tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Djavolski most

Dyavolski most (bulgaaria Дяволски мост 'Kuradisild') on kaarsild Bulgaarias Ardino lähedal Arda jõel.
Dyavolski most asub Rodope mägedes olevast Ardino linnast 10 km kaugusel loodes ja on osa iidsest teest, mis ühendas tänapäeva Bulgaaria alasid Traakia tasandikega Egeuse mere põhjakaldal.
Silla ehitamise aeg ei ole täpselt teada. Pakutud on aega 14. sajandist 17. sajandi alguseni. Sild oli osa teest, mis viis Traakia madalikelt Egeuse mere rannikule. Sild rajati samas kohas asunud vanarooma silla asemele.
Sild on 3,5 m lai ja 56 m pikk. Sillal on kolm sildeava, millest suurima, keskmise pikkus on 13 meetrit. Silla kõrgus jõevee tasemest on 11,5–12 meetrit. Silla kummaski servas on 12 cm kõrgune rinnatis. Silla ees on lainemurdja, et vähendada jõevoolu survet sillale.
Tänapäeval tohivad silda ületada ainult jalakäijad. 24. veebruaril 1984 võeti sild muinsuskaitse alla.
Ardinost läheb peaaegu sillani autoga sõidetav pinnastee. Silla juures on varikatuse ja tuleasemega puhkekoht.
Bristoli laht (USA)

Bristoli laht (inglise "Bristol Bay") on laht Põhja-Ameerika loodeosas, Beringi mere idapoolseim osa.
Tarakvere mõis

Tarakvere mõis (saksa keeles "Terrastfer") oli rüütlimõis Torma kihelkonnas Tartumaal. Nüüdisajal jääb kunagine mõis Mustvee valla territooriumile Jõgeva maakonnas.
Mõisa keskus paiknes Tarakvere külas.
Ajalugu.
Tarakvere korda on esmamainitud 1551. aastal. Mõis tekkis tõenäoliselt veskikoha juurde.
Viimaseks omanikuks enne 1919. aasta võõrandamist oli Liphartide suguvõsa.
Mõisakompleks.
19. sajandil rajatud mõisa peahoone on lihtne ühekorruseline viilkatusega ehitis. Pikk hoone on ehitatud telliskividest ning kaetud krohviga. Tänapäeval on hoone kohati lagunenud ja varisenud.
Suurem osa kõrvalhooneid oli punasest telliskivist või maakivist. Enamik neist on nüüdseks hävinud.
Filosoofia veebientsüklopeedia

Filosoofia veebientsüklopeedia ("The Internet Encyclopedia of Philosophy") on 1995. aastal asutatud vaba veebientsüklopeedia filosoofia alal. See sarnaneb Stanfordi filosoofiaentsüklopeediaga, kuid artiklid on populaarteaduslikumad.
Benedictus XIV ametisse nimetatud kardinalid

Paavst Benedictus XIV nimetas ametisse 64 kardinali 7 konsistooriumil. Lisaks itaallastele said kardinalideks 6 prantslast, 4 hispaanlast, 3 austerlast, 1 inglane, 1 portugallane ja 1 sakslane.
Jean-Marie Gustave Le Clézio

Jean-Marie Gustave Le Clézio (sündinud 13. aprillil 1940 Nice'is) on prantsuse kirjanik. Ta on võitnud Renaudot' auhinna ja Nobeli kirjandusauhinna 2008. aastal.
Sündinud 12. septembril

"Siin artiklis loetletakse 12. septembril sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 11. septembril

"Siin artiklis loetletakse 11. septembril sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 10. septembril

"Siin loetletakse 10. septembril sündinud tuntud inimesi.
Tartu lahing (1919)

Tartu lahing (ka Tähtvere lahing) peeti 13.-14. jaanuaril 1919 Eesti Vabadussõjas Eesti 2. Diviisi üksuste ja Läti punase diviisi jõudude vahel. Lahing oli Vabadussõja üks tähtsamaid, mille tulemusena said Eesti väed vallutada ka ülejäänud Lõuna-Eesti.
Lahing.
9. jaanuaril andis 2. diviisi ülem kolonel Viktor Puskar käsu Tartu vallutada. Soomusrongide ülemad Anton Irv ja Karl Parts kohtasid Kaareperes raudteele välja jõudnud kuperjanovlasi ja tegid Julius Kuperjanovile ettepaneku üheskoos Tartu peale minna. Kuperjanov nõustus ja partisanid mahutati rongile. 
Enne Tartusse jõudmist tuli soomusrongidel pidada väiksemaid võitlusi alates 13. jaanuari õhtust Voldis, Äksis ja Kärknas. 
Jõudnud Tartu lähedale, saatis soomusrong nr 1 välja dessandi, mis vallutas väga tähtsa Jänese raudteesilla otse sillaõhkijate nina all. Tänu sellele said soomusrongid turvaliselt üle silla sõita ja linna tungida. Lahingu käigus näitasid Läti punased kütid üles suurt võitlusvaimu, eriti 6. polk. 
Linn puhastati punaste vägede käest 14. jaanuaril. Järelejäänud lätlased põgenesid Võru ja Valga linna poole, nende jälitamiseks polnud Eesti vägedel jõudu.
Krediidikassa massimõrv.
Tartusse jõudes selgus, et punased olid Tartus toime pannud massimõrva, hukates Kompanii tänav 5 asuva Tartu Krediidikassa keldris 19 tsiviilelanikku, sealhulgas esimese eesti õigeusu piiskopi Platoni, ülempreestrid Nikolai Bežanitski ja Mihhail Bleive ning Tartu Ülikooli koguduse õpetaja ja usuteaduse professori Gotthilft Traugott Hahni ja Tartu Jaani koguduse pastori Moritz Wilhelm Paul Schwartzi ning 14 Tartu linnakodanikku.
Monument.
Tartu lahingu mälestuseks paigaldati 1932. aastal Tähtvere parki Tartu lahingu mälestussammas. See lõhuti Nõukogude võimu poolt 1941. aastal, taastati 1942, lõhuti uuesti 1944 ning taastati Tartu linnavoliniku Enn Tarto eestvedamisel veel kord 2006. aastal.
Sündinud 9. septembril

"Siin artiklis loetletakse 9. septembril sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 8. septembril

"Siin loetletakse 8. septembril sündinud tuntud inimesi.
Lõke

Lõke on vabas õhus asuv lahtine tulease. Lõke on lihtne söögiküpsetamisvahend, mille abil saab ka riideid kuivatada, joogivett keeta, hädasignaale anda, metsloomi eemal hoida ja soojust säilitada.
Lõkkes või lõkke kohal saab toitu valmistada erinevatel viisidel, näiteks, katelokis keetes, varda otsas vorsti või tuhas kartuleid küpsetades. Hooletu lõkkega ümberkäimine võib olla ohtlik, põhjustada vigastusi või põlenguid, ohutu lõkke tegemine ja kustutamine nõuab läbimõeldud tegevust ning oludega (aastaaeg, ilmastik) arvestamist.
Lõkketüübid.
Olenevalt võimalustest, asukohast, ilmast ja vajadustest on võimalus ning vajadus teha erinevaid lõkkeid:
Rockhouse

Rockhouse on eesti ansambel, mis loodi veebruaris 2007 Viljandis. 
Ansambli liikmed on Kait Lukka (basskitarr, laul), Levo Jõgiaas (kitarr), Taavi Bergmann (trummid) 
Bändi looming on eestikeelne.
Risti mõis

Risti mõis (saksa keeles "Kreuzhof") oli rüütlimõis Risti kihelkonnas Harjumaal. 
Nüüdisajal jääb kunagine mõis Lääne-Harju valla territooriumile.
Ajalugu.
Risti mõisa rajas 1622. aastal Tallinna bürgermeister Heinrich Lohn. 1640. aastal müüsid tema pärijad Risti mõisa Gotthard Hövelnile. 1710. aastal ostis mõisa Heinrich Lohni tütre pojapoeg Berend Johann von Mohrenschildt. Pärast viimase surma sai omanikuks tema poeg Berend Otto von Mohrenschildt. 
Mohrenschildtide kätte jäi Risti mõis 1887. aastani, mil Reinhold von Mohrenschildt müüs selle Hermann von Stackelbergile. Stackelbergidele kuulus mõis kuni 1919. aasta võõrandamiseni.
Mõisakompleks.
Mõisa peahoone rajati 18. sajandi alguses (on oletatud, et see võis valmida isegi 17. sajandil). Poolkelpkatusega puidust hoonet iseloomustasid kõrge katus ja ruudukujulised aknad.
19. sajandil ehitati hoone ümber, aknad tehti kuueruudulisteks ning esifassaadile lisati suur ehisviil.
Härrastemaja lagunes ning lammutati 20. sajandi keskel.
Säilinud on mõned tugevasti ümber ehitatud kõrvalhooned.
Risti kiriku juurest viis mõisasüdamesse pooleteisekilomeetrine sirge sihitee.
Philipp von dem Bottlenberg

Philipp von dem Bottlenberg, teise nimega Schirp oli Liivimaa ordu liige ja Rēzekne foogt aastal 1523.
Philippi vanemad olid Wilhelm von dem Bottlenberg-Schirp ja Hilweg von Holz. Ta sündis Düsseldorfi lähedal Sermis. Tema suguvõsa pärines Bergi hertsogkonnast Reinimaalt, kuuludes alamaadli hulka. Tema sugulane Wilhelm von dem Bottlenberg oli Liivimaa ordu liige 16. sajandi teisel poolel.
1507–1509 oli Bottlenberg Võnnu linnusekomtuur, 1514 sai temast aga Sēlpilsi foogt. 1523. aastal on teda mainitud Rēzekne foogtina ning seejärel teated temast lõppevad.
Dietrich von Saldern

Dietrich von Saldern oli Liivi ordu liige ja Sēlpilsi foogt aastal 1496.
Dietrichi vanemaid pole teada, kuid ta pärines Braunschweigi lähistelt Salzgitteri juurest. Tema suguvõsa omas seal lähedal asuvat Salderi valdust juba alates 13. sajandist.
1478. aastal on Saldernit märgitud Rēzeknes marssalina (linnusemarssalina), 1496. aastal aga Sēlpilsi foogtina. Rohkem temast teateid pole.
Friedrich Wolthus von Herse

Frierich Wolthus von Herse (ka Waldhaus von Heerse; surnud umbes 1480) oli Liivi ordu liige ja Riia komtuur aastatel 1470–1471.
Friedrichi vanemad olid Friedrich von Waldhaus Heersest ja Agnes von Mengede-Osthoff, Liivi ordumeistri Johann von Mengede-Osthoffi õde. Tema vennad olid ordumeister Johann Wolthus von Herse ja orduvasall Ernst Wolthus von Herse. Tema suguvõsa pärines Marki krahvkonnast, kuid tema täpset sünnikohta pole võimalik kindlaks määrata. Tema suguvõsa omas lääne mitmelpool Vestfaalis.
1451. aastal on Friedrichit mainitud rüütelvennana Tallinnas. 1470. aastal võis ta olla esimene Bauska foogt, seejärel aga, kui ta vennast sai ordumeister ja ta alustas suuri ordusiseseid ümberkorraldusi, sai Friedrichist Riia komtuur. Oma venna kukutamise järel (see toimus ordukapiitlil, millest Friedrich osa ei võtnud), sai tast lühikeseks ajaks Dobele komtuur. Kui ta vend aga vangistuses suri, lahkus ta Preisimaale ja pidas Liivi ordu, eriti aga ordumeister Bernd von dem Borchi vastu ilmselt õigustatud viha. Alles 1480. aastal naasis ta Liivimaale, kus ka peagi suri.
Ernst Wolthus von Herse

Ernst Wolthus von Herse (ka Waldhaus von Heerse; surnud 1490. aastatel) oli Liivi ordu vasall Põhja-Eestis.
Ernsti vanemad olid Friedrich von Waldhaus Heersest ja Agnes von Mengede-Osthof, ordumeister Johann von Mengede-Osthofi õde. Tema vennad olid ordumeister Johann ja Riia komtuur Friedrich Wolthus von Herse. Tema täpset sünnpaika pole teada.
Ernsti on esimest korda Liivimaal olevana märgitud 1466. aastal. 1473. aastal, pärast tema ordumeistrist venna surma orduvangistuses, alustas Ernst isiklikku vaenust Liivi ordu vastu, sidus end Rootsi piraatide Axelssonidega ja astus 1475. aastal orduvastase Tartu piiskopi teenistusse. 1476. aastal sõlmis ta orduga siiski rahu ja sai oma valdused Põhja-Eestis tagasi. Ta suri sealsamas umbes 15–20 aastat hiljem lastetult.
Sündinud 10. oktoobril

"Siin loetletakse 10. oktoobril sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 6. septembril

"Siin artiklis loetletakse 6. septembril sündinud tuntud inimesi.
Seim (Leedu)

Seim (leedu keeles "Seimas") on Leedu parlament. Seim on 141-liikmeline ühekojaline parlament. 
Sõna "seimas" on tulnud leedukeelsest sõnast "sueiga" või "suėjimas", mis tähendab kogunemist, kokkusaamist. 
Seimi istungid toimuvad Vilniuses Seimi lossis. Seimi loss valmis aastail 1976–1980. Selle arhitektid olid vennad Algimantas ja Vytautas Nasvytis ning Robertas Stasėnas. 
Seim valitakse neljaks aastaks. Seimi 70 liiget valitakse võrdeliste valimiste põhimõttel, kusjuures kasutatakse Hare'i kvooti, ja 71 liiget ühemandaadilistes ringkondades. Kokku on seimis 141 liiget. Leedus kehtib 5% valimiskünnis erakondadele ja 7% künnis valimisliitudele. 
Igal nädalal toimub neli seimi istungit: kaks teisipäeval ja kaks neljapäeval. Istungit juhatab kas seimi eesistuja või tema asetäitja. Seimi istungid on tavaliselt avalikud. 
Seimi esimees oli alates 2008 Arūnas Valinskas, kes tagandati ametist 15. septembril 2009, sest avalikustati foto, kus ta oli koos kuritegeliku grupi liikmega. Aastatel 2004–2008 oli seimi esimees Česlovas Juršėnas. 
Alates 17. septembrist 2009 kuni 14. september 2012 oli parlamendi esimees Irena Degutienė. Tema järel olid seimi esimehed Vydas Gedvilas (16. september 2012 – 3. oktoober 2013) ja Loreta Graužinienė (3. oktoober 2013 – 14. november 2016). Aastatel 2016–2020 oli seimi esimees Viktoras Pranckietis ja 2020–2024 Viktorija Čmilytė-Nielsen. Alates 14. novembrist 2024 on seimi esimees Saulius Skvernelis.
Kristjan Joost

Kristjan Joost (10. juuni 1913 Laiksaare vald, Pärnumaa – 15. oktoober 1987 Stockholm) oli eesti agronoom.
Lõpetas Tartu Ülikooli 1936. aastal, mag. agr. 1938. 
1944. aastal põgenes Rootsi.
Karl Adam von Stackelberg

Vabahärra Karl Adam von Stackelberg (8. mai 1669 Tumala mõis – 1749 Tumala mõis) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Elulugu.
Karl Adam von Stackelberg sündis Rootsi aadliku (nr 686), maanõuniku, Kuressaare linnuse komandandi ja Saaremaa viitseasehalduri Matthias von Stackelbergi (1631–1694) ja Ingeborg Grubbe von Stiernfeldi (1637–1696) pojana.
6. juunil 1714 sai ta Rootsi vabahärraks ja immatrikuleeriti 1719 Rootsi rüütelkonda vabahärrasuguvõsana (nr 127).
1715. aastal sai jalaväekindralleitnandi auastme.
Aastal 1719 määrati ta Saaremaa kuberneriks.
Talle kuulusid Tumala, Pidula, Roobaka, Vana-Võidu ja Ropa mõis ("Gross-Roop", tänapäeval Pārgauja piirkonnas). Lisaks olid talle panditud ka Vaimõisa ja Tellista mõis (eraldatud Vaimõisast 1764) Märjamaa kihelkonnas. 1724. aastal loovutasid õed Sophie Eleonora ja Gerdruta Helena von Hastferid, kindralleitnant parun Karl Adam von Stackelbergile, Haimre mõisa.
Kui Venemaa vallutas Põhjasõjas 1710. aastal Eesti- ja Liivimaa, jäi Karl Adam von Stackelberg oma valdustesse ning astus Venemaa teenistusse. Tema sõjaväeline auaste kinnitati ning valdused tagastati. 1722. aastal abiellus ta krahvitar Juliana Kristina Bonde af Björnöga, kelle onu oli ülemkammerhärra Peterburis elava Rootsi troonitaotleja Holstein-Gottorpi hertsogi Karl Friedrichi juures. Hertsog, kes kihlus 1724. aastal Peeter I tütre Anna Petrovnaga, oli Karl Adam von Stackelbergiga lähedastes suhetes.
Perekond.
Karl Adam von Stackelberg abiellus Tallinnas 1692. aastal vabapreili Sophie Elisabeth von Lieveniga (surnud 1693), kes oli Saaremaa kuberneri vabahärra Reinhold von Lieveni tütar. Abielust sündis:
Aastal 1694 abiellus ta Hedwig Ingeborg Clodt von Jürgensburgiga (surnud 1710), kes oli Eestimaa maanõuniku ja Kloodi mõisniku Gustav Adolf Clodt von Jürgensburgi tütar. Abielust sündisid:
Seejärel abiellus ta Ulrika Eleonora von Albedylliga, kes oli Hageri mõisniku leitnant Georg von Albedylli tütar. Abielust sündisid:
Aastal 1722 abiellus ta Martna kihelkonna Rannamõisa (Vogelsang) pärija, krahvitar Juliana Kristina Bonde af Björnöga (1684–1758), kes oli Tartu õuekohtu esimehe krahv Carl Bonde af Björnö (1648–1699) ja krahvinna Eleonora Margareta Brahe (admiral Nils Brahe tütar; 1661–1690) tütar, ning jalaväekindralmajori ja vabahärra Johann Adolf Clodt von Jürgensburgi (1658–1720) lesk. Abielust sündis:
Peterburi Teataja

Peterburi Teataja oli Venemaa Keisririigi pealinnas Peterburis 1908. aastal asutatud eestikeelne ajaleht.
Asutamine ja tegevus 1908–1918.
Peterburi Teataja 1. number ilmus 14. septembril 1908, selle väljaandmisega olid seotud Konstantin Päts, Julius Seljamaa, August Rei. Ajaleht ilmus alguses kaks korda nädalas, enne sulgemist juba iga päev päevalehena.
Kümne ilmumisaasta jooksul oli ajaleht sunnitud mitu korda nime vahetama. 1914. aastal, seoses linna nime muutmisega Petrogradiks, vahetas nime ka ajaleht: Petrogradi Teataja, edasi Pealinna Teataja ja Eesti. Lühikest aega oli väljaande nimi Vabadus, kuni ajaleht 1918. aastal sootuks suleti.
Taasavamine 1999.
Ajaleht taasavati 1999. aastal, Peterburi Teataja on ainus Venemaa eestlaste trükis.
Ajalehe väljaandmisega tegelevad vabatahtliku tööna kunagine Eesti konsul Peterburis Jüri Trei, Venemaa Eesti Seltside Liidu vastutav sekretär Külli Sulg ja Peterburi Eesti Kultuuriseltsi juhatuse liige Veronika Mahtina. Lisaks hulk kaastöölisi Peterburi Eesti Seltsist ja Eestist.
Leht ilmub neli korda aastas, trükiarv on 700–800 eksemplari. Lugejaid on peale Venemaa ja Eesti ka mujal maailmas, kus eestlasi elab.
Lehe väljaandmist toetavad rahaliselt Peterburi Eesti Selts, Peterburi Jaani kogudus ja Peterburi Jaani kiriku fond.
Friedrich List

Friedrich List (6. august 1789 Reutlingen – 3. november 1846 Kufstein) oli saksa majandusteadlane.
Ta oli Tübingeni ülikooli professor ning üks esimesi, kes propageeris Saksamaa majanduslikku ja poliitilist ühendamist. List pooldas tugevat riiklikku majanduspoliitikat ning oli protektsionismi veendunud toetaja, pidades seda vajalikuks arenevate riikide tööstuse kaitsmiseks. Tema peamine teos, "Das nationale System der politischen Ökonomie" (1841), kritiseeris klassikalise liberalismi vabakaubanduse ideid ning pani aluse nn rahvuslikule majandussüsteemile.
Friedrich Listi ideed avaldasid suurt mõju 19. sajandi Saksamaa majanduspoliitikale ning hiljem ka paljudele teistele riikidele, kes soovisid oma majandust arendada ja moderniseerida.
Sündinud 4. septembril

"Siin artiklis loetletakse 4. septembril sündinud tuntud inimesi.
Vassili Livanov

Vassili Livanov (vene keeles Василий Борисович Ливанов, sündinud 19. juulil 1935 Moskvas) on vene näitleja.
Tema isa Boriss Livanov oli samuti tuntud näitleja, NSV Liidu rahvakunstnik (1948). Vassili kasvas üles perekonnas, kus sageli käisid külas Moskva kõige tuntumad näitlejad, režissöör Aleksandr Dovženko, kunstnik Pjotr Kontšalovski ja luuletaja Boriss Pasternak. 
1954 lõpetas Livanov NSV Liidu Kunstiakadeemia juures oleva Moskva Kunstikeskkooli, 1958 Štšukini-nimelise teatriinstituudi ja 1966 Goskino juures režissööride kursused. 
1966–1973 töötas ta Sojuzmultfilmis režissöörina. Multifilmidega jäi ta aga seotuks palju kauemaks, kuni 1991. aastani. Ta on osalenud mitmesajas multifilmis, peamiselt näitlejana, kuid ka režissööri ja stsenaristina. Tema häälega räägivad multifilmides Karlsson ja Krokodill Gena, sarjas "38 papagoid" Boamadu ja filmis "Kolmanda planeedi saladus" Gromozeka. Eestis on näidatud tema osalusel valminud multifilmidest veel näiteks "Ahv Sarugashima saarelt", "Aivalus ja Barmalei", "Kiisuke Auh", "Kingitus kõige nõrgemale", "Kuidas Maša padjaga tülli läks", "Maša pole enam laisk", "Maša ja võlumoos", "Tagasitulek", "Saabastega koer", "Kaliif-toonekurg", "Jõumeeste puder" ja "Kuru". Stsenaariumi on ta kirjutanud vähemalt 10 multifilmile, mis valmisid aastail 1968–2000 ning nende seas on "Kõige, kõige, kõige, kõige" (1968, ühtlasi režissöör), "Breemeni linna moosekandid" (1969), "Sinilind" (Maurice Maeterlincki järgi, 1970, ühtlasi režissöör), "Breemeni moosekantide jälgedes" (1973, ühtlasi režissöör), "Maša ja võlumoos" (1979) ning "Uued Breemeni moosekandid" (2000). 
Mängufilmides mängis Livanov alates 1959. aastast. Juba esimese filmi, kus tal oli suurem roll, võtetel külmetas ta oma hääle ära, sest võtted toimusid 40-kraadise külmaga ja näitlejad pidid tormist üle karjuma. Nii sai ta endale iseloomuliku käheda hääle. 
Livanovi kõige tuntum roll on Sherlock Holmes, mida mängis 5 filmis. Need filmid on tuntud ka väljaspool endise NSV Liidu maa-ala ja peamiselt selle rolliga ongi ta välismaal kuulsaks saanud. Uus-Meremaal on isegi münt välja antud, kus teda on kujutatud Sherlock Holmesi rollis. 
Livanov nimetati 1988 Vene NFSV rahvakunstnikuks. 1. detsembril 2005 pälvis ta ordeni "Teenete eest Isamaa ees" IV järgu. Sherlock Holmesi kehastamise eest anti talle 15. juunil 2006 Briti Impeeriumi teenetemärgi kavaleri rist MBE. 
1990. aastatel osales Livanov (sageli koos doktor Watsoni osatäitja Vitali Solominiga) mitme ettevõtte telereklaamis, reklaamides näiteks autosid, küpsiseid ja teed. Nende reklaamide stsenaariumi kirjutas tavaliselt Livanov ise.
Sündinud 1. septembril

"Siin on loetletud 1. septembril sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 18. septembril

"Siin loetletakse 18. septembril sündinud tuntud inimesi.
Sündinud 19. septembril

"Siin artiklis loetletakse 19. septembril sündinud tuntud inimesi.
Balga komtuur

Balga ehk Bałga komtuur (saksa keeles "Komtur von Balga") oli Saksa ordu käsknik, kes valitses Balga komtuurkonda Preisimaal.
Balga linnuse vallutas Saksa ordu 1239. aastal muinaspreislastelt ning rajas selle asemele enda oma. Peagi sai sellest ühe olulisima Saksa ordu komtuurkonna keskusi. Mitmetest Balga komtuuridest said kas Saksa ordu kõrgmeistrid või teised kõrged ametnikud. Komtuuri ametikoht kadus 1499. aastal, kui uus kõrgmeister Friedrich von Sachsen asus Saksa orduriiki jõuliselt reformima.
Paleobotaanika

Paleobotaanika on paleontoloogia haru, mis tegeleb taimsete fossiilidega ja taimede evolutsiooni uurimisega.
Uriah Heep

Uriah Heep on inglise "rock"-ansambel, mis asutati 1969. aastal Londonis. Ansambli algkoosseisu moodustasid solist David Byron, kitarrist Mick Box, klahvpillimängija, kitarrist ja laulja Ken Hensley, bassimängija Paul Newton ning trummar Alex Napier. Ansambli koosseis on aja jooksul sageli muutunud. Algkoosseisu liikmetest kuulub ainsana siiani ansamblisse Box. Ansambli teiste tuntumate liikmetee hulka kuuluvad basskitarristid Gary Thain, Trevor Bolder ja Bob Daisley, basskitarrist ja klahvpillimängija John Wetton ning trummarid Lee Kerslake ja Chris Slade.
Ansambel on saanud nime Charles Dickensi teosest "David Copperfield" pärit tegelaskuju järgi. 
Ansambel on kokku andnud välja 25 stuudioalbumit, mis kõik koosnevad originaalmaterjalist. Ansambli 13 stuudioalbumit on jõudnud Briti plaadimüügiedetabelisse, edukaim on olnud 1975. aasta "Return to Fantasy", mis jõudis seitsmendale kohale. USA plaadimüügiedetabelis Billboard 200 on olnud 15 Uriah Heepi stuudioalbumit, millest edukaim on olnud 1972. aasta "Demons and Wizards", mis jõudis 23. kohale. Ansambli suurimate hittlugude hulka kuuluvad "Lady in Black" (1971), "The Wizard" (1972), "Easy Livin'" (1972) ja "Stealin'" (1973). 1970. aastatel saavutas ansambel silmapaistvat edu Saksamaal.
Uriah Heep kuulus mitmete teiste Briti ansamblite, teiste seas Led Zeppelini, Black Sabbathi ja Deep Purple'i kõrval 1970. aastate alguse rokiskeenesse, olles üks "hard rock"i, "heavy metal"i ja progressiivse roki pioneere. Ansambli plaate on maailmas müüdud üle 45 miljoni.
Uriah Heep on esinenud mitmel korral Eestis, esimest korda 1989. aastal Tallinna Linnahallis.
Ruse piirkond

Ruse piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias. Piirneb põhjas Rumeeniaga.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on üheksa vallasisest linna ning ta jaguneb kaheksaks vallaks:
Queen + Paul Rodgers

Queen + Paul Rodgers on inglise rokkansambel, ansambli Queen uus koosseis uue laulja ja uue basskitarristiga.
Konrad Stryk

Konrad Stryk (ka "Cord Stryk"; surnud 11. septembril 1508) oli Liivi ordu liige ja Narva foogt aastatel 1492–1507.
Konradi vanemad olid Dietrich Stryk zu Eggerode ja Elseke von Münster. Ta sündis Eggerodes Horstmari lähedal Münsteri stiftis. Tema vend Arnd oli samuti Liivi ordu liige. Nende suguvõsa kuulus Vestfaali väikeaadli hulka.
Konradi karjääri alguse kohta Liivimaal pole midagi teada. 1481–1482 oli ta Riias linnusekomtuur, seejärel tuleb teabesse 10-aastane paus ning 1492. aastast oli ta Narva foogt. Ta oli sellel positsioonil 15 aastat, nähes seega ära nii Ivangorodi linnuse rajamise kui ka Liivimaa-Moskva sõja. Umbes aasta pärast foogtiametist lahkumist ta suri.
Sweder von dem Bussche

Sweder von dem Bussche (ka Busche) oli Liivi ordu liige ja Grobiņa foogt aastal 1504.
Swederi vanemaid pole teada, kuid ta pärines Vestfaalist Lippe lähedalt Detmoldist. Ka mitmed tema sugulased olid enne ja pärast teda Liivi ordu liikmed. Tema suguvõsa kuulus Vestfaali idaosa mõjukaimate hulka.
1486–1487 oli Sweder Tallinnas linnusekomtuur, 1504 on teda aga mainitud Grobiņa foogtina. Seejärel teated temast lõppevad.
Wolter von Loe

Wolter von Loe nime all on tuntud mitu inimest:
Arnold von Vietinghoff

Arnold von Vietinghoff (ka Vietinghof, Vitinghove, surnud 11. juulil 1364) oli Liivi ordu maameister aastatel 1360–1364.
Vietinghoff pärines Vestfaalist Esseni lähedalt Vitinghofi kindlusest. Tema suguvõsa kuulus juba alates 13. sajandist Vestfaali silmapaistvamate hulka. Tema sugulasi tegutses juhtivatel kohtadel ka Saksa ordus ning 15. sajandi algul sai Konrad von Vietinghoffist oma vanema sugulasega sarnaselt Liivi ordu meister.
1342. aastal oli Arnold tõenäoliselt esimene Aluliina komtuur. 1347. aastal on teda märgitud Kuldīga komtuurina, 1348–1349 oli ta Tallinna komtuuri ametis Tallinnas. Eelmise ordumeistri Goswin von Herike surma järel valiti ta uueks ordumeistriks, kes ta oli kuni oma surmani.
Preisi maameister

Saksa ordu Preisi maameistrite loend
Kogu Saksa ordu kõrgeim ametnik oli Saksa ordu kõrgmeister.
9. september 1309 Preisi maameistri ametikoht kaotati, kui seoses tülidega Paavst Clemens V ja Templiordu vahel kolis Saksa ordu kõrgmeister Siegfried von Feuchtwangen ordu peakontori väljapoole Püha Rooma riiki, Veneetsia Vabariigist Preisimaale Marienburgi (tänapäeval Malbork), ning võttis Preisimaa administratsiooni üle.
Whitesnake

Whitesnake on inglise "hard rock"'i bänd, mille loojaks oli 1977. aastal David Coverdale.
Ymaut

Ymaut oli liivlane, kes Henriku kroonika kohaselt tappis 1198. aastal Riia lahingus teise Liivimaa piiskopi Bertholdi.
Tema nime on seostatud eestipärase nimega "Him(m)ot(u)" ja selle tähenduseks on pakutud "himustatu, ihaldatu". Läti keeles on Ymauti nime tõlgendatud kui "Imants" või "Imanta". See ajalooliste romaanide kaudu tuntuks saanud ja 20. sajandi esimesel poolel Lätis populaarne olnud nimetraditsioon põhineb aga ümberkirjutusveaga käsikirja kasutamisel.
Tema kohta pole peale Henriku kroonika piiskopi tapmisest rääkiva lõigu rohkem mingeid andmeid. Kroonika kirjelduse (II, 6) kohaselt tormas piiskopi ratsu lahingust põgenevate liivlaste keskele, kellest kaks ta kinni haarasid ja kolmas, Ymaut, ta odaga läbi torkas. Kas Ymaut seejärel tapeti või ta pääses, pole teada.
Eka Tkešelašvili

Eka Tkešelašvili (õieti Ekaterine Tkešelašvili; gruusia ეკატერინე ტყეშელაშვილი; sündinud 23. mail 1977 Thbilisis) on Gruusia jurist ja poliitik, alates 2010. aasta novembrist kuni 2012. aasta oktoobrini integratsiooni riigiminister.
Eka Tkešelašvili on lõpetanud Thbilisi Riikliku Ülikooli; töötanud juristina ja riigiametnikuna; olnud Gruusia peaprokurör ja justiitsminister.
5. maist kuni 5. detsembrini 2008 oli ta Gruusia välisminister. Seejärel määrati ta Rahvusliku Julgeolekunõukogu sekretäriks.
Suicidal Tendencies

Suicidal Tendencies on USA "hardcore punk"'i ja "thrash metal"'i bänd.
Aleksei Prokurorov

Aleksei Prokurorov (vene Алексей Алексеевич Прокуроров; 25. märts 1964 – 10. oktoober 2008) oli vene murdmaasuusataja ja treener.
Saavutused.
Calgary olümpiamängudel 1988 võitis Aleksei Prokurorov 30 km suusatamises kuldmedali ja 4 x 10 km teatesuusatamises hõbemedali.
Ka Trondheimi maailmameistrivõistlustel 1997 sai ta kuldmedali 30 km suusatamises, lisaks hõbemedali 10 km distantsil. Ta sai erinevatelt maailmameistrivõistlustelt ka 4 pronksmedalit.
Pärast tegevsportlase karjääri lõppu oli ta Venemaa naiste suusakoondise peatreener kuni surmani.
Aleksei Prokurorov hukkus 10. oktoobril 2008 oma kodulinnas Vladimiris, kui roolijoodiku auto talle otsa sõitis.
Lights...Camera...Revolution!

"Lights...Camera...Revolution!" on ansambli Suicidal Tendencies 1990. aastal ilmunud album.
Suur nõukogude entsüklopeedia

"Suur nõukogude entsüklopeedia" (vene keeles Большая советская энциклопедия) on peamine ja suurim Nõukogude Liidus välja antud universaalentsüklopeedia. 
See anti välja kolmes trükis:
Philodemos

Philodemos (vanakreeka keeles Φιλόδημος; umbes 110 eKr Gadara – umbes 40 eKr) oli vanakreeka epikuurlik filosoof ja luuletaja.
Ta sündis Kreeka Süüria linnas Gadaras, õppis Ateenas Sidoni Zenoni juures ja õpetas epikuurlaste koolis Napolis. Ta loenguid külastasid teiste seas Horatius ja Vergilius.
Temalt on säilinud mõnikümmend epigrammi. Lisaks leiti 18. sajandil Herculaneumi väljakaevamistel papüürusi, millest suur osa sisaldab Philodemose senitundmata teoseid. Need käsitlevad nii eetika-, retoorika- kui ka muusikaküsimusi.
David Karnosky

David F. Karnosky (12. oktoober 1949 Rhinelander – 24. oktoober 2008 Chassell) oli Ameerika Ühendriikide metsaökoloog.
Ta õppis metsandust USA Wisconsini ülikoolis ja kaitses seal 1975. aastal doktoriväitekirja.
Ta töötas Michigani Tehnikaülikoolis metsageneetika ja biotehnoloogia professorina.
Tema kolleegide seas on eestlastest olnud ökoloogid Olevi Kull, Jaak Sõber, Anu Sõber, Asko Noormets jt.
Tunnustus.
2006. aastal valiti ta Tartu Ülikooli audoktoriks.
Karnoskyle on pühendatud metsandusteadlaste organisatsiooni IUFRO väljaandel 2009. aastal Helsingis ilmunud raamat "Adaptation of Forests and People to Climate Change: A Global Assessment Report".
Montana (Bulgaaria)

Montana on linn Loode-Bulgaarias, Montana piirkonna ja Montana valla keskus. Asub Ogosta jõe kaldal.
160. aasta paiku rajasid roomlased traaklaste asula kohale sõjaväelaagri, mis kasvas linnaks nimega "Montanensium".
Aastatel 1944–1993 oli linna nimi "Mihajlovgrad".
Virkon

 
Virkon on tugev puhastusaine viiruste, seenhaiguse, bakterite, sarsi ja aviani infektsiooni vastu. 
Täisefekti saavutamiseks peab seda pihustama täispinnale ja laskma pinnal olla 2-10 min ning siis ära pühkima. Nahale laskmiseks ei kõlba kuna kuivatab nahka. On mõeldud eelkõige asjade puhastamiseks.
Cutasept F

Cutasept® F on desinfitseerimisvahend mikrobioloogilise aktiivsusega bakterite, seenhaiguste, tuberkuloosi, rotaviiruse ja viirushaiguste vastu, kaasa arvatud HBV, HIV, HCV. 
Värvitu vedelik. Kasutatakse eeskätt meditsiiniasutustes, apteegis käsimüügis. Sobib naha desinfitseerimiseks.
Rotaviirus

Rotaviirus on viirus, mis põhjustab peensoole põletikku (enteriiti), mis avaldub kõhulahtisuse, oksendamise ja palavikuna. Viirus levib haige väljaheidetega saastunud käte vahendusel ja on väga nakkav. Väljaheites leiduv viirus võib olla nakkav kuni kaks nädalat.
Rotaviiruse põhjustatud haigust esineb eelkõige väikelastel. Pea iga viieaastane laps on vähemalt korra elus selle viirusega nakatunud olnud. Kõige enam haigestuvad lapsed vanuses 6 kuud kuni 3 eluaastat.
Haiguse sümptomiteks on äge kõhulahtisus, oksendamine ja palavik. Vedeliku ja mineraalainete kiire kadu on ohtlik just lapse organismile, sest lapsed on veetustumise suhtes tundlikumad kui täiskasvanud. Kiire arstiabi saamisel ei ole haigus eluohtlik.
Eestis on haiguse esinemissagedus suurenenud. 2000. aastal oli Tallinnas haigusjuhte 100 000 elaniku kohta 44,1; 2006. aasta I poolaastal aga juba 97,2. Euroopa Liidu liikmesriikides põhjustab rotaviirus igal aastal umbes 9500 ja maailmas 440 000 surmajuhtu.
Jörg Haider

Jörg Haider (26. jaanuar 1950 Bad Goisern am Hallstättersee, Ülem-Austria – 11. oktoober 2008 Lambichl, Köttmannsdorf, Kärnteni liidumaa) oli Austria poliitik, Austria Vabaduspartei esimees 1986–2000.
Tema valimine FPÖ esimeheks 1986. aastal tõi kaasa SPÖ-FPÖ koalitsioonivalitsuse lagunemise. Aastast 1999 kuni surmani oli ta Kärnteni liidumaa kuberner.
Sündinud 11. oktoobril

"Siin artiklis loetletakse 11. oktoobril sündinud tuntud inimesi.
Raamatupidamiskohustuslane

Raamatupidamiskohustuslane on majandusüksus, mis on kohustatud korraldama raamatupidamist ja finantsaruandlust õigusaktidest lähtuvalt.
Eesti raamatupidamise seaduse järgi on raamatupidamiskohustuslasteks:
Vastavalt raamatupidamise seadusele on raamatupidamiskohustuslane kohustatud:
Unnepewe

Unnepewe oli muinaseestlaste vanem Sakala maakonnast, Henriku Liivimaa kroonika teatel Lembitu vend.
Unnepewe nimi esineb kroonikas vaid ühel korral, pärast vanem Lembitu langemist kui Unnepewe sakslastega kolm päeva pärast Madisepäeva lahingut rahulepingu sõlmis: 
Nime tõlgendus ja kasutamine kirjanduses.
Keeleteadlase ja onomastiku Eduard Roosi järgi on Unnepewe nime tänapäevane tähendus eesti keeles 'Õnnepäev'. Õnnepäeva nimekuju all esineb Unnepewe Julius Mägiste Henriku Liivimaa kroonika tõlkes ning ka raamatus "Kui Lembitu kutsus..." Seda nimekuju kasutas juba Juhan Luiga ning sama tõlgendus on ka ajalooportaalis Histrodamus. "Unnepewe" = Õnnepäev tõlgenduse toetuseks on esitatud mitmed argumente: kroonikas on "u"-tähega märgitud ka "õ"-häälikut ("Turme" ehk Tõrma), levinuim kroonikavariant sisaldab kahekordset "nn"-i ja "-päev" on läänemeresoome aluskeelde ulatuv liitnime komponent.
Alternatiivse tõlgendusena on välja pakutud, et nime esimene poolt tuleb sõnast "uni". See sõna on lisaks isikunimedele levinud ka kohanimedes (Uniküla, Unipiha), erinevalt "õnn(e)"-elemendist, millel on ainult üks (ja seegi kaheldava tähendusega) teadaolev vaste teiste nimede hulgas. Kahes kroonikavariandis on "Unnepewe" asemel kirjas "Unepewe". Samas kui sõna "uni" vorm on tuletatud konsonanttüvelisest mitmuse genitiivist, siis sobib kahekordne "nn" ka "uni"-hüpoteesiga.
Henriku Liivimaa kroonika 1982. aasta eestikeelset väljaannet teaduslikult kommenteerinud Enn Tarvel on keeleteadlasele Valdek Pallile toetudes arvanud, et 13. sajandi muinaseesti isikunimede puhul ei ole võimalik kindlaks teha nende täpset hääldust. Seetõttu on kroonika väljaandes muuhulgas kasutatud ka nimekuju Unnepewe. Sama nimekuju on kasutatud ka 2012. aastal ilmunud koguteoses "Eesti ajalugu II: Eesti keskaeg". Sulev Vahtre on oma teoses "Muinasaja loojang Eestis" (1990) kasutanud aga nimekuju Unnepeve. 
Unnepewe esineb Õnnepäeva nime all Mait Metsanurga romaanis "Ümera jõel" ja Enn Kippeli romaanis "Meelis"; samuti Lembitu nime all Juhan Sütiste näidendis "Ristikoerad" (1961. aastal lavastas selle "Lembitu" nime all Leo Kalmet).
Maniwalde

Maniwalde ("Manivalde", tõlgendatud ka kui "Vanevalde", "Vanevald"; surnud 21. septembril 1217) oli muinaseestlaste vanem.
Ta esineb Henriku Liivimaa kroonikas vaid ühel korral, nimelt Madisepäeva lahingus, kus ta koos Lembitu, Wottele ja teiste Sakala vanematega langeb: 
Maniwalde nimi on arvatavalt germaani päritolu ("Manowald", "Manowaldus"), kuid Julius Mägiste on oletanud, et Läti Henrik tegi tema nime ülestähendamisel kirjavea ja et tema tegelik nimi oli Vanevald või Vanevalde.
Ilukirjanduses ja filmis.
Maniwalde tegelaskuju esineb ka Karl August Hindrey romaanides "Loojak I–II", kus teda kujutatakse manatargana. 
Filmis "Malev" kujutatakse Maniwaldet Harjumaa kõige leidlikuma vanemana. Kaadritagune jutustaja kommentaar mainib, et tema hüüdnimi olla leidlikkuse pärast olnud Harju Loogiline.
Wottele

Wottele (ka "Vottele", tõlgendatud kui "Võtteli" või "Vootele"; surnud 21. septembril 1217) oli muinaseesti vanem, kes langes Madisepäeva lahingus.
Henriku Liivimaa kroonika mainib Wottelet vaid lahingu kirjelduses, kus ta koos Lembitu, Maniwalde ja teiste Sakala vanematega langes: 
Varasemal ajal on tõlgendatud Wottele eestikeelseks nimekujuks "Vootele" ja uuemal ajal "Võtteli" ~ "Võitelija", kuid Henriku kroonika 1982. aasta tõlke kommentaarides on Enn Tarvel hinnanud neid kõiki küsitavaiks.
Vraca piirkond

Vraca piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on kümme valda ja kaheksa vallasisest linna.
Piirkonnas on kaheksa linna: Bjala Slatina, Kozloduj, Krivodol, Mezdra, Mizija, Orjahovo, Roman ja Vraca.
Sliveni piirkond

Sliveni piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaarias.
Haldusjaotus.
Piirkonnas jaguneb neljaks vallaks.
Piirkonnas on kuus linna: Kermen, Kotel, Nova Zagora, Šivačevo, Sliven ja Tvǎrdica.
Smoljani piirkond

Smoljani piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria lõunaosas. Piirneb lõunas Kreekaga ja asub Rodope mägedes. Kõrgeim tipp on 2191 m kõrgune Goljam Perelik.
Haldusjaotus.
Piirkond jaguneb kümneks vallaks:
Piirkonnas on kaheksa linna: Čepelare, Devin, Dospat, Madan, Nedelino, Rudozem, Smoljan ja Zlatograd.
87% elanikest on bulgaarlased, 4,4% türklased. Ligi pool elanikest on muslimid. 42% elanikest on islamiusulised bulgaarlased.
Machine

"Machine" on Ameerika industrial metal bändi Static-X-i teine stuudioalbum, mis salvestati Los Angeles-i Studio 508-s ja anti välja 22. mail 2001. Albumit on müüdud USA-s üle 500 000 eksemplari. Seda albumit loetakse üheks Static-X-i "heaviest" albumiks. See oli ka viimane album, millel mängis trumme Ken Jay ja pärast Fukuda lahkumist liitus bändiga Eisen. Tripp Eisen liitus bändiga alles siis, kui album oli juba salvestatud.
"Black and White" oli albumi esimene singel, millel oli ka video; teine singel oli "This Is Not". "Coldi" lool oli ka video, mis oli salvestatud filmi "Queen of the Damned" jaoks. "Cold" oli selle filmi soundtrackil, samuti ka "Not Meant for Me", mis oli filmi jaoks salvestatud Wayne Staticu lugu.
Silistra piirkond

Silistra piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria kirdeosas.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on viis vallasisest linna ning ta jaguneb seitsmeks vallaks:
Piirkonnas on viis linna: Alfatar, Durovo, Glavinica, Silistra ja Tutrakan.
Jimmy Wales

Jimmy Donal Wales (sündinud 7. augustil 1966 Huntsville'is Alabamas Ameerika Ühendriikides) on Ameerika internetiettevõtja, üks kahest Vikipeedia asutajast 2001. aastal (koos Larry Sangeriga). Tema hüüdnimi on Jimbo.
1996. aastal asutas ta koos Tim Shelli ja Michael Davisega ettevõtte Bomis, mis toetas Vikipeedia eelkäija Nupedia loomist.
2004. aastal rajas Wales veebimajutusettevõtte Wikia, mis on üks populaarsemaid mittetulunduslike vikide keskkondi.
2006. aastal arvas ajakiri Time Walesi Vikipeedia asutamise eest 100 maailma mõjukaima inimese hulka.
Tänapäeval on ta Vikipeediat ja selle sõsarprojekte haldava sihtasutuse Wikimedia Foundation nõukogu alaline asutajaliige.
KSA Silmakeskus

KSA Silmakeskus on ettevõte, mille tegevusala on lasermeetodil lühinägelikkuse korrigeerimine.
KSA Silmakeskusel on Eestis kaks (Tallinnas ja Tartus) ning Soomes üks kliinik (Helsingis).
Lühinägevus

Lühinägevus ehk müoopia on nägemissüsteemi omapära, mille puhul kaugelasuvaid objekte on raskem selgena näha kui lähedalasuvaid objekte. Selle põhjuseks on see, et silmamuna on veidi pikem kui tavalisel silmal ning valguskiired koonduvad mitte õigesse kohta võrkkestale, vaid võrkkesta ette. Lühinägelikud ehk müoobid ei näe kaugele hästi, samas lugemisega neil reeglina probleeme ei ole. 
Lühinägevus klassifitseeritakse RHK-10-s koodiga H52.1.
Lühinägelikkuse korrigeerimise võimalused:
Razgradi piirkond

Razgradi piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria kirdeosas.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on kuus vallasisest linna ning ta jaguneb seitsmeks vallaks:
Piirkonnas on kuus linna: Car Kalojan, Isperih, Kubrat, Loznica, Razgrad ja Zavet. 
2001. aasta rahvaloenduse andmeil oli piirkonna elanikest 47,2% türklased ja 44% bulgaarlased. 53,7% olid muslimid ja 43,2% kristlased.
Heinrich von Hohenfels

Heinrich von Hohenfels (ka "Johann") oli Liivi ordu liige ja Narva foogt aastatel 1517–1527.
Heinrichi vanemad olid Eberhard von Hohenfels ja Bilge Huhn von Ellershausen. Ta sündis Hessenis Marburgi lähedal Hohenfelsi linnuses. Tema suguvõsa kuulus Kölni piiskopi läänimeeste hulka. Mitmed tema sugulased kuulusid Saksa ordu koosseisu.
Hohenfels astus ordusse tõenäoliselt 16. sajandi algusaastatel, 1512. aastal on teda märgitud kumpanina Kandavas. Viie aasta pärast sai ta Narva foogtiks. Selles ametis oli ta kümme järgmist aastat, misjärel teated temast lõppevad.
Pleveni piirkond

Pleveni piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria põhjaosas.
Haldusjaotus.
Piirkonnas on 14 vallasisest linna ning ta jaguneb 11 vallaks:
Johann von Neuroth

Johann von Neuroth (ka "Johan") oli Liivi ordu liige ja Narva foogt aastatel 1507–1508.
Johanni vanemaid pole teada, tema päritolukohaks oli aga Neurothi linnus Limburgi lähedal Reinimaal. Tema suguvõsa kuulus väikeaadli hulka. Üks ta sugulasi, Hermann von Neuroth, sai 1493. aastal orduvasalliks.
Johann oli 1485–1486 Paides kumpan, 1497 sai temast aga Miitavi peamees Liivi ordu maamarssali alluvuses. 1507. aastal sai ta Narva foogtiks, kuid oli selles ametis vaid aasta. Seejärel teated temast lõppevad.
Perniki piirkond

Perniki piirkond on 1. järgu haldusüksus Bulgaaria lääneosas. Piirneb loodes Serbiaga.
Haldusjaotus.
Perniki piirkonnas on 6 vallasisest linna ning ta jaguneb kuueks vallaks:
Piirkonnas on kuus linna: Batanovci, Breznik, Pernik, Radomir, Zemen ja Trǎn.
Perniki piirkonnas on mitmed suured tööstusettevõtted: Stomana terasetööstus, kaevandus- ja tööstusmasinate tootmine, ehitusmaterjali- ja tekstiilitööstus.
Wilhelm von der Balen

Wilhelm von der Balen, teise nimega Fleck oli Liivi ordu liige, Vindavi komtuur aastatel 1532–1533 või kuni 1534 ning Kursi komtuur (1534–1552).
Tema vanemad olid tõenäoliselt Dietrich von der Balen-Fleck Elfkenist ja Adelheid Esel. Ta oli pärit Reinimaalt Glehnist Neussi lähedalt, olles lähedane sugulane teise orduvenna, Dietrich von der Baleniga.
1528. aastal sai Balen Miitavi peameheks ning 1532. aastal Vindavi komtuuriks. Vindavi komtuurina sai ta tuntuks sellega, et sõlmis evangeelse liidu Riia linna ja Preisimaa hertsogi Albrechtiga. See tekitas tema suhtes suurt umbusku, sest ehkki ka ordu maameister Wolter von Plettenberg sõlmis liidu Riia ja Albrechti venna Wilhelmiga, olid ordus toona tugevad katoliiklusevastased meeleolud. Veelgi suurem oli ordus aga vastasseis koostööle Albrechtiga, kes endise Saksa ordu kõrgmeistri ja veendunud protestandina püüdis sekulariseerida ka Liivimaad. Balen oli üks innukamaid Albrechti toetajaid Liivimaa orduharus ning see oli arvatavasti peamiseks põhjuseks, miks ta kas 1533. aasta lõpus või tõenäolisemalt 1534. aasta alguses Vindavi komtuuri ametist vabastati. Seejärel pakuti talle Kursi komtuuri ametikohta, mille hertsog Albrecht soovitas tal ka vastu võtta. Ka pärast Vindavi komtuuri ametist lahkumist sai Balen hertsog Albrechtilt rahalist ja moraalset toetust; vähemalt mõnda aega viibis ta Riias. Aastatel 1548–1552 on Kursi komtuurina nimetatud kedagi Balenit (ilma eesnimeta), kes arvatavasti oli jätkuvalt Wilhelm von der Balen.
Goljam Perelik

Goljam Perelik (bulgaaria Голям Перелик 'Suur Perelik') on mägi Bulgaarias, Rodope mäestiku kõrgeim tipp (2191 m) ja kõrguselt seitsmes mägi Bulgaarias. 
Asub Smoljani linnast 19 km lääne pool.
Mäe nõlval asub Bulgaaria sõjaväe baas.
Interventsioon

Interventsioon ühe või mitme riigi (vägivaldne) sekkumine teise riigi siseasjadesse.
Võro Selts VKKF

Võro Keele ja Kultuuri Fond oli 12. novembril 1988 loodud organisatsioon võru keele või laiemalt lõunaeesti keele ja kultuuri kaitseks ja arendamiseks.
1989. aastast on see korraldanud iga-aastast Kaika suveülikooli.
1997. aastal tehti fond ümber mittetulundusühinguks Võro Selts VKKF.
Dimitrovgrad (Bulgaaria)

Dimitrovgrad on linn Bulgaarias Haskovo piirkonnas. Asub 78 km Plovdivist idas.
Linn asutati tööstusasulana 10. mail 1947 ja nimetati peaminister Georgi Dimitrovi järgi.
Anu Raud

Anu Raud (sündinud 10. mail 1943 Moskvas) on eesti tekstiilikunstnik, Eesti Teaduste Akadeemia liige (aastast 2016), Viljandi kultuuriakadeemia ja Eesti Kunstiakadeemia õppejõud ning Eesti Kunstiakadeemia emeriitprofessor.
Elukäik.
Lõpetas 1961. aastal Tallinna 22. keskkooli, kus tollal õpetasid Toomas Lepiksaar ja Kaljo Põllu. Astus järgmisel aastal Eesti Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1967. aastal tekstiilidisaini erialal. 
Aastatel 1967–1970 oli Anu Raud rahvakunstimeistrite koondise "Uku" kunstnik. Aastatel 1970–1972 oli ta TA ajaloo instituudi kunstiajaloo sektori aspirant; 1972–1995 Eesti Kunstiakadeemia vanemõpetaja, dotsent; 1994–2001 Viljandi Kultuurikolledži professor, talukujunduse ja rahvusliku käsitöö eriala alusepanija, kateedri juhataja; 2001–2006 Eesti Kunstiakadeemia rahvakunsti õppetooli professor, alates 2009 emeriitprofessor. 
Ta on Heimtali koduloomuuseumi arendaja ja hooldaja. 
Anu Raud valiti 2016. aastal Eesti Teaduste Akadeemia humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonna akadeemikuks. 
Mark Soosaar on teinud temast dokumentaalfilmi "Anu Raud – elumustrid" (2002). 2021. aastal tuli välja režissöör Erle Veberi film "Pärand. Anu Raud". 
Looming.
Anu Raud on üks omanäolisemaid loojaid eesti kunstis. Kogu oma teadliku elu jooksul on ta süvenenud oma rahva kunstipärandisse. Sealt leitut on ta terviklikult mõtestanud oma tegevuses õpetaja, vaibakunstniku, kirjaniku, muuseumilooja ja talupidajana. Erilise tähendusega on Anu Raua vaibalooming, kust võib leida kõik eesti kultuurile olulised püsiväärtused.
Oma esimese vaiba "Mets" tegi ta valmis peatselt pärast kunstiinstituudi lõpetamist. "Ukus" töötades kuulusid tema tööpiirkonda saared. Eriti tihedaks kujunesid sidemed Kihnuga, kus kunstnik elas sisse rahvakunsti maailma. Loodus, kodu ja rahvakunst on tema loomingu tuumikuks. Neist kolmest jutustab ka Anu Raua üks tuntumaid vaipu "Kodutuled" (1979), mille eest pälvis ta Kristjan Raua nimelise preemia. Anu Raua looming on näiteks ka Viljandi Jaani kiriku tellimusel valminud vaip "Teerist".
Õppejõuna on Anu Raud olnud osaline Eesti tekstiilikunstnike järelkasvu koolitamisel 1972. aastast kuni tänaseni, olles juhendanud nii Eesti Kunstiakadeemia, TÜ Viljandi kultuuriakadeemia kui ka Tartu Kõrgema Kunstikooli üliõpilaste rahvakunstipraktikaid. Teda võib pidada terve põlvkonna esivanemate pärandit austavate tekstiilikunstnike innustajaks ja juhendajaks. 
1991. aastal asutas Anu Raud isatallu tekstiilesemete muuseumitoa. Sellest välja kasvanud Heimtali koduloomuuseumi kinkis ta Eesti Rahva Muuseumi  100. sünnipäeva puhul muuseumile. 
Isiklikku.
Tema ema oli tõlkija Valda Raud, isa kirjanik Mart Raud, vend tõlkija Annus Raud ja poolvend kirjanik Eno Raud.
Anne Schotter

Anne Schotter (15. juuni 1936 – 20. märts 2020) oli eesti arst ja pedagoog.
Ta õppis Tartu õpetajate instituudis ja läks pärast selle lõpetamist Kohtla-Järvele kooliõpetajaks. Siis aga otsustas isa eeskujul arstiks saada ja lõpetas 1963. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonna, mille lõpetamise järel töötas neuroloogina Keila haiglas. Seejärel töötas Tartu Ülikoolis, oli meditsiiniteaduste kandidaat.
Tartu Ülikoolis töötamise kõrvalt rajas Anne Schotter 1989. aastal koostöös ettevõtjate ja vaimulikega ühe esimese Tartu vabaühenduse Tartu Kristliku Kodu. Algul oli see mõeldud Viljandi noortevanglast vabanenutele, siis lastekodulastele, seejärel kuni 2015. aastani tegutses keskus asenduskoduna. Aastate jooksul kujunes sellest välja Tartu Koidu Keskus, mille struktuuri on kuulunud eralastekodu, lastepäevakeskused, lastehoid ja tugikorterid. Keskus tegutseb aadressil Koidu 13 ja pakub mitmesuguseid teenuseid, abi ja täiendõpet lastele ja noortele ning nende lähedastele. Anne Schotter oli selle pikaaegne juht. Eri rahvusest noorte integreerimiseks asutas Anne Schotter ka 2007. aastal laste kalastusringi, millest kujunes välja edukas sportliku kalapüügiga tegelev noorte kalameeste klubi Kalakratid.
Isiklikku.
Tema isa oli arst-neuroloog Voldemar Üprus, tädid kunstnik Hilda Üprus ja kunstiajaloolane Helmi Üprus. Tema vend on poliitik ja ettevõtja Jaak Üprus (s. 1940). Tema abikaasa oli silmaarst Leo Schotter (1917–1997), kellega tal oli poeg Valmar Schotter (1969–2009). Tema teine poeg on vaimulik ja poliitik Avo Üprus.
Banjana

Banjana jõgi ehk Ambanizana jõgi on jõgi Madagaskaril.
Ambanizana mägi

Ambanizana mägi (malagassi keeles "Ambohitsitondroinan' Ambanizana") on mägi Madagaskari saare Masoala poolsaare edelaosas. 
Kõrgus merepinnast on umbes 962 m.
Looduskaitseühing Kotkas

Looduskaitseühing Kotkas on Eesti looduskaitseorganisatsioon.
See asutati kui Looduskaitsekooperatiiv "Kotkas" 1989. aastal kolme mehe – Einar Tammuri, Urmas Sellise ja Olev Merivee – poolt. 
Viis aastat hiljem sai sellest Looduskaitseühistu "Kotkas", hiljem Looduskaitseühing Kotkas.
Kotkas on tegelenud kotkaste ja must-toonekure kaitse ja loendustega Eestis.
Ühingu esimene esimees oli Einar Tammur (1960–2004). Pärast tema surma sai ühingu juhatajaks Robert Oetjen.
Kotkas on Alam-Pedja looduskaitseala hooldaja. Ühingule kuulub Palupõhja looduskool (kaasomandis Eestimaa Looduse Fondiga).
Bács-Kiskuni komitaat

Bács-Kiskuni komitaat on 1. järgu haldusüksus Ungari lõunaosas. Piirneb lõunas Serbiaga. Asub Doonau ja Tisza vahel.
Pindalalt on see Ungari suurim komitaat. Moodustati 1950. aastal Bács-Bodrogi ja Pest-Pilis-Solt-Kiskuni komitaadist.
Komitaadi halduskeskus on Kecskemét, teised suuremad linnad on Baja, Kiskunfélegyháza, Kiskunhalas ja Kalocsa.
Haldusjaotus.
Bács-Kiskuni komitaat jaguneb alates 2013. aastast 11 kreisiks:
Sündinud 12. oktoobril

"Siin artiklis loetletakse 12. oktoobril sündinud tuntud inimesi.
Gainesville

Gainesville on linn Ameerika Ühendriikides Florida osariigis, Alachua maakonna keskus. 
Gainesville'is asub 1906. aastal asutatud Florida Ülikool.
Tänapäeva linna alal elasid timukua indiaanlased. Esimestena koloniseerisid piirkonna hispaanlased, kuid loovutasid 1824. aastal selle Ameerika Ühendriikidele.
Korean Air Linesi lend 007

Korean Air Linesi lend 007 (KAL 007) oli Lõuna-Korea reisilennufirma Korean Air Linesi New Yorgist Anchorage'i (Alaska) kaudu Souli teel olnud lennuki Boeing 747-230B katastroofiga lõppenud lend. 
1. septembril 1983 tulistas Nõukogude Liidu sõjalennuk Suhhoi Su-15 reisilennuki Jaapani mere kohal Moneroni saare lähedal Sahhalinist läänes alla. Surma said kõik lennukis olnud 269 inimest (neist 29 meeskonnaliiget), kaasa arvatud Ameerika Ühendriikide Esindajatekoja liige Larry McDonald. See juhtum tekitas pahameelt kogu maailmas.
Pärast tankimist Anchorage'is tõusis lennuk 1. septembri hommikul kell 1 õhku ja võttis suuna Soulile. Lühim lennumarsruut oleks läinud üle Kamtšatka Nõukogude Liidu õhuruumi kaudu, kuid külma sõja ajastu pingeliste suhete tõttu kulges ettenähtud lennukoridor Romeo 20 umbes 30 km kauguselt Nõukogude Liidu piirist ümber Kamtšatka poolsaare ja Kuriilide ning üle Jaapani.
Juba 10 minutit pärast õhkutõusmist hakkas lennuk kursist lääne suunas kõrvale kalduma ning suundus otse Nõukogude Liidule kuuluvale Kamtšatka poolsaare poole. Püüdurhävitaja lendur tulistas Korea reisilennuki Sahhalini saare kohal raketiga alla.
Ambodimanga

Ambodimanga on Madagaskaril levinud kohanimi.