tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Kööbe lõugas

Kööbe lõugas on laht (lõugas) Saare maakonnas lääneosas. Laht jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.
Lahe koordinaadid on .
Lupi lõugas

Lupi lõugas on laht (lõugas) Hiiu maakonna lääneosas. Lahte piirab läänest Lupisäär. 
Lahe koordinaadid on .
Biomeditsiinielektroonika

Biomeditsiinielektroonika on elektroonika osa, mis tegeleb biomeditsiinis kasutatavate elektroonikaseadmete väljatöötamise ja valmistamisega, ning vastavate toodete kogum.
Erinevalt meditsiinielektroonikast, mis piirdub ainult meditsiinilisel eesmärgil välja töötatud elektroonsete vahenditega, haarab mõiste biomeditsiinielektroonika ka mittemeditsiiniliste bioloogiliste rakendustega seotud elektroonseid vahendeid, kuid mitte biomeditsiinitehnikat tervikuna ega ka suuremat osa meditsiinifüüsikast.
Biomeditsiinielektroonika valdkonda kuuluvad peale meditsiinielektroonika näiteks biotehnoloogia valdkonnas kasutatavad elektroonsed vahendid, geeniuuringutes kasutamist leidvad elektroonsed vahendid jm vahendid, mis leiavad kasutamist uurimistöös ja tehnoloogilistes rakendustes raku tasemest kuni organismi kui terviku tasemeni välja.
Reintaler See

Reintaler See on järv Tiroolis, Austrias.
Reintaler See asub Brandenbergi Alpides asuva Voldöppbergi mäe lõunapoolsel jalamil. Järv on jagatud kolmeks nõoks, idapoolse nõo maksimaalne sügavus on 10,30 m, põhjapoolse nõo oma 9,90 m ja läänepoolse nõo sügavus 7,60 m. Järv toitub peamiselt põhjaveest ja ainus väljavool asub järve lääneosas (Krummsee poole).
Hauaneeme laht

Hauaneeme laht (ka Neemeotsa laht) on laht Harju maakonnas Kuusalu vallas.
Lahe koordinaadid on .
Oti lõugas

Oti lõugas on laht (lõugas) Harju maakonnas Jõelähtme vallas Rohuneeme küla rannikul. 
Lahe koordinaadid on .
Pardilõugas

Pardilõugas on laht (lõugas) Harju maakonnas Aegna saare kirdeosas.
Lahe koordinaadid on .
Regional Express Airlines

Regional Express Airlines on Austraalia lennufirma, mille peakorter asub Mascotis Uus-Lõuna-Walesis Austraalias. Lennufirma opereerib regionaallende Austraalias. 
Lennufirmal on 54 lennukit ja firma lendab 54 sihtkohta. Lennufirma asutati 2002. aastal. Lennufirma lennukipark koosneb ainult Saab 340-test.
Veskikari lõugas

Veskikari lõugas (eestirootsi keeles Kvärnkarelvikin) on laht (lõugas) Harju maakonnas Naissaare lõunarannikul. Lahte piirab idast Köstrikari.
Lahe koordinaadid on .
Thiersee järv

Thiersee järv asub "Vorderthiersee" keskosas samanimelises orus kõrgusel 616 m. Järve pindala on 26 ha. Seda ümbritsevad mäed, mis moodustavad katla. Järveni jõuab Kufsteinist autoga või kohaliku bussiga läbi oru.
Suurepärane A-klassi veekvaliteediga järves saab ujuda, teha paadiretki, mängida rannas rannavollet jne. Parimad tingimused on juunis, kuna suvel soojeneb vesi kuni 24 °C. Mitu väikest ojakest toob järve värsket vett. Järvest voolab välja 7 km pikkune Thiersee Ache, mis jõuab Inni.
Hechtsee

Hechtsee on järv Austrias Tirooli liidumaal.
Järv asub Brandenbergi Alpides Kiefersfeldeninst (Baieri) läänes ja Kufsteinist (Tirool) põhjas. Järve veepeegli pindala on 0,28 km² ja maksimaalne sügavus 57 m. Järve lõunakülje lähedal asub Thierbergi mägi (721 m). Mõne meetri kaugusel järve põhjakaldast asub Saksamaa ja Austria vaheline riigipiir.
Koljuots

Koljuots (ka Kolju nukk) on neem Harju maakonnas Jõelähtme vallas Ülgase külas. Neemel asub Koljuotsa sadam.
Neeme koordinaadid on .
Ukraina Riiklik Statistikateenistus

Ukraina Riiklik Statistikateenistus (ukraina keeles Державна служба статистики України) on eristaatusega keskne täitevorgan, mille tegevust juhib ja koordineerib Ukraina Ministrite Kabineti minister.
Kuni 2010. aastani oli asutuse nimi Ukraina Riiklik Statistikakomitee (Державний Комітет Статистики України).
Koljuots (Kuusalu vald)

Koljuots (ka "Juminda neem") on neem Harju maakonnas Kuusalu vallas Juminda poolsaare tipus. Neeme lähedal asub Juminda tuletorn.
Uurimisgrupp

Uurimisgrupp on töötajate grupp, mis on moodustatud teatud uurimusliku ülesande täitmiseks.
Teaduslikus uurimistöös või arendustöös võib uurimisgrupp olla omaette struktuuriüksus või mõne struktuuriüksuse formaalne või mitteformaalne alamosa.
Toonoja

Toonoja on kaitsealune oja Viljandi ja Pärnu maakonnas, Navesti jõe vasakpoolne lisajõgi.
Oja pikkus on 6,4 km, valgla pindala 14,5 km², langus 5 m ja lang 0,78 m/km. Oja saab alguse 23 m kõrgusel Sandra külas Kuresoo servas ja suubub Leetva külas 18 m kõrgusel vasakult poolt Navesti jõkke 17,8 km kaugusel selle suudmest. Oja kuulub Lääne-Eesti vesikonda ja Pärnu alamvesikonda.
Oja kuulub kaitse alla Soomaa rahvuspargi koosseisus.
Nimi.
Oja nime päritolu pole selge. Villem Reiman teadis nimekuju Toonija ehk Toonioja ning võrdles sellega talunime Tooni. Ta pidas neid mütoloogiast inspireeritud kohanimedeks ja seostas paganuse surmavalla valitsejaga. Oja on andnud nime seda ümbritsenud Toonoja külale.
Struktuuriüksus

Struktuuriüksus on asutuse või organisatsiooni struktuurne alamosa. 
Kõrgkoolis.
Ülikoolides ja kõrgkoolides võivad struktuuriüksused olla näiteks järgmised:
Instituut

Instituut on asutus või struktuuriüksus.
Eesti ülikoolides ja kõrgkoolides moodustati Eesti taasiseseisvumise järel instituudid varasemate kateedrite baasil.
NSVL Teaduste Akadeemia (TA) asutused olid instituudid. 
Eestis asusid TA Küberneetika Instituut, Keemilise ja Bioloogilise Füüsika Instituut (KBFI), Astrofüüsika ja Atmosfäärifüüsika Instituut, jt.
Hintersteiner See

Hintersteiner See on mägijärv Austria Wilder Kaiseri rahvuspargis ja kuulub Scheffau haldusalasse Austria Tirooli liidumaal.
Järve pindala on 56 ha, maksimaalne sügavus on 36 m. Järv tekkis viimasel jääajal ja asub kõrgusel 883 m. Veealused allikad täidavad järve kristallselge veega. Hintersteiner See on "Tiroler Wasserkraft AG" eraomanduses ja seda kasutatakse ettevaatlikult elektri tootmiseks. Järvest voolab välja Weißache.
Järve ääres on avalik suplusrand.
Hintersteiner See legend.
Hintersteinis elasid mõned uhked, rikkad põllumehed, kes mängisid võitükikestega murukeeglit oma hubasel heinamaal, kus nüüd on Hintersteiner See. See oli kirgas kuuvalge öö, kui nad taas mängisid. Siis äkki värises maa nende jalge all ja nad vajusid oma talude ja kõigega maa sügavusse. Kuid nende kergemeelse käitumise tõttu pagendati talunikud Scheffaueri tippudele ja oma pattude hüvitamiseks mõisteti nad mängima murukeeglit nii kauaks, kuni Kaiseri mäed seisavad. Nende keegliraja võib leida vahetult Scheffaueri tipu alt väikeses lohus, mis on kaetud peene samblavaibaga.
Legendi kohaselt oli jõukatel Hintersteineri talunikel suur vastuväide allika kohta. Isegi Corpus Christi pidulikul festivalil vaidlesid nad kogu päeva, mis lõppes näotu kähmlusega. Selgelt ja varakult järgmisel päeval, talunike meierei teenijatüdruk, väga korralik, arukas naine, kes juba ammu pidas väidet üsna rumalaks, läks üle heinamaa lehmi lüpsma ja nägi maja ees väikest veeloiku, mida seal varem ei olnud. Ta raputas pead, kui ta seda nägi, kuid läks oma teed. Lehmade leidmiseks kulus kaua aega ja ta oli üllatunud, leides nad kobaras koos lohust. Ta lüpsis neid kiiresti, et tallu tagasi jõuda ja oma tööd jätkata, kuid kui ta lohust välja jalutas, seisis ta silmitsi järvega, kust ainult ühe maja ots veest välja paistis.
Walchsee järv

Walchsee on järv Kufsteini ringkonnas nii Walchsee kui ka Kösseni vallas Tiroolis.
Järve pindala on 95,3 ha, mis teeb sellest suuruselt neljanda loodusliku veekogu liidumaal. Selle maksimaalne sügavus on 21,2 m ja maksimaalne maht 11 782 560 m³.
Papioru

Papioru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Olustvere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Olustvere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Papiorus on olnud vene õigeusu kirik.
Paksu

Paksu oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Reegoldi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Reegoldi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Reegoldi külaga.
Külast on teateid alates 1839 (Paksu).
Külas on sündinud skulptor Aino Sepp.
Pekre

Pekre oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Maru küla alale.
Pekre on nimetatud samanimelise kõrvalmõisa järgi (saksa keeles "Pekker").
Külast on teateid alates 1930.
Pintsatu

Pintsatu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Tuhalaane küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tuhalaane külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Piska

Piska oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Kiini küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kiini külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Pilustvere

Pilustvere oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Sürgavere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kookla küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Viljandi kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kookla külaga.
1583 on esimest korda mainitud nime Pilister, seejärel 1601 Pilluster, 1797 ja 1839 Pillustfer.
Rakitse

Rakitse oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vabamatsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vabamatsi külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Rakitse alal oli varem Rakitse karjamõis.
Retsnigu

Retsnigu (ka Retsniku) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Järveküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Järvekülaga.
Külast on teateid alates 1930.
Põra

Põra oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Roosilla küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Roosilla külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Põraküla).
Riibu

Riibu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Koidu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Koidu külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Riste

Riste oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Alustre küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Alustre külaga.
Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Riuküla

Riuküla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Univere küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Univere külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Coinbase

Coinbase on digitaalne rahakott ning virtuaalraha ehk e-raha börs, mille peakontor asub San Franciscos Californias. Coinbase tegeleb "bitcoin"'i, Bitcoin Cashi, Ethereumi ja "litecoin"'i börsil vahendamisega.
Coinbase on kasutatav 32 riigis, kuid digitaalset rahakotti ning virtuaalrahaga tehinguid võimaldatakse 190 riigis üle maailma. Coinbase'il on 2017. aasta novembri seisuga umbes 13 miljonit kasutajat. 
2018. aasta märtsi seisuga on Coinbase'is umbes 200 töötajat.
Ajalugu.
Coinbase’i asutasid Brian Armstrong ja Fred Ehrsam 2012. aasta juunis, kui osaleti Y Combinatori idufirmade programmis. Pärast Y Combinatori programmis osalemist oli asutajatel kolm kuud aega, et idufirma käima saada, ning selle perioodi lõpus oli neil võimalus Coinbase’i investoritele esitleda. Ettevõtte eesmärgiks on ka väheste tehnikaoskustega inimeste jaoks virtuaalraha ost ja müük lihtsamaks teha. 
2013. aasta mais teatas Coinbase esimese suurema rahasüsti saamisest, milleks oli 5 miljonit dollarit Union Square Venturesilt. See oli selle ajani suurim "bitcoin"'iga tegelevale idufirmale antud toetus. 2013. aasta detsembris sai Coinbase 25 miljonit dollarit Andreessen Horowitzilt, Union Square Venturesilt ja Ribbit Capitalilt. Kas see oli "bitcoin"'iga tegelevale idufirmale antud toetustest sel ajal suurim. Selleks ajaks oli Coinbase saanud 31 miljonit dollarit rahasüste. 
Coinbase’i esimene töötaja on Olaf Carlson-Wee.
Coinbase alustas tegevust "bitcoin"'i (BTC) vahendamisega. 2016. aasta juulis lisati Coinbase'i Ethereumi (ETH), 2017. aasta mais "litecoin"'i (LTC) ning sama aasta detsembris lisati Bitcoin Cashi (BCH) tugi.
Tasud.
Virutaalraha saatmisel, saamisel ega hoiustamisel ei pea tasu maksma. 
Raha vahetamise korral võib Coinbase nõuda ka tasu, mis sõltub kasutaja asukohast, maksemeetodist ja muudest asjaoluest. Maksu arvestatakse ühel meetodil kahest:
 1. meetod
Suurem kahest järgmisest: 
 2. meetod
Protsentuaalne tasu – 1% kasutaja tehingu suurusest, kuid mitte alla 1 ega üle 50 dollari (muutuv tasu), mõnel juhul sõltuvalt kasutaja asukohast ja maksetüübist fikseeritud tasu 2,49% (fikseeritud tasu). 
Tooted.
Coinbase'il on kaks põhitoodet – Coinbase'i kasutajaliides ning GDAX (Global Digital Asset Exchange).
Coinbase'i kasutajaliides võimaldab kasutajatel lihtsalt ning mugavalt osta ja müüa virtuaalraha vastavalt hetkekursile. 
GDAX on börs, kus saab professionaalselt osta ja müüa virtuaalraha. 2018. aasta märtsi seisuga võimaldab GDAX kauplemist 12 valuutapaariga:
Kaebused.
2018. aasta märtsis teatas Quartz, et igakuised kaebused klientidelt on selle aasta jaanuaris hüppeliselt (rohkem kui 100%) tõusnud. Umbes pooled kaebused olid seotud probleemiga, et raha ei saadud lubatud ajaks kätte (üle 400 kaebuse 889-st).
Peter Madsen

Peter Langkjær Madsen (sündinud 12. jaanuaril 1971) on endine Taani ettevõtja ja leiutaja.
Ta oli mittetulundusühingu Copenhagen Suborbitals kaasasutaja. 2014. aastal ta lahkus sealt ning asutas labori Rocket Madsen Space Lab.
2018. aasta aprillis mõisteti Madsen eluks ajaks vangi, kuna ta mõrvas oma allveelaeval UC3 Nautilus Rootsi ajakirjaniku Kim Walli.
2020. aastal abiellus ta Jenny Kurpeniga.
Automaatikavahendite labor

Automaatikavahendite labor oli teaduslik uurimislabor TPI (TTÜ) Automaatika kateedri juures.
Labori algne nimetus oli Tootmisprotsesside automatiseerimise probleemlaboratoorium, millel oli automaatikavahendite osakond.
Selle osakonna üks uurimissuund oli seotud elektroonsete mõõteriistade alaste uurimistöödega, peamiselt tellimustöödena TREKB jaoks.
Tallinna Tehnikaülikooli elektroonika kateeder

Tallinna Tehnikaülikooli elektroonika kateeder (kuni 1989. aastani Tallinna Polütehnilise Instituudi elektroonika kateeder) oli Tallinna Tehnikaülikooli kateeder, mis asutati 1962. aastal. Kateeder moodustati teoreetilise ja üldelektrotehnika kateedri baasil. 
Elektroonikakateeder õpetas algul tööstuselektroonika eriala, hiljem elektroonika erialaga seotud aineid. Lõpetajatele anti elektroonikainseneri kutse.
Kateedri loomisel 1962. aastal sai selle esimeseks juhatajaks Paul Plakk. Seejärel olid kateedri juhatajad Otto Pikkov (1968–1978), Uljas Tamm (1978–1983), Enn Velmre (1983–1988) ja Mart Min (1988–1992). 
1985. aastal liideti elektroonikakateedriga mõõtesüsteemide uurimislabor. 
Kateedri põhjal moodustati 1992. aastal TTÜ-s toimunud reformide käigus elektroonikainstituut.
Elektroonika õppekava.
Elektroonika õppekava oli elektroonikainseneride koolitamise õppekava.
Elektroonikainseneride koolitamist alustati TPIs (TTÜs) 1960. aastate alguses peamiselt selle jaoks loodud elektroonikakateedris (hilisem elektroonikainstituut). Õppekava nimi oli algul Tööstuselektroonika (NSV Liidu üleliiduline õppekava 0612). Nimetus viitab elektroonika tööstuslike rakenduste käsitlemise ülekaalukale osale selles õppekavas. Eraldi spetsialiseerumine oli pooljuhtseadiste tehnoloogia, mille puhul erialane õpe toimus peamiselt Keemiateaduskonnas. 
1974. aastal mindi üle uuele elektroonika õppekavale ja järgmisest aastast alates kahekordistati üliõpilaste iga-aastast vastuvõttu (50 üliõpilase peale). Ka see kuni 1992. aastani kasutusel olnud õppekava oli NSV Liidu üleliidulise õppekava (0612) ajakohastatud versioon. Individuaalse õppekava alusel oli võimalik kitsam spetsialiseerumine, näiteks meditsiinielektroonika alal.
Alates 1992. aastast kehtestati uus TTÜ Elektroonikainstituudis koostatud Elektroonika õppekava. Õppeainete osas arvestati selles üldiselt kehtestatud õppeainete jaotamist alusõppe-, põhiõppe- ja erialaaineteks. Peamiselt erialaste õppeainete osas tekkis üliõpilastel võimalus valida õppeaineid nii, et saavutada oma väljaõppes enda jaoks parim erialane spetsialiseerumine.
Hiljem jaotati õppekava bakalaureuseõppe (nominaalselt neli aastat kestev) ja magistriõppe (nominaalselt kaks aastat kestev) kavadeks.
Algselt nelja-aastasest bakalaureuseõppe kavast sai varsti kolmeaastane õppekava, mistõttu tehti selles õppekavas küllalt suuri muutusi. Summaarne õppeaeg bakalaureuse- ja magistriõppes sai uuesti võrdseks viie aastaga, nagu see oli olnud varemgi.
Elektroonika õppekava järgedeks olid "Elektroonika ja biomeditsiinitehnika" ning selle järel "Elektroonika ja bioonika" õppekava.
2015. aastast on selle õppekava nimetus bakalaureuseõppes "Elektroonika ja telekommunikatsioon" ja magistriõppes "Elektroonika ja kommunikatsioon".
Kingissepa vikaarpiiskopkond

Kingissepa vikaarpiiskopkond (kuni 1922. aastani Jamburgi vikaarpiiskopkond) oli Vene Õigeusu Kiriku Peterburi eparhia administratiivüksus aastail 1897–1928.
Piiskopkond asutati 14/26. oktoobril 1897. Piiskop oli aastail 1899–1918 ka Peterburi Vaimuliku Akadeemia rektor.
Tallinna Tehnikaülikooli mõõteelektroonika õppetool

Mõõteelektroonika õppetool oli õppetool Tallinna Tehnikaülikooli Elektroonikainstituudis.
Õppetool ja professuur moodustati TTÜ reformi käigus 1992. aastal Mõõtesüsteemide labori baasil. 
Mõõteelektroonika õppetooli loojaks ja esimeseks juhatajaks oli mõõteelektroonika professor Mart Min. Tema järel sai õppetooli hoidjaks vanemteadur Toomas Parve.
Õppetool teostas õppetööd mõõteelektroonikaga ("electronic measurements, Messelektronik") ja biomeditsiinielektroonikaga ("biomedical electronics") seotud ainetes magistri- ja doktoriõppe osas. Õppetooli teadus- ja arendustegevus oli seotud samade valdkondadega, eeskätt signaali sünkroondetekteerimisel põhinevate mõõtevahendite loomisega elektrilise bioimpedantsi mõõtmisel põhinevate meditsiinilise diagnostika vahendite jaoks, kuid ka tehnilise diagnostika jaoks.
Õppetooli koosseisu kuulus mõõtesüsteemide laboratoorium, mis tegeles õppe- ja teadustööga mõõtesüsteemide alal. Laboratooriumi juhataja oli Aivar Usk. Laboratooriumis lasti käiku üks esimesi üle Interneti toimivaid välisõhu temperatuuri pideva mõõtmise süsteeme Eestis - temperatuuriserver, mis toimis pikka aega (üle 10 aasta). 
Õppetöö osas oldi Eestis esimeste hulgas üle Interneti teostatavate laboratoorsete tööde osas.
Õppetool suleti seoses Elektroonikainstituudi poolt teostatava õppetöö korraldamise üleviimisega ühte Kognitiivse elektroonika õppetooli. Õppetooli uurimisgruppide ja mõõtesüsteemide laboratooriumi baasil moodustati Siduselektroonika uurimislaboratoorium.
&lt;br&gt;
Mõõtesüsteemide labor

Mõõtesüsteemide labor oli Tallinna Polütehnilise Instituudi (TTÜ) teaduslaboratoorium, kus tegeleti mitmesuguste elektroonsete ja elektroakustiliste mõõtesüsteemide uurimise ja väljatöötamisega. Laboratoorium moodustati 1980. aastate alguses automaatika kateedri juurde.
Mõõtesüsteemide labori põhiliseks tegevuse suunaks oli vektormeetriliste mõõtevahendite (vektorvoltmeetrite ja -analüsaatorite) väljatöötamine, katsenäidiste projekteerimine ja valmistamine, metroloogiline kindlustamine ja nende kasutamisel põhinevate mõõtesüsteemide loomine.
Peamiselt töötas labor Tallinna Tootmiskoondise RET tellimuste alusel. Üheks väljatöötatud süsteemiks oli elektroakustiliste süsteemide karakteristikute (sageduskarakteristik, mitteleineaarmoonutused) mõõtmise süsteem.
Laboratooriumi juhataja oli Kalle Lipping. Laboratooriumi teaduslik juhendaja oli Mart Min. Laboratooriumis töötasid teadurite ja inseneridena Raul Land, Anu Eichhorn, Eero Haldre jt,
Laboratoorium viidi 1985. aastal elektroonika kateedri juurde.
TTÜs 1992. aastal toimunud reformide käigus viidi labor elektroonikainstituudi raames moodustatud mõõteelektroonika õppetooli koosseisu.
Elektriline

Elektriline on elektriga seostuv nähtus, omadus, seade või tegevus.
Elektrilised suurused on pinge, vool, võimsus, takistus, mahtuvus, induktiivsus ja impedants.
Elektriline dipool.
Elektriline mõju.
Elektrilised mõõtmised ehk elektrimõõtmised on elektriliste suuruste mõõtmised.
Elektriliste suuruste mõõtmiseks kasutatakse laialdaselt elektroonseid mõõtevahendeid, mis leiavad samas kasutamist ka mitte-elektriliste suuruste mõõtmise juures.
Elektrilised muusikainstrumendid on Hammond-orel, elektrikitarr jt. (reeglina on kombineeritud elektroonsete signaalitöötluse vahenditega)
Elektrilised loodusnähtused on välk, aeroionisatsioon jt.
Elektrilised meetodid on kasutusel tootmises ja tehnoloogias.
Omadussõna "elektriline" kasutamine on paljudel juhtudel samaväärne liidete elektri- ja elektro- kasutamisele. Näiteks: elektriauto, elektrikeevitus, elektrogalvaanika, elektrokeemia.
Protsentmeetriline mõõtur

Protsentmeetriline mõõtur on mõõtur, mille väljundsuurus esitatakse protsentväljenduses võrdlussuuruse (etalonsuuruse) suhtes.
Näiteks, protsentmeetrilise takistuse mõõturi väljund vastab mõõdetava takistuse protsentuaalsele erinevusele etalontakistuse (takistusetaloni takistuse) väärtuse suhtes.
Protsentmeetrilise kompleksjuhtivuse mõõturi väljundid vastavad kompleksjuhtivuse vektori parameetrite protsentuaalsele erinevusel etalonide vastavate väärtuste suhtes (tavaliselt kompleksjuhtivuse reaalosa G ja imaginaarosa B osas, harva mooduli Y ja faasinurga Φ osas).
Kompleksjuhtivuse mõõtur

Kompleksjuhtivuse mõõtur on mõõteseade kompleksjuhtivuse vektori Ý parameetrite väärtuste mõõtmiseks.
Kompleksjuhtivuse mõõturid võimaldavad mõõta kompleksjuhtivuse Ý parameetrite väärtusi, milleks tavaliselt on reaalosa G ja imaginaarosa B väärtused, harvemini mooduli Y ja faasinurga Φ väärtused, veelgi harvemini mingi muu parameetrite kombinatsioon.
Üldtuntud kompleksjuhtivuse mõõturi lahendus põhineb vahelduvvoolu mõõtesillal. Enamasti on kompleksjuhtivuse mõõturid siiski realiseeritud elektroonse mõõtevahendina.
Analoogiline seade on komplekstakistuse mõõtur ehk impedantsimõõtur. Samas mõõteseadmes võib olla realiseeritud mõlema suuruse mõõtmise võimalus.
Eestis on kompleksjuhtivuse mõõtureid projekteeritud ja valmistatud TRÜ (TTÜ) (Vello Reeben, u 1960) ja TPI (TTÜ) osakondades (valmistatud eksperimentaaltöökodades).
FIA

FIA ehk Rahvusvaheline auto(spordi)liit (prantsuse: Fédération Internationale de l'Automobile) on 20. juunil 1904 (nimega "Association Internationale des Automobile Clubs Reconnus") asutatud rahvusvaheline ühendus, mis on eelkõige tuntud kui autospordi spordialaliit. FIA propageerib ka liiklusohutust.
FIA liikmete hulgas on 239 klubi, nende hulgas ka Eesti Autospordi Liit.
FIA korraldab mitme autospordiala maailmameistrivõistlusi, muuhulgas autorallis ja Vormel 1-s.
Poolvõre

Võreteoorias nimetatakse ülemiseks poolvõreks (ka supreemum-poolvõreks või sup-poolvõreks) osaliselt järjestatud mittetühja hulka, milles igal kaheelemendilisel alamhulgal leidub supreemum ehk ülemine raja (tähistatakse sageli sümboliga 1). Duaalselt saab defineerida alumise poolvõre (infiimum-poolvõre või inf-poolvõre) kui hulga, mille igal kaheelemendilisel alamhulgal leidub alumine raja (tihti tähistatud sümboliga 0). 
Poolvõresid on võimalik defineerida ka algebraliselt: poolvõre on algebra formula_1, millel defineeritud binaarne tehe formula_2, mille rollis on parajasti kas supreemumi (∨) või infiimumi (∧) võtmine, rahuldab mistahes elementide formula_3 korral järgmiseid tingimusi:formula_4 (assotsiatiivsus),formula_5 (kommutatiivsus),formula_6 (idempotentsus).Kasutades algebralisi struktuure, saab poolvõre defineerida kui poolrühma, mis rahuldab kommutatiivsuse ja idempotentsuse omadusi.
Tasub märkida, et ülaltoodud definitsioonid on samaväärsed, see tähendab, et olenevalt olukorrast võib kasutada nii hulgateoreetilist kui algebralist definitsiooni.
Kui hulk formula_7 on ühe ja sama järjestuse suhtes korraga nii ülemine kui alumine poolvõre (hulgateoreetiline definitsioon) või kui selles hulgas kehtivad ülaltoodud binaarsed tehted mainitud tingimustega ja neelduvusseadustega formula_8 ja formula_9 (algebraline definitsioon), siis nimetatakse seda hulka võreks.
Omadused.
Poolvõresid formula_10 ja formula_11 nimetatakse isomorfseteks, kui leiduvad järjestust säilitavad kujutused formula_12→formula_11 ja formula_14→formula_10 nii, et nende kujutuste järjestrakendamisel saame ühikelemendi, ehk formula_16 ja formula_17.
Alljärgnevad omadused on sõnastatud ülemiste poolvõrede jaoks ning duaalsusprintsiibi abil ka alumiste poolvõrede jaoks. Duaalsusprintsiip väidab, et kui mingi väide formula_18 kehtib kõigi osaliselt järjestatud hulkade korral, siis ka väide formula_19 kehtib kõigi järjestatud hulkade korral, kus viimase tähistuse all mõeldakse kirjutist, kus kõik esialgsed tehted on asendatud vastupidistega (formula_20 jne).
formula_24. Duaalselt: kahe alumise poolvõre vahel on võimalik leida inf-homomorfism formula_25 seosega 
formula_26
kui formula_10 on ülemine poolvõre, siis alamhulka formula_28 nimetatakse ülemiseks alampoolvõreks, kui mistahes formula_29 korral ka formula_30 ∨ formula_31. Duaalselt: kui formula_32 on alumine poolvõre, siis alamhulka formula_33 nimetatakse alumiseks alampoolvõreks, kui mistahes formula_34 korral ka formula_35 ∧ formula_36.
formula_39 ja formula_31,ning alumise poolvõre formula_32 ideaaliks hulka formula_42 parajasti siis, kui formula_43ja formula_36.
Saapaküla

Saapaküla oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Vana-Kariste mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Vana-Kariste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vana-Kariste külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Саапакюля).
Mõõteelektroonika

Mõõteelektroonika on elektroonika haru, mis on seotud mõõtevahendite loomisega ja nende kasutamisega.
Mõõteelektroonikat iseloomustab kasutatavate skeemilahenduste spetsiifilisus võrreldes teiste elektroonika harudega. Peale ülekandeteguri (võimendusteguri) või muundamisteguri täpsuse ja piisava sagedusriba laiuse nõutakse mõõteelektroonikas kasutatavate elektroonikalülituste puhul tihti veel kõrget sisendtakistust ja väikest sisendmahtuvust. Oluliseks on tihti ka galvaaniline isoleeritus ja elektromagnetilise sidestuse puudumine teiste seadmete suhtes (mõõtesüsteemi kuuluvad arvutid) ja elektrivõrgu suhtes.
Küllalt suur on kasutatavate lahenduste spetsiifilisus ka mõõteelektroonika enda sees, seda eriti analooglülituste osas. Näiteks, kui elektromeetrias kasutatavatelt lahendustelt nõutakse ülikõrget sisendtakistust ja mõnikord ka üliväikest sisendmahtuvust ning head varjestust väliste häirete suhtes, siis raadiotehnikas ja mikrolainetehnikas kasutatavate lülituste puhul on oluline hoopis sisendi sobitus ja signaali laine levikuga seonduv. Kuid ka digitaalosas on spetsiifilisi nõudeid, seda eeskätt analoog-digitaal-muundamise (ADC) osas, või ka signaalitöötluse kiiruse osas, mistõttu kasutatakse laialdaselt signaaliprotsessoreid (DSP) ja spetsiifilisi digitaaltehnilisi lahendusi (ülikiired korrutid, lahendused FPGA-de baasil).
Mõõteelektroonika on seotud ka andmehõivega ja andurite (sensorite) kasutamisega, näiteks tööstuses (vt tööstuselektroonika).
Eesti.
Eestis on mõõteelektroonika alase õppe-, teadus- ja arendustööga tegeletud mitmetes kohtades, eeskätt Tartu Ülikoolis. Sellele alale spetsialiseerunud oli aga TTÜ mõõteelektroonika õppetool ja selle eelkäijad Tallinna Tehnikaülikoolis (Tallinna Polütehnilises Instituudis).
Eesti NSV-s oli mitmeid uurimisasutusi ja ettevõtteid, milles tegeleti mõõteelektroonikaga. Neist suurim ettevõte oli Tallinna Tootmiskoondis RET, kus tegeleti elektroonsete mõõteriistade väljatöötamisega ja nende suurtootmisega, aga ka nende metroloogilise kindlustamisega, seda teatud aladel (analoogvoltmeetrid ja oommeetrid) isegi juhtiva ettevõttena kogu Nõukogude Liidu ulatuses. Kuid oli muidki ettevõtteid, kes tegutsesid peamiselt mitteelektriliste suuruste mõõtmise vahendite alal.
Wataniya Airways

Wataniya Airways on Kuveidi lennufirma, mille peakorter asub Al-Kuwaytis Kuveidis. Lennufirma asutati 2005. aastal. Ettevõttel on kolm lennukit ja see opereerib 15 sihtkohta. Lennufirmal lennukipargis on ainult Airbus A320 lennukid.
Wataniya Airwaysi kodulennujaam on Kuveidi rahvusvaheline lennujaam.
Sokal

Sokał (vene keeles "Sokol", transkribeerituna Sokal) on Minski linnaosa, mis asub lahustükina linnast 30 km idas Kastryčnicki rajooni territooriumil. Lähemad linnaosad on Uručča ja Šabany, kust on Sokałisse 17 kilomeetrit. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga bussid; ekspressbussiliin ühendab linnaosa ka Minski rahvusvahelise lennujaamaga.
Ajalugu.
Sokał oli algselt iseseisev alev, mis ehitati Minski rahvusvahelise lennujaama tööliste tarbeks. Minski koosseisu arvati nii alev kui lennujaam aastal 2000.
Kurassovštšõna

Kurasoŭščyna (vene keeles "Kurassovštšina", transkribeerituna Kurassovštšõna) on Minski linnaosa, mis asub linna lõunaosas Kastryčnicki rajooni territooriumil. Linnaosa ühendavad ülejäänud linnaga bussid, trollid ja elektrirongid; linnaosa lääneosas asub Kurasoŭščyna raudteepeatus. Haridust annavad neli keskkooli ja gümnaasium. Linnaosa moodustavad kolm mikrorajooni ja ettevõtte Integral tootmishooned.
Ajalugu.
Linnaosa territooriumil asusid varem mitmed külad ja huutorid. Linnaosa on saanud nime samanimeliselt külalt (esimest korda kirjalikult mainitud aastal 1580), mis arvati Minski koosseisu osaliselt aastal 1924, osaliselt aga aastal 1956. Küla kuulus Łošyca mõisale. XIX sajandil rajati sinna suvemõis Valge villa, mille peahoone ja külalistemaja on ainsad vana küla hooned, mis tänapäevani säilinud on.
Tänapäevast linnaosa hakati rajama 1967. aastal.
Eikellegimaa

Eikellegimaa (ladina keeles "terra nullius") on mitte kellegi valduses olev maa-ala rindejoonel või kahe naaberriigi piiritõkete vahel.
Sajid Javid

Sajid Javid (sündinud 5. detsembril 1969 Rochdale'is Suur-Manchesteris) on Inglise konservatiivne poliitik, alates 26. juunist 2021 kuni 5. juulini 2022 oli ta Suurbritannia tervishoiu ja sotsiaalhoolduse minister. Ta oli 24. juulist 2019 kuni 13. veebruarini 2020 Suurbritannia rahandusminister.
Ta sündis aastal 1969 Rochdale'is Suur-Manchesteris Pakistani päritolu immigrantide perekonnas. Ta lõpetas aastal 1991 Exeteri ülikooli, kus ta õppis poliitikat ja majandust.
Ta töötas pärast ülikooli lõpetamist aastani 2009 panganduses. Seejärel asus ta poliitikasse.
Ta oli 9. aprillist 2014 kuni 11. maini 2015 Suurbritannia kultuuri- massimeedia ja spordiminister; lisaks oli ta 9. aprillist 2014 kuni 15. juulini 2014 Suurbritannia võrdsete õiguste asjade minister. 11. maist 2015 kuni 14. juulini 2016 oli ta Suurbritannia äri-, innovatsiooni- ja oskuste minister. 14. juulist 2016 kuni 30. aprillini 2018 oli ta Suurbritannia kohaliku omavalitsuse asjade minister. 30. aprillist 2018 kuni 24. juulini 2019 oli ta Suurbritannia siseminister. 24. juulist 2019 kuni 13. veebruarini 2020 oli ta Suurbritannia rahandusminister.
Isiklikku.
Ta on abielus ning tal on kolm tütart ja üks poeg.
Eia jõulud Tondikakul

"Eia jõulud Tondikakul" on üks Eesti Vabariigi 100. aastapäevaks loodud filmidest. Tegemist on seiklusrikka kogupere jõulufilmiga, mis esilinastus detsembris 2018. Filmi autor ja lavastaja on Anu Aun. Film valmis filmistuudiote Luxfilm ja Kinosaurus Film koostöös.
Sisu.
"Eia jõulud Tondikakul" räägib 10-aastasest Eiast, kelle plaanid võtavad ootamatu pöörde, kui linnatüdruk viiakse talvevaheajaks salapärasesse Lõuna-Eesti tallu. Tüdruk ei oska esialgu aimatagi, et õige pea asub ta päästma hukule määratud põlismetsa, viima kokku kaht armastavat inimest ning lahti harutama oma pere kiivalt hoitud saladust. 
Näitlejad.
Eiat kehastab 10-aastane Paula Rits ja tema sõpra Atsi 12-aastane Siim Oskar Ots. Lastest kõrvalosatäitjateks valiti Annabrith Heinmaa ja Marvin Inno.
Laste kõrval astuvad filmis üles mitmed tuntud näitlejad nagu Jaan Rekkor, vennad Märt Pius ja Priit Pius, Mirtel Pohla, Priit Võigemast, Juhan Ulfsak, Tambet Tuisk, Anne Reemann, Tõnu Oja, Meelis Rämmeld, Maria Annus, Robert Annus ja teised. Näitlejadebüüdi teeb lastefilmis ka laulja Liis Lemsalu.
Filmipaigad.
"Eia jõulud Tondikakul" enamik võtetest filmiti Lõuna-Eestis Põlvamaal Saverna lähistel. Filmi Tondikaku talu asub Piigaste külas ning Veskimöldre talu on tegelikkuses Käbliku puhketalu Palutaja külas.
Tallinna Tehnikaülikooli Automaatikainstituut

Tallinna Tehnikaülikooli Automaatikainstituut (lühemalt: TTÜ automaatikainstituut või lihtsalt Automaatikainstituut) oli Tallinna Tehnikaülikooli instituut, mis moodustati automaatika kateedri baasil 1992. aastal.
Instituudis oli algselt 4 õppetooli.
Instituut lakkas allasutusena olemast 2017. aastal, kui TTÜ-s toimuvate reformide käigus jaotati instituudi töögrupid IT teaduskonna teiste instituutide vahel.
Eesti metskonnad 1944–1992

Eesti metskonnad 1944–1992 on loend Eesti metskondadest, mis sel perioodil asutati ja tegutsesid. 1992. aastal lõpetati Eesti NSV aegne nõukogulik metsamajandussüsteem. Metsamajandid likvideeriti, metskonnad saavutasid juriidilise ja majandusliku iseseisvuse. 
Varem moodustatud metskondade kohta täpsemalt Eesti metskonnad 1918–1944.
Peeter Kibe

Peeter Kibe (7. märts 1936 Viljandi – 27. aprill 2018) oli eesti põllumajandusteadlane ja majandijuht.
Ta lõpetas 1955. aastal Tartu 1. Keskkooli ja 1960. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaaria eriala. Aastal 1967 kaitses ta väitekirja "D2-vitamiini mõju piimalehmade tervisele ja toodangule" ja sai veterinaariakandidaadi kraadi.
Ta oli aastatel 1960–1963 Estonia kolhoosis loomaarst. Aastatel 1963–1968 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia aspirant. Aastatel 1968–1989 oli ta Estonia kolhoosi peazootehnik, aastatel 1989–1993 oli ta OÜ Estonia juhatuse esimees.
Tal oli äriosalus OÜ Estonias, OÜ Sõrandu Farmis ja OÜ Vanausses.
Ta oli tegev Eesti holšteini tõugu veisekarja arendamisel, lehmade arv kasvas 400-lt 2000-ni ja piima aastatoodang lehma kohta 4000-lt 8500 liitrini.
Välislingid.
Haud Paistu kalmistul
Middle East Airlines

Middle East Airlines on Liibanoni rahvuslik lennufirma, mille peakorter asub Beirutis Liibanonis. Lennufirma asutati 31. mail 1945. 
Lennufirmal on 18 lennukit ja lennufirma opereerib 32 sihtkohta. Lennufirma kodulennujaam on Beiruti Rafīq al-Ḩarīrī rahvusvaheline lennujaam. Lennufirma on SkyTeami liige alates 28. veebruarist 2011.
Hainan Airlines

Hainan Airlines on Hiina Rahvavabariigi lennufirma, mille peakorter asub Haikous Hainanis Hiinas. Lennufirma asutati 1993. aastal. 
Lennufirmal on 3 kodulennujaama: Pekingi rahvusvaheline lennujaam, Haikou Meilani rahvusvaheline lennujaam ja Xi'an Xianyangi rahvusvaheline lennujaam. 
Lennufirmal on 207 lennukit ja lennuettevõtte opereerib 110 sihtkohta.
Cathay Dragon

Cathay Dragon on Hongkongi lennufirma, mis asutati 24. mail 1985 ja mille peakorter asub Hongkongis. Lennufirma on Cathay Pacificu tütarettevõte. 
Lennufirma kodulennujaam on Hongkongi rahvusvaheline lennujaam. Lennufirmal on 47 lennukit ja lennufirma opereerib 48 sihtkohta (sh tšarterlendude sihtkohad).
Purustav testimine

Purustav testimine on testimisviis, kus vaadeldakse katsealuse jõudluse või materjali käitumist erinevatel koormustel. Katset tehakse, kuni katsealusel tekib tõrge. Selliseid teste on lihtsam teha, nende käigus saab rohkem informatsiooni koguda ja seda on kergem analüüsida kui mittedestruktiivse testimise puhul. Purustavat testimist on kõige sobivam ja majanduslikult kasulikum kasutada esemete puhul, mis lähevad masstootmisesse, sest väheste eksemplaride lõhkumise hind ei oma suurte koguste juures olulisust. Purustavat testimist ei ole majanduslikult kasulik teha väikeste koguste tootmise korral (näiteks hoonete ehitamise puhul).
Testimise käigus leitakse vead üles kiirkaameraga pildistades. Saadud pilte kasutatakse hiljem analüüsimiseks ning dokumenteerimiseks. Vea avastamiseks saab kasutada helidetektorit või rõhumõõturit, mis annavad purunemise korral signaali kaamerale. Sellistel kiirkaameratel on kõrgtehnoloogilised lindistamisvõimalused, mis suudavad jäädvustada peaaegu igal kiirusel toimuvat purunemist. Pärast purunemist lõpetab kaamera salvestamise. Saadud pilte saab läbi vaadata aegluubis, mis näitab pilt pildi haaval, mis juhtus enne, purunemise ajal ning pärast seda.
Mõned purustava testimise näited:
Testimine hoonete peal.
Purustavat testimist kasutatakse harva eluhoonete või muude suurte ehitiste (näiteks tammide ja sildade) juures, sest nende ehitamine ja lammutamine on liiga kulukas.
Purustava testimise alla käib ka tungraud, mida kasutatakse ajalooliste hoonete peal, et tekitada võimalikult väikest kahju, kuid sealjuures veenduda hoone ohutuses inimestele. Sellistel puhkudel on suur roll ka mittedestruktiivsel testimisel.
Maavärina inseneeria vajab head arusaama, kuidas hooned maavärinate korral käituvad. Purustavat testimist kasutatakse tihti hoonete juures, mida ehitatakse seismoloogiliselt aktiivsetesse piirkondadesse. Selliseid teste nimetatakse tihti kokkuvarisemise testimiseks ning neid viiakse läbi, et uurida uute disainide või juba olemasolevate hoonete seismoloogilisi näitajaid. Teste viiakse läbi raputuslaual, mis imiteerib reaalset maavärinaolukorda. Testimise vastused sisaldavad enamasti ka raputuslaua videot. 
Üha enam kasutatakse maavärinate testimiseks spetsiaalselt loodud lõplike elementide tarkvara, kus vaadeldakse hoone käitumist mudelite abil.
Purustav tarkvara testimine.
Purustav tarkvara testimine on testimistüüp, kus otsitake programmi veaohtlikke kohti. Testimise käigus proovitakse leida äärmuslikke kasutusjuhte (ingl "edge case"), mis võivad kasutajal tekkida ja mille tõttu programm lõpetab töötamise.
Testimine autotööstuses.
Autotootjad viivad enamasti oma toodangu peal läbi kokkupõrketestimist, et teada saada ning tagada masina turvaline disain ning käitumine avariides.
Kokkupõrketest viiakse läbi päris autode peal, mille juhtideks on pandud mannekeenid. Mannekeenide järgi tehakse mõõtmised ning järeldused.
Graatsiline märgendus

Graatsiline märgendus on selline "m"-servalise graafi märgendus, kus igale graafi tipule on omistatud väärtus vahemikus 0 kuni "m" (kaasa arvatud) nii, et ükski tipule omistatud arv ei kordu ning igale tippude "x" ja "y" vahelisele servale omistatud väärtus, mis on "x" ja "y" väärtuse absoluutvahe, on samuti unikaalne. Graafi, millele on võimalik graatsilist märgendust teha, nimetatakse graatsiliseks graafiks.
Termini "graatsiline märgendus" autor on Solomon W. Golomb. Originaalis oli märgenduse klassifikatsiooni nimetus beetamärgendus ("ß"-märgendus). Nimetust kasutas esimesena Alexander Rosa graafide märgenduste artiklis 1967. aastal.
Üks peamistest tõestamata hüpoteesidest graafiteoorias on graatsiliste puude hüpotees, samuti tuntud kui Ringel-Kotzigi hüpotees. Hüpotees sai nime autorite Gerhard Ringeli ja Anton Kotzigi järgi. Hüpotees väidab, et kõik puud on graatsilised.
Graatsilise märgenduse nõrgem versioon on peaaegu graatsiline märgendus, kus tippude väärtused on arvuvahemiku 0 kuni "m"+1 (kaasa arvatud) alamhulk. Nagu graatsilise märgenduse puhulgi, ei tohi peaaegu graatsilise märgenduse tippudele omistatud väärtused kattuda ning servade väärtused on määratud tippude absoluutvahega. Servade väärtused peavad olema vahemikus 1 kuni m+1 (kaasa arvatud) ja unikaalsed.
Matemaatiline definitsioon.
Graafi formula_1 graatsiliseks märgenduseks nimetatakse sellist tippude formula_2 ja servade formula_3 märgendust, kus nii formula_4 kui formula_5 on injektiivsed ja kehtib seos formula_6.
Graatsilise märgenduse variatsioonid.
"a"-märgendus.
1966. aastal defineeris Rosa "a"-märgenduse kui graatsilise märgenduse lisaparameetriga formula_7, kus iga servale formula_8 kehtib kas formula_9 või formula_10.
"k"-graatsiline märgendus.
1982. aastal tutvustasid Maheo ja Thuillier terminit ""k"-graatsilisus". Graaf formula_1 servade arvuga formula_12 on "k"-graatsiline, kui leidub märgendus formula_4 tippudest formula_14 nii, et servad, millele omistatakse väärtusteks nendevaheliste tippude absoluutvahe, kuuluvad hulka formula_15.
"formula_16"-märgendus.
Graafi formula_1 tipu arvuga formula_18 formula_16-märgenduseks nimetatakse üksühest funktsiooni formula_4 graafi formula_1 tippudest formula_22, kus iga serva formula_23 märgendatakse funktsiooniga formula_6. formula_16-märgendust tutvustasid Chartrand, Erwin, VanderJagt ja Zhang aastal 2004.
Paaritu-graatsline märgendus.
Graafi nimetatakse paaritu-graatsiliselt märgendatuks, kui leidub injektsioon formula_4 hulgast formula_27 hulka formula_28 nii, et kui iga serv formula_8 on märgendatud formula_30, siis iga serva märgendus kuulub hulka formula_31. formula_12 on graafi servade arv.
Hammingi-graatsiline märgendus.
Graafi formula_33 nimetatakse Hammingi-graatsiliselt märgendatuks, kui leidub injektiivne märgendus formula_34 formula_35-st binaarsete formula_36-paaride massiivi nii, et formula_37, kus d on Hammingi kaugus.
Hännasäär

Hännasäär on maasäär Saare maakonnas Muhu vallas Kessulaiu lõunatipus. 
Sääre koordinaadid on .
Harald Haug

Harald Haug (12. märts 1917 – 16. veebruar 1980) oli eesti ajakirjanik ja tõlkija.
1941. aastal oli ta SARK Tartumaa Miilitsaosakonna komsomoli algorganisatsiooni sekretär.
1941. aastal mobiliseeriti Punaarmeesse, teenis Eesti laskurkorpuses.
Ta oli ajakirjade Eesti Kommunist ning Küsimused ja Vastused peatoimetaja.
Ta on tõlkinud eesti keelde Ilja Ilfi ja Jevgeni Petrovi romaani "12 tooli".
Ta on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Valge villa

Valge villa ("Белая дача") on suvemõis Valgevenes Minskis Kastryčnicki rajoonis Kurasoŭščyna linnaosas. Suvemõis asub aadressil Kazinca 54; selle juurde kuulunud sissesõiduhoov samal tänaval majas nr 98.
Suvemõis rajati 19. sajandi teisel poolel. Kindlad andmed selle rajamise kohta puuduvad. Ühe versiooni kohaselt rajas selle M. Rogovi nimeline magister, teine ja levinum versioon seostab villa rajamise Liibavi–Romno raudtee direktori Adaduroviga. Nimelt paiknes villa juures ka väike asula, mis kandis Adadurovi nime ja kus 20. sajandi alguses elas ligi 70 inimest. Vene-Jaapani sõja ajal asus mõisas hospidal. 1913. aastal ostis selle M. Rogov ja väidetavalt olevat ta vana hoone asemele püstitanud uue.
Revolutsiooni järel villa võõrandati. Algul tegutses seal põllumajanduskool, seejärel asus seal mullateaduse ja agrokeemia instituudi eksperimentaalbaas. 1947. aastal elas ja töötas seal mõnda aega valgevene kunstnik Vitold Białynicki-Birula. Teise maailmasõja järel töötas seal mõnda aega agrokeemia instituut ning asus jalgpalliklubi Minski Dynama spordibaas, 1960. aastatel rajati lasteaed. Aastail 1979–1980 hoone restaureeriti. 1990. aastast töötab hoones Valgevene folkloori keskus: hoonet renditakse ka ettevõtetele pidude korraldamiseks.
Hoone ees on pärnadest ja palitest ümbritsetud nelinurkne parter, kaugemal asub park. Hoone on ühekorruseline ebasümmeetrilise põhiplaaniga ehitis. Villat ehib kaheksanurkne hambulise parapeti ja rõduga torn. Hoonet kaunistavad frontoon ja atika. Fassaadi liigendavad rosetid ja rustika. Siseruumid paiknevad ümber vestibüüli ja on kujundatud anfilaadina. Hoone on kultuurimälestisena muinsuskaitse all.
Raadioelektroonika

Raadioelektroonika tähendab elektroonikat, mida kasutatakse raadiotehnikas, s.t raadiosaatjates ja raadiovastuvõtjates.
Nii kuuluvad raadiotehnika valdkonda kõrgsagedusvõimendid, segustid ja sagedusmuundurid, vahesagedusvõimendid (koos ribafiltritega), modulaatorid ja modulatsioonidetektorid, koodrid ja dekoodrid ning helisagedusvõimendid.
Raadioelektroonika haarab raadiotehnilisi süsteeme alates automaatsest võimenduse või nivoo reguleerimisest ja sageduse automaatsest järelhäälestusest kuni keerukate süsteemideni (näiteks radarid, raadionavigatsiooni süsteemid, positsioneerimine).
Raadioelektroonika alasse kuuluvaks võib lugeda ka digitaalse informatsiooni (digitaalse signaali) ülekande süsteeme, mis on ette nähtud audio- ja videoinfo edastamiseks ehk digitaalse ringhäälingu süsteeme. 
Raadioelektroonika alasse kuuluvaks võib lugeda ka mobiilsidet ja mobiilset või traadita internetiühendust, mis samuti on digitaalsete andmete (informatsiooni) edastamisel põhinevad, kuid erinevalt ringhäälingust on siin side kahepoolne (dupleks).
Raadioelektroonika alasse kuuluvaks loetakse tihti ka heli- ja videotehnilist seadmestikku, mida kasutatakse saatja poolel, kuigi tegelikult on siin tegemist helitehnilise ja pilditehnilise seadmestikuga (ehk audio- ja videoelektroonikaga).
Apache Hadoop

Apache Hadoop on avatud lähtekoodiga tarkvaralahenduste teek, mille eesmärgiks on suuremahulistel andmehulkadel informatsiooni töötlemine ning analüüsimine, kasutades sealjuures lihtsaid programmeerimismudeleid. Hadoop on ette nähtud töötama nii üksikserveris kui ka tuhandetes arvutites, kasutades tarkvarasse sisseehitatud lahendusi, et tagada riistvaraliste tõrgete automaatne käsitlemine õigeaegselt ilma arvutusprotsessi häirimata. Süsteemis kasutatakse enamjaolt Java programmeerimiskeelt.
Apache Hadoop koosneb peamiselt järgmistest moodulitest:
Taust.
Ajalugu.
Projekti alguseks peetakse 2002. aastal alustatud Apache Nutchi, mis oli samuti avatud lähtekoodiga otsingumootor. 2003. aastal kirjeldas Google oma hajusfailisüsteemi nimega GFS (Google’s File System), mis andis lükke sarnase, kuid avatud lähtekoodiga failisüsteemi kirjutamiseks. Viimase nimeks sai Nutch Distributed Filesystem (NDFS) ning projekt sai hoo sisse aastal 2004. Samal aastal tutvustas Google oma programmeerimismudelit MapReduce, mille kallal hakkas töötama jälle Nutchi meeskond. Järgneva aasta keskpaigaks töötasid enamus Nutchi algoritmid NDFS-i ja MapReduce peal. 2006. aastal liiguti Nutchi pealt iseseisvaks projektiks – Hadoopiks. 2008. aasta jaanuariks oli Hadoop saavutanud ülemaailmse tuntuse – projekti kasutasid sellised nimekad firmad nagu Facebook, last.fm ning Yahoo!.
Nimi.
Apache Hadoopile on nime andnud üks projekti eestvedajatest, Doug Cutting. Dougi laps olevat pannud oma mänguelevandile nimeks Hadoop, mis täitis ka mehe tarkvarateegi nimevaliku kriteeriumeid – tol ajal kasutamata, ilma tagamõtteta, kuid samas lihtsasti hääldatav nimi. Hadoopi alammoodulid kannavad samuti tihti mitteseletavaid nimesid, näiteks Pig (eesti keeles 'siga') ja Yarn ('lõng'), kuid väiksemate süsteemi osade puhul eelistatakse nimesid, mis selgitavad ka tema funktsiooni.
MapReduce.
Mapreduce'i programmeerimismudel koosneb kahest põhilisest sammust: "map" ('vastendama') ning "reduce" ('kahandama'). Esimeses faasis jaotatakse sisendfail, mis koosneb võti-väärtus paaridest, tükkideks ning saadetakse erinevatele masinatele süsteemis. Selle protsessi eest hoolitseb ülemtööline, spetsiaalne masin, kelle ülesandeks ongi teiste, alammasinate töö juhtimine. Kui alammasinad on oma tööülesanded saanud, algab "mapping"'u protsess: igale võti-väärtus paarile rakendatakse sama algoritmi, mis tagastab null või enam võti-väärtus paari. 
"Reducer" faasis võetakse arvutatud võti-väärtus paarid ning pannakse need omavahel kokku (kahandatakse üheks). "Map" ja "reduce" faaside vahel on veel "shuffle &amp; sort" ('sega ja sordi') faas, kus "map"-funktsiooni väljund sorteeritakse enne "reduce"-funktsioonile saatmist nende võtmete järgi.
Saarevalla

Saarevalla (ka Saare) oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Tarvastu mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kalbuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Tarvastu kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kalbuse külaga.
Külast on teateid alates umbes aastast 1900 (vene keeles "Саремойзъ").
Küla on saanud nime samanimelise mõisa (saksa keeles "Saaremois") järgi.
Sagessaare

Sagessaare oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Ängi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Ängi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ängi külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Сагесааре).
Sambla

Sambla oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Sarja küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sarja külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Solu

Solu oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Väike-Kõpu küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Väike-Kõpu külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Sõnni

Sõnni oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Päigiste küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Halliste kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Päigiste külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Taabre

Taabre oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Intsu küla alale.
Külast on kindlaid teateid alates 1935.
Tagamõtsa

Tagamõtsa (Tagametsa) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Vardi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Vardi külaga.
Külast on teateid alates 1970 (Tagametsa).
Timmukuru

Timmukuru oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Lilli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Lilli külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Toosiküla

Toosiküla (ka Toosi) oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Äriküla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Ärikülaga.
Külast on teateid alates 1970 (Toosi).
Tuhakoti

Tuhakoti oli küla Viljandimaal. Küla jääb tänapäeval Põrga küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Helme kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Põrga külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Turpsi

Turpsi oli küla Viljandimaal, ajalooliselt Taevere mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Jälevere küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Suure-Jaani kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Jälevere külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Турпси).