tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Andrimäe

Andrimäe (varem ka Andremäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kündja küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kündja külaga.
Külast on teateid alates 1922 (Andremäe).
José Benito Rosales y Sandoval

José Benito Rosales y Sandoval (1795 Granada – 1850) oli Nicaragua poliitik ja jurist, aastal 1849 Nicaragua ülemdirektori kohusetäitja.
José Benito Rosales sündis aastal 1795 Granadas. Ta õppis sealses ülikoolis õigusteadust ja hiljem sai temast sealse ülikooli dekaan. Poliitilistelt vaadetelt oli ta konservatiiv, Partido Legitimista (toonane konservatiivide partei) liige.
Pärast Agustín de Iturbide võimult lahkumist kogunes Kesk-Ameerika Ühendprovintside saadikute kogu arutama sealse piirkonna olukorda ja edasist saatust. Rosales oli üks kolmest Nicaragua saadikust (Praeguse Nicaragua territooriumilt olid seal saadikud veel Rivasest, Matagalpast ja Leónist).
Hiljem andis ta välja ajalehte "El Ojo del Pueblo, Revista Conservadora del Pensamiento Centroamericano", mida trükiti Granadas. Selles rõhutas ta vajadust muuta Managua piirkonna halduskeskuseks.
Kui ülemdirektor José María Guerrero oli sunnitud terviseprobleemide tõttu ametist lahkuma, määras ta enda asemele Bernardo Toribio Terán Prado. Märtsis määras parlament Teráni asemel kohusetäitjaks José Benito Rosalese, kes oli ametis uute valimisteni.
Andsu

Andsu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Ausina

Ausina (läti keeles Auziņas) oli küla Võrumaal Läti lähedal. Küla jääb tänapäeval Tsiiruli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tsiiruli külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Haavikolga

Haavikolga oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Savilöövi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Savilöövi külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Poslednija Izvestija

Poslednija Izvestija (Послѣднiя извѣстiя) oli Tallinnas aastail 1920–1927 ilmunud venekeelne ajaleht.
Alates 20. oktoobrist 1926 kandis see nime Naši Poslednije Izvestija (Наши последние известия).
Ajaleht ilmus iga päev, päevalehena.
Ajalehe peatoimetaja oli M. G. Ratke.
Hallamäe

Hallamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Hatapalu

Hatapalu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Metstaga küla alale.
Hinni

Hinni oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Hinnimäe

Hinnimäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Hinnimäel asub Hinnimäe rändrahn.
Hinomäe

Hinomäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Hulaku küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Hulaku külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Härmiku

Härmiku oli küla Võrumaal, ajalooliselt Krabi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Härmiko).
Hääli

Hääli oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Uue-Saaluse küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Uue-Saaluse külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Ihändü

Ihändü oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Riitsilla küla alale.
Ihärde

Ihärde (ka Iharde) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Voki küla alale. Küla on pärast Teist maailmasõda liidetud Voki külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Imaru

Imaru oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sutte küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sutte külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Issagu

Issagu (ka Issaku) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sika külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Joora

Joora oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Saarde küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Saarde külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Juhka

Juhka oli küla Võrumaal, ajalooliselt Haanja mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Kääraku küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kääraku külaga.
Külast on teateid alates 1765 (Dorf Juhka).
Jänesmõtsa

Jänesmõtsa oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mutemetsa küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mutemetsa külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Jänesemets).
Järvemäe

Järvemäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Kaabistu

Kaabistu oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Kasaritsa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.
Kahromõtsa

Kahromõtsa (ka Kahrometsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Sika küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Sika külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Eesti Maaehitusprojekti büroo- ja eluhoone

