Yasuke

Yasuke oli Aafrika päritolu samurai, kes teenis Oda Nobunagat vahemikus 1581-1582 keset Sengoku perioodi, kuni Nobunaga surmani.
Yasuke saabus Jaapanisse jesuiit Alessandro Valignano teenrina. Nobunaga kutsus ta enda juurde lähtuvalt soovist kohata mustanahalist inimest. Seejärel võttis Nobunaga ta enda võimu alla, andes talle nime Yasuke. Yasukele anti oma mõõk, maja ja sissetulek. Yasuke püsis ustav Nobunagale kuniks Nobunaga surmani ja võitles ta nimel Honnō-ji templis. Pärast ebaedukat lahingut ja Nobunaga surma, Yasuke saadeti tagasi Jesuiitide juurde. Hilisemad andmed Yasuke elust seni puuduvad.
Sünd ja varajane elu.
Yasuke on esimene teadaolev aafriklane Jaapani ajaloolistes allikates. Enamus infot tema kohta pärineb mitmetest kildudest eri allikatest, põhiliselt Jesuiit misjonäri Luís Fróis kirjad, Ōta Gyūichi "Shinchō Kōki" (Nobunaga Ametlik Kroonika), Matsudaira Ietada "Matsudaira Ietada Nikki" (Matsudaira Ietada päevik), Jean Crasset-i "Histoire de l'église du Japon" ja François Solier-i "Histoire Ecclesiastique des Isles et Royaumes du Japon".
Esimene allikas Yasuke kohta pärineb aastast 1581. Ta sai enda nime Oda Nobunagalt. Yasuke sünnipärane nimi on teadmata.
Ōta Gyūichi "Shinchō Kōki" põhjal oli Yasuke umbes 20. eluaastate keskel aastal 1581. Allikatest võib eeldada, et Yasuke käis kaasas Alessandro Valignanoga, käitudes teenri ja ihukaitsjana. Ekspert Thomas Lockley sõnul Yasuke suure tõenäosusega pärineb Dinka rahvast, tänapäeva Lõuna-Sudaanist.
Elu jaapanis.
Yasuke saabus Jaapanisse aastal 1579 Alessandro Valignano teenrina. Valignano oli valitud Jesuiitide missiooni inspektoriks idamaailmas. Valignano veetis oma kaaslastega esimesed kaks aastat Jaapanis põhiliselt Kyushu saarel.
Valignano otsustas aastal 1581 külastada tollast pealinna Kyoto saadikuna lootes kohtuda Oda Nobunaga-ga, et tagada Jesuiitide töö edukus enne Jaapanist lahkumist. 27. märtsil 1581 kohtus Valignano koos Yasukega pealinnas Nobunaga-ga.
Luís Fróis kirjutab oma kirjades, et veetes aega pealinnas algatasid kohalikud linnaelanikud oma seas kaklusi, et näha Yasuket kasvõi korraks, murdes maha ühe Jesuiidi elupaiga ukse ja tuues endaga kaasa mitme jaapanlase surma ja vigastada saamise. Lisaks rõhub Luís Fróis oma raportis ka Oda Nobunaga suurt soovi ja käsku näha mustanahalist meest. Nobunaga nähes Yasuket keeldus esmalt uskumast, et Yasuke nahavärv oli loomulik ja mitte kosmeetiline trikk. Nobunaga sundis Yasuket lahti riietuma uskudes, et Yasuke nahk on kaetud tindiga. Seejärel käskis Nobunaga Yasuket pesta, kuid mida rohkem Yasuket pesti ja nühiti, seda tumedamaks ta nahk muutus.
Nobunaga oli Yasukest hämmastunud ja palus Valignanol anda Yasuke üle, andes Yasukele nime. Lisaks aktsepteeris ta Yasuke oma saatjaks ja tegi temast esimese teadaoleva välismaalase, kes pälvis tiitli samurai. Nobunaga samuti andis Yasukele au olla ta relvakandja ja ihukaitsja. Lopez-Vera sõnul, Yasuke aeg-ajalt tohtis einestada koos Nobunaga-ga, mis oli haruldane ja kõrgelt hinnatud privileeg.
Honnō-ji intsident.
21. juuni 1582 Oda Nobunaga reedeti ja teda rünnati vasall Akechi Mitsuhide poolt Honnō-ji templis Kyotos. Rünnaku hetkel Nobunaga-ga oli kaasas umbes 30 järgijat, kaasa arvatud Yasuke. Nad võitlesid, aga jäid alla Akechi vägedele ja Nobunaga tegi seppuku.
Samal päeval pärast Nobunaga surma Yasuke ühines Nobutada vägedega, kes oli Nobunaga vanim poeg ja pärija. Nad võitlesid Akechi klanni vastu, kuid olid rabatud. Yasuke tabati Mitsuhide vasallide poolt, misjärel Yasuke saadeti tagasi jesuiitide juurde Mitsuhide poolt, kes väitis, et kuna Yasuke pole jaapanlane, peaks ta elu säästma.
Pole teada, mis oli Mitsuhide selle väite tagamõte. See võis olla kas diskrimineeriva eesmärgiga või eesmärgiga päästa Yasuke elu. Kindel on vaid see, et Yasuke jäi elama. Mitsuhide vasallid saatsid Yasuke Jesuiidi kirikusse ja 5 kuud pärast Honnō-ji intsidenti Luís Fróis avaldas tänu Jumalale oma kirjutistes olles tänulik, et Yasuke ellu jäi. See eest edasised ajalooallikad Yasukest puuduvad ja pole teada, mis temast edasi sai.