Ole Hallesby

Ole Kristian Hallesby (5. august 1879 Aremark – 22. november 1961 Aker) oli Norra äratusjutlustaja, teoloog, professor ja kirjanik.
Ole Hallesby sündis Aremarkis taluniku pojana. Hallesby isa pöördus usku 20-aastaselt. Ärkamine puhkes piirkonnas 1876. aastal. Tema isast sai selle juht. Ema oli surres 49-aastane, aga teda kutsuti tavaliselt "ema Hallesbyks". Peres oli mitu last.
Pärast keskkooli lõpetamist alustas ta aastal 1898 õpinguid Kristiaania Ülikooli teoloogiateaduskonnas, tema sihiks oli teadlase karjäär. Jeesus oli tema jaoks moraalne ideaal.
Kui tema ideaalne Jeesuse kuju praktikas ei toiminud, läks ta vaimselt pankrotti. Talle sai selgeks, et Kristuse evangeelium on päästev vägi. Hallesby tundis kutsumust evangeeliumi kuulutada. Vallalisena võis ta vabalt ringi liikuda. Pärast lühikest töötamist tabas teda aga ebaõnn: ta haigestus kopsuhaigusesse. Tema isa palvetas poisi tervenemise eest. Enne järgmist talve oli ta toibunud ja täie jõu juures. Alguses töötasid isa ja poeg Aremarkis, kuid hiljem kolis poja tegevus mujale Norras.
1907. aasta suvel otsustati professor Sig V. Odlandi juhtimisel asutada Piiblile ja luterlikule konfessioonile truu kongregatsionaalne teaduskond alternatiivina riikliku ülikooli teoloogiateaduskonna liberalismile. Odland kutsus Hallesby järgmisel aastal alustanud kirikuteaduste teaduskonda dogmaatika professoriks. Samuti soovitas ta Hallesbyl minna välisõppereisile. Hallesby tundis aga, et tal on evangelisti missioon. Tema plaan oli suvel talus töötada ja talvel jutlustada. Otsustavat muutust juhtis isa. See avastas, et jutlustaja töö oli iseenesest olnud vajalik ettevalmistus uueks missiooniks.
Ta tegi õppereisi Saksamaale. Eesmärk oli kuulata nii piibliusklike kui ka liberaalide loenguid. Esimene sihtmärk oli Greifswaldi konservatiivne teoloogiateaduskond. Järgmisena oli Berliin. Suvesemestril Leipzigis avaldasid talle sügavat muljet eriti Ludwig Ihmelsi loengud. Heidelbergis valmistas ta ette oma väitekirja filosoofiadoktori kraadi saamiseks. Seal kuulas ta ka liberaalse teoloogi Ernst Troeltschi loenguid. 1909. aasta alguses läks ta Erlangeni, kus ta märtsis doktorikraadi sai. Väitekirja teemaks on Volketi teadmisteooria. Enne Norrasse naasmist kuulas ta Halles traditsioonilist teoloogi Martin Kählerit.
Professor Gisle Johnsoni ajal ühendati Norra kohalikud sisemisjoni ühendused üleriigiliseks organisatsiooniks, mille nimi muudeti Norra Luterliku Sisemisjoni Seltsiks (Det Norske lutherske indremisjonselskap). Pärast Johnsonit on esimeeste hulka kuulunud muuhulgas: professorid Sig V. Odland, Edv. Sverdrup ja Ole Hallesby.
Ta hakkas planeerima uut piiblilisest ärkamisest inspireeritud tööd keskkooli- ja üliõpilastele. Kohtumine toimus Haugetuni rahvakoolis. Kohal olid ka tudengid ja esinejad Rootsist ja Taanist. Kohtumist nimetati Põhjamaade õpilaste ja gümnaasiumide kohtumiseks (Nordisk student- og gymnasiastmöte).
1924. aastal asutati uus üliõpilasorganisatsioon, mis tegutses piibellik-ärkamispõhimõtetel. Uue organisatsiooni nimeks sai Norra Kristlike Õpilaste ja Keskkoolide Ühing (Norges kristelige student- og gymnasiast lag (arhiveeritud – internetiarhiiv), tuntud ka kui Studentlaget või Laget). "Laget" kasvas kiiresti. Lisaks Hallesbyle astusid väljapaistvate esinejate hulgas taanlane Olfert Ricard ja rootslane Fr. Björk. Pärast Teist maailmasõda peeti Piiblil põhinevaid Põhjamaade üliõpilaste ja üliõpilaste konverentse Norras, Rootsis, Taanis ja seejärel ka Soomes. Hallesby oli nendel pan-Põhjala kohtumistel aasta-aastalt võtmeisik.