Eesti Maaehitusprojekti Pärnu büroo- ja eluhoone on hoone Pärnus aadressil Ringi 10. 
Hoone projekteeris Valve Pormeister 1966. aastal, insener oli E. Arman. Hoone on ehitatud aastal 1970. See on Pormeistri ainus tänavafronti sobitatud linnamaja. Maja koosneb kolmekorruselisest büroo- ja neljakorruselisest elamuplokist. Kahte mahtu seob sisehoov. Asudes villade vahel, astub fassaad tänavajoonest tagasi ning on liigendatud vastavalt tänava suunale järkjärguliste eendastete ja rõdudega. Haldushoone saal ulatub läbi kahe korruse. Astmeline lagi annab saali hajusvalgust. Välisilme määras puhtalt vuugitud keraamilise tellise müür, mis lõi vastanduse klaaspindade ja hallide dolomiidist terrasiitkrohviga paneelseintega. Praeguseks on hoone soojustamise tõttu oma esialgse ilme minetanud.
Kivilõppe oja

Kivilõppe oja (ka Kivilõppe peakraav) on peakraav Sakala kõrgustiku idaosas ja Võrtsjärve madalikul, Viljandi maakonnas Viljandi vallas.
Kraavi pikkus on 6,9 km, valgla pindala 12,5 km², langus 19 m ja lang 2,75 m/km. Kraav saab alguse 53 m kõrgusel Unametsa külas Viljandi–Rõngu maantee ligidal ja suubub 34 m kõrgusel Kivilõppe külas Võrtsjärve. Kraav kuulub Ida-Eesti vesikonda ja Võrtsjärve alamvesikonda.
Kahrumäe

Kahrumäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pressi küla alale. Külast on teateid hiljemalt alates 1930.
Kahrusuu

Kahrusuu (ka Kahrusoo) oli küla Võrumaal, ajalooliselt Krabi mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Soolätte küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Rõuge kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Soolätte külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Kahrusoo).
Muskushirv

Muskushirv ("Moschus") on muskushirvlaste sugukonna ("Moschidae") ainus säilinud perekond, sellesse kuulub seitse liiki. Muskushirvlased erinevad hirvlastest selle poolest, et neil puuduvad sarved ja näonäärmed, neil on vaid üks paar nisasid, üks sapipõis, üks lõhnanääre, paar kihvalaadseid hambaid ning inimestele majanduslikult kõige suurema tähtsusega erijoon—muskusnääre.
Muskushirved elavad peamiselt Lõuna-Aasia mägede metsastes ja alpipõõsastikuga kaetud piirkondades, eelkõige Himaalajas. Muskushirvede levila piirdub nüüdisajal Aasiaga, Euroopast on nad välja surnud, ehkki varaseimad arheoloogilised leiud pärinevad oligotseenist. Tänapäeval on kõik muskushirve liigid muutunud haruldaseks.
Sefiir

Sefiir (vene keeles "зефи́р", prantsuse keeles "zéphyr", muudes keeltes "zephir") on kohev, vormis tarretatud pastilaa. 
Konsistentsilt sarnaneb sefiir mõnevõrra vahukommidega, vormilt traditsioonilise beseega. Tavaliselt on see valge või roosa. Sefiiri valmistatakse puuvilja- või marjapüreest (enamasti õunapüree) suhkru ja munavalgega, millele hiljem lisatakse tarretavat ainet, näiteks pektiini, karrageeni, agarit või želatiini. Peamiselt tuntakse seda endise Nõukogude Liidu aladel. Kondiitritoote nimetus tuleneb Vana-Kreeka läänetuulejumala Zephyrose nimest, sümboliseerides õrna õhulist konsistentsi.
Laialt on levinud sefiiri katmine šokolaadiga. Erinevalt muudest šokolaadiga kaetud vahukommidest ei sisalda šokolaadis sefiir tavaliselt biskviidikihti.
Männareika

Männareika on neem Saare maakonnas Abruka saare edelaosas. 
Neeme koordinaadid on .
Kadakanina

Kadakanina (ka Kadaka nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Ninast umbes 250 m kagu suunas asub Limbinina.
Nina koordinaadid on .
Limbinina

Limbinina (ka Limbi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel. Ninast umbes 250 m loode suunas asub Kadakanina.
Nina koordinaadid on .
Ristinina

Ristinina (ka Ristna nina) on neem (maanina) Harju maakonnas Lääne-Harju vallas Keibu külas. Neemel asus Risti tulepaak.
Neeme koordinaadid on .
Ristinina (Saare maakond)

Ristinina (ka Riste nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Abruka saarel.
Nina koordinaadid on .
Vaherahu nukk

Vaherahu nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Abruka saarel.
Nuki koordinaadid on .
Pöörna säär

Pöörna säär (ka Pärdinina, vene keeles "мыс Пярдинина") on neem (säär) Saare maakonnas Abruka saarel.
Sääre koordinaadid on .
Säärel paiknes esimene Abruka saare sadam.
Ilona Staller

Ilona Staller, näitlejanimega Cicciolina (sündinud Ilona Anna Staller 26. novembril 1951 Budapestis) on Ungari päritolu Itaalia poliitik, laulja ja endine pornonäitleja. Ta oli 1987–1992 Itaalia parlamendi alamkoja liige.
Töö modelli ja toatüdrukuna.
1964. aastal hakkas ta Ungaris tööle modellina ja hiljem luksushotelli toatüdrukuna. 1972. aastal abiellus ta itaallase Salvatore Martiniga ning emigreerus Itaaliasse. Ta sai tuntuks raadiosaates "Voulez-vous coucher avec moi?", kus ta andis nõu seksi teemadel ning võttis kasutusele pseudonüümi Cicciolina. 
Töö pornofilminäitlejana.
1970. aastate alguses tutvus ta pornofotograaf Riccardo Schicchiniga. Ta mängis 1970. aastatel mitmes erootilises filmis. Esimene "hardcore"-pornofilm, milles ta näitles, oli 1983. aastal valminud "Telefono rosso" ('punane telefon'). 
1987. aastal esines ta koos John Holmesiga filmis "Carne bollente". Hiljem selgus, et Holmes oli enne filmivõtteid nakatunud HI-viirusega. 
Ta on poseerinud Playboy mitme riigi versioonidele 1988–2005.
Tegevus lauljana.
Tal kui lauljal on ilmunud mitu albumit. Lauljana eristus ta teistest näiteks sellega, et esitas lastelaulude viisil roppude sõnadega laule.
Poliitiline tegevus.
1979. aastal kandideeris ta esimest korda parlamenti erakonna Lista del Sole nimekirjas. Ta ei osutunud valituks, kuid 1987. aastal uuesti kandideerides kogus ta üle 20 000 hääle ning pääses parlamenti. 1992. aastal asutas ta koos teise pornofilminäitleja Moanna Pozziga erakonna Partito dell'Amore ja kandideeris taas parlamenti, kuid teda ei valitud tagasi. 2002. aastal püüdis ta kandideerida sõltumatu kandidaadina Ungari parlamenti, kuid ei suutnud koguda selleks vajalikku hulka toetusallkirju. Poliitikuna on ta võidelnud tsensuuri, tuumaenergia, vägivalla, surmanuhtluse, nälja ja loomkatsete vastu ning seksuaalhariduse ja lõbumajade legaliseerimise poolt.
2011. aastal, kui ta sai 60-aastaseks, hakkas ta saama parlamendiliikme pensioni, mis on 39 000 eurot aastas.
Isiklikku.
Aastatel 1991–1994 oli ta abielus ameerika kunstniku Jeff Koonsiga ja elas Ameerikas. Neil on ühine poeg Ludwig Maximilian Koons. Koons valmistas seeria fotosid, maale ja skulptuure ühisnimetusega "Made In Heaven", millel on kujutatud teda ja Cicciolinat seksimas. Abielu lõppes, kui Cicciolina soovis jätkata pornonäitleja karjääri, kuid Koons oli selle vastu. Cicciolina lahkus USAst, võttes seadusevastaselt kaasa nende ühise poja. Järgnenud kohtuvaidlusest hoolimata jäi poiss elama ema juurde Rooma.
Pikanina (Pärnu maakond)

Pikanina (ka Pikanina neem) on neem Pärnu maakonnas Lääneranna vallas Saastna poolsaare tipus.
Neeme koordinaadid on .
Riigimetsa Majandamise Keskuse loodusblogi paigaldas 2018. aasta 30. oktoobril Pikanina neeme ääres paikneva Pikanina talu randa šaakalikaamera.
Soeginina

Soeginina (ka Soegi nina) on neem (maanina) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.
Neeme koordinaadid on .
Kahrunukk

Kahrunukk (ka Kakrunukk, Kakru nukk) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.
Neeme koordinaadid on .
Pihelpuu nukk

Pihelpuu nukk (ka Pihelpuunukk, Kelba nukk) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas. Neem jääb Vilsandi rahvuspargi piiresse.
Neeme koordinaadid on .
Rahuneem

Rahuneem on neem Saare maakonna lääneosas Kuusnõmme poolsaare tipus. 
Neeme koordinaadid on .
Roopa nukk

Roopa nukk on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas Austla küla alal.
Neeme koordinaadid on .
Meelaiu nukk

Meelaiu nukk (ka Meelaiuneem) on neem (nukk) Saare maakonna lääneosas.
Neeme koordinaadid on .
Pärimisõiguse transmissioon

Pärimisõiguse transmissioon on pärimisõiguse üleminek pärima õigustatud isiku pärijatele, mis on sätestatud pärimisseaduse (PärS) §-s 120. Transmissioon on pärandi vastuvõtmise-loobumise erijuht nii seadus- kui ka testamendijärgsel pärimisel.
"Kui pärima õigustatud isik sureb, jõudmata pärandit vastu võtta või sellest loobuda, on tema pärijatel õigus pärandist loobuda sama tähtaja jooksul, mille jooksul neil on õigus pärima õigustatud isiku pärandist loobuda" (PärS § 120).
Transmissiooni olemus ja kohaldumine.
Kui pärima õigustatud isik sureb, kuulub pärimisõigus olemuslikult tema pärandvarasse. Sellisel juhul on pärima õigustatud isiku pärijatel õigus pärandist loobuda sama tähtaja jooksul, mille jooksul neil on õigus pärima õigustatud isiku pärandist loobuda. Tähtaeg pärandist loobumiseks on 3 kuud alates pärandaja surmast ja pärimisõigusest teadasaamisest (PärS § 119 lg 1).
"Näide." A pärijaks on B. B pärijaks on C. A sureb, A pärand avaneb. Pärast A surma aga enne 3 kuu möödumist sureb B. B ei võtnud A pärandit vastu ega loobunud sellest. Seega kuulub B ehk pärima õigustatud isiku pärandvara hulka õigus A pärandist loobuda või pärand vastu võtta. C ehk pärima õigustatud isiku pärija saab B asemel A pärandi vastu võtta või B asemel A pärandist loobuda.
Pärimisõiguse üleminek pärima õigustatud isiku pärijatele tekib, kui
Pärimisõiguse üleminek pärima õigustatud isiku pärijatele tekib siis, kui isiku pärimisõigus on tekkinud, kuid pärima õigustatud isik ei ole oma surma tõttu jõudnud pärandit vastu võtta või sellest loobuda: tahtevaldus jäi esitamata surma tõttu. Riigikohtu seisukoha järgi on transmissiooni regulatsioon suunatud nende juhtude reguleerimisele, mil pärija sureb vahetult pärast pärandi avanemist jõudmata seetõttu pärandit vastu võtta. Seega kohaldub transmissioon juhtudel, kui pärija sureb 3 kuu jooksul pärandaja surmast, arvestades PärS § 119 lg-s 1 toodud kolmekuulist tähtaega pärandist loobumiseks.
Juhuks kui pärija sureb pärast pärandi avanemist ning ei ole jõudnud pärandit vastu võtta või sellest loobuda, asepärijat nimetada ei saa. Sellistes olukordades kohaldub eriregulatsioonina pärimisõiguse transmissioon: surnud pärija õigus pärida läheb üle tema pärijatele. Sarnastel tingimustel on võimalik ka annakust loobumine: annakust loobumise õigus on päritav ning kohaldub annakuõiguse transmissioon PärS § 120 alusel.
Inimvara arendamise strateegia teadlastele

Euroopa inimvara arendamise strateegia teadlastele ("Human Resources Strategy for Researchers" – HRS4R) on tööriist, mis aitab teadus- ja arendusasutustel ning teadus- ja arendustegevust rahastavