahmuti tsemenditehase üle. Samal ajal alustati Iraanist hangitud droonide abil linna tulistamist (oktoobri keskel saabus Vene Föderatsiooni ca 450 Iraani drooni).
Talvine eskalatsioon (november–detsember 2022).
Novembri alguseks oli suur osa lahingutest Bahmuti ümber jäänud kaevikusõja tingimustesse, kusjuures kumbki pool ei teinud olulisi läbimurdeid ning iga päev teatati sadadest inimohvritest suurtükitule võitluste tagajärjel. Vene väeosad muutsid oma taktikat, koondades mitu väikest jalaväerühma üheks rünnakuks, et murda läbi rinde kitsastel lõikudel võitluses kurnatud Ukraina kaitsjatega. Vene väed vallutasid 28.–29. novembril Bahmuti lõunatiival mõned külad ning tegid väikeseid edusamme Opõtnes.
3. detsembril kirjeldas Ukraina idaväejuhatuse pressiesindaja Serhii TŠerevatõi Bahmuti rinnet kui lahingute "kõige verisemat, julmemat ja jõhkramat sektorit senises Vene-Ukraina sõjas", lisades et ainuüksi viimase ööpäeva jooksul on venelased korraldanud 261 suurtükirünnakut. 9. detsembril süüdistas president Volodõmõr Zelenskõi Venemaad Bahmuti hävitamises, nimetades seda "järjekordseks Donbassi linnaks, mille Vene armee muutis põlenud varemeteks". Üks lahingute pealtnägija nimetas Bahmuti rinnet "lihaveskiks", lisades et venelased annavad Bahmutile suurtükituld 24/7. Üks Ukraina suurtükiväelane väitis, et 80 protsenti linna jäänud tsiviilelanikkonnast, kes elas keldrites ja keda varustasid vajalikuga aeg-ajalt linna sisenevad mobiilsed toidukaubaveokid, on venemeelsed.
13. detsembril väitsid Vene allikad, et Wagneri grupi võitlejad murdsid läbi kaitsest Ida-Bahmuti piirkonnas ja liikusid edasi mööda Patrice Lumumba tänavat tööstusrajoonis, vallutades täielikult betoonitehase ja vahuveinitehase. Wagner grupp pidas väidetavalt raskeid lahinguid ka Pidhorodnes, mis asub Bahmuti kirdeosas ning saavutas edusamme Opõtnes, Bahmuti lõunapoolsel osas. Venemaa allikad väitsid lisaks, et Bahmuti ida- ja kaguosas on alanud ägedad tänavavõitlused, väites samas, et 90% Opõtnest on vallutatud, kuigi Ukraina väeosad osutasid ägedat vastupanu. Ukraina kindralstaap teatas, et nad tõrjusid edukalt tagasi rünnakud Bahmuti kirde- ja lõunaosas vastavalt Soledari ja Kurdiumivka suunal. 17. detsembril ilmusid veebis kaadrid Bahmuti kesklinnas asuvatest kaevikutest, mis näitasid, et Ukraina kaitsjad on valmistunud linnalahinguteks.
18.–19. detsembril sooritasid Ukraina väed Suurbritannia poolt annetatud Wolfhound TSV raskete tugisõidukite toel vasturünnakuid ning tõrjusid Wagneri grupi väeosad tänavakokkupõrgete käigus tagasi linna äärde selle idaosas. Samal ajal teatas Ukraina väejuhatus, et iga päev tõrjutakse viie kuni seitsme Vene rünnakrühma rünnakuüritusi Bahmuti äärelinnades. Ukraina pool teatas ka, et rohke drooniseire võimaldas kiiresti reageerida väikeste Venemaa väegruppide rünnakutele äärelinnas, väites samas, et Venemaa ei kontrolli Bahmuti idapoolset tööstustsooni.
20.–21. detsembril tegi president Volodõmõr Zelenskõi etteteatamata visiidi Bahmuti rindele, kus ta kohtus sõduritega, autasustas neid medalitega ja pidas kõnesid. Samal ajal jätkus Bahmuti äärelinnades tugev suurtükituli ja peeti lahingud, kui Vene väed üritasid jätkuvalt murda ukrainlaste kindlustatud positsioone.
Ukraina Donetski oblasti kuberner Pavlo Kirilenko ütles 26. detsembril, et üle 60 protsendi Bahmuti infrastruktuurist on kahjustatud või hävinud. ISW teatas, et Venemaa edasitung Bahmuti suunas saavutas kulminatsiooni 28. detsembriks ning et Venemaa ja Wagneri grupi väed ei suutnud peale seda jätkata varasemate jalaväerünnakute ja suurtükitule intensiivsusega.
Jätkuvad rünnakud (jaanuar 2023 – aprill 2023).
Pärast pealetungi 2023. aasta jaanuari alguses vallutasid Vene väed 16. jaanuariks 2023 lähedalasuva Soledari linna, mis asub Bahmuti linnast 20 kilomeetrit põhja pool, see aitas Vene vägedel põhja suunast Bahmuti poole edasi liikuda. 19. jaanuaril sai teatavaks, et Vene väed vallutasid Kleštšievka küla jätkuvate pealetungide käigus Bahmuti lähedal.
USA ametnik ütles vestluses Reutersiga, et Ukraina on Bahmuti kaitsmiseks kulutanud märkimisväärseid ressursse ning suure tõenäosusega tõrjuvad venelased lõpuks ukrainlased sealt välja. France Presse kirjutas Ameerika kõrgele ametnikule viidates, et Washington soovitas Kiievil oma väed linnast välja tuua. 1. veebruaril teatas The New York Times, et venelased on veelgi suurendanud rünnakute intensiivsust Bahmuti linnas ja linna ümbritsevate, vene vägede kontrolli all mitteolevate piirkondade vastu. 5. veebruaril teatas Briti kaitseministeerium, et Vene väed suutsid suurtükitule all hoida linnast põhja pool asuvaid maanteid M03 ja H32, mis olid Ukraina vägede põhiline Põhja-Bahmuti varustustee. 11. veebruaril vallutasid Vene väed Bahmutist kirdes asuva Krasna Hora küla. 17. veebruaril teatas Jevgeni Prigožin Paraskovjevka küla täielikust okupeerimisest Wagneri grupi vägede poolt.
Analüütikute andmetel võisid sel ajal Venemaa kaotused tõusta Bahmuti ja Vuhledari pärast peetavates lahingutes 820 hukkununi päevas. 13. veebruaril teatas Ukraina valitsus, et nende kaitse Paraskoviivka külas on raugemas ning ägedad lahingud toimuvad ööpäevaringselt. 22. veebruariks olid Vene väed piiranud Bahmuti sisse idast, lõunast ja põhjast.
4. märtsil ütles Bahmuti aselinnapea uudisteteenistustele, et toimusid intensiivsed tänavalahingud, kuid Vene väed ei ole linna üle kontrolli saavutanud. Wagneri grupi juht teatas samal päeval, et linn on küll sisse piiratud, kuid ukrainlaste kontrolli all on endiselt nende peamine varustusliin, loode poolt linna suunduv maantee. 5. märtsil ütles Ukraina vägede kindralpolkovnik Oleksandr Sõrskõi, et lahingud on jõudnud "kõrgeima pingetasemeni".
7. märtsil viisid Ukraina väed läbi kontrollitud taganemise lääne poole linna läbivat Bahmutka jõge. Pärast seda väitis Wagneri grupp, et on vallutanud Ida-Bahmuti.
11. märtsil teatas Briti kaitseministeerium, et kesklinnas tähistab Bahmutka jõgi nüüd rindejoont. Mõlemad lahingu osapooled väitsid, et on tapnud ja haavanud sadu teise poole sõdureid. Lahingutes oli jõgi saanud edasi tungivate Wagneri üksuste "hävitamise tsooniks", samal ajal kui Ukraina vägesid ähvardas ümberpiiramise korral äralõikamine viimasest varustusliinist. 
Vene allikate andmetel kontrollis Wagneri grupp 18. märtsi seisuga umbes 70% Bahmuti linna territooriumist. 26. märtsil teatas CNN, Wagneri väeosade väidetel on nad täielikult vallutanud strateegiliselt olulise Azomi tehase Bahmutis.
Ukraina polkovnik Jevgeni Meževikin ütles The New York Timesile, et Bahmutist võib saada sõja pöördepunkt. Polkovnik kinnitas, et Vene vägede rünnakute intensiivsust Bahmutis aeglustati ning linna lõpliku ümberpiiramise oht hoiti ära. Kui varem ründasid Vene väed 20 kuni 40 sõduri kaupa kõikides suundades korraga, siis sellised rünnakud muutusid harvemaks. Meževikini sõnul oli Venemaa kõik reservid rünnakutes ära kulutanud. Bahmuti põhja- ja lõunaosas oli polkovniku sõnul Vene vägede rünnakud suudetud pidama saada, kuid linna keskel käisid veel ägedad lahingud ning Vene väed said hoonete varjus edeneda.
Sõjategevus 2023. aasta maikuust praeguse ajani.
Sõjauuringute instituut (ISW) hindas, et 2023. aasta mai alguseks oli Ukraina kontrolli all 1,89 ruutkilomeetrit (4,54%) linnast. 6. mail teatasid Ukraina sõjaväeallikad, et venelased tulistasid linna fosforimoonaga ning avaldati mitmeid videoid ja fotosid, mis näitasid pommitamise tagajärgi.
Tšetšeenia juht Ramzan Kadõrov nõustus Jevgeni Prigožini sõnul Wagneri grupi vägede asendamisega linnas tšetšeeni üksustega. 7. mail teatas Prigožin, et Valeri Gerassimov jätkab suurtükiväe laskemoona jagamist Wagneri vägedele ning Wagneri väed jäävad seepärast Bahmuti. 9. mail väitis Prigožin, et "tema vägedel oli keelatud taganeda". Tema sõnul "said nad lahingukäsu, kus öeldi, et positsioonidelt taganemist käsitletakse riigireetmisena. Kui laskemoona pole, taandume oma positsioonidelt... "
Sõjauuringute instituut teatas 12. mail, et Ukraina väed ajasid Bahmutist umbes 4 kilomeetrit loodes asuva Berhivske veehoidla lõunakaldalt välja Vene väed. Ukraina kaitseministeerium väitis 16. mail, et nende väed vabastasid Bahmuti põhja- ja lõunaosa eeslinnadest 20 ruutkilomeetrit, kuid tunnistas ka, et venelased on linnas endas mõningaid edusamme teinud, kasutades nii langevarjureid kui ka suurtükiväge.
20. mail teatas Prigožin Bahmuti linna hõivamisest Wagneri vägede poolt ning ütles, et annab hõivatud alad enne tagasitõmbumist Vene regulaarvägedele üle. Ukraina lükkas väited hõivamise kohta tagasi. Ukraina asekaitseminister Hanna Maliar väitis, et "olukord on kriitiline", kuid Ukraina väed kontrollivad endiselt linna piirkondi. Veidi hiljem väitis ka Venemaa kaitseministeerium, et linn on vallutatud.
ISW kordas 26. mail Hanna Maliar väiteid, et Ukraina väed säilitasid endiselt positsioone linna edelaservas. ISW märkis oma 27. mai aruandes Venemaa pealetungitegevuse drastilist vähenemist Bahmutis ja selle ümbruses. 28. mai aruandes kordas ISW Prigožini avaldust, milles kinnitati, et Vene väed alustavad abioperatsioone ning et Wagneri vägede täielik väljaviimine toimub alles 5. juunil. 
2. juunil aruandes teatas Ukraina pool, et Wagneri grupp ei osale sõjategevuses ning neid asendavad Vene regulaarväed kasutavad kaitsestrateegiat. Prigožin väitis, et Vene regulaarväed üritasid Wagner grupi sõdureid nende linnast väljumisel rünnata teele paigaldatud tankitõrjemiinide abil, kuid et õigeaegse hoiatuse tõttu ei saanud tema meestest keegi viga.
Juuni lõpus hõivas Ukraina 28. brigaad Vene vägede positsioonid Bahmuti lähedal asuva Kurdjumivka alevi juures. 25. juulil vallutasid Ukraina väed strateegiliselt olulised kõrgustikud Klištšijivka suunal. See võimaldas korraldada pidevat suurtükirünnakuid Bahmutile, et vabastada ka asula läänepoolne osa. Ukraina allikad väitsid, et Vene väed linnas on "lõksu püütud", kuna kõik katsed linnast lahkuda või vägesid juurde tuua, jäävad suurtükirünnakute alla.
8. septembril väitsid Vene allikad, et Ukraina edusammud Klištšijivka suunal on nähtavad. Ukraina 3. ründebrigaadi ülesandeks oli küla vabastamine ning brigaadi komandör rõhutas, et Ukraina kasutatavad kobarpommid on takistanud Vene abijõude saabumist külla. 9. septembril alustas 3. rünnakbrigaad pealetungi naaberküla Andrijivka vabastamiseks ning 15. septembril teatatigi küla vabastamisest. 
17. septembril teatasid siseminister Ihor Klõmenko ja kindral Oleksandr Sõrskõi, et Klištšijivka küla on täielikult vabastatud Vene vägedest ning president Volodõmõr Zelenskõi õnnitles rünnakubrigaade külade vabastamise puhul 18. septembri hommikul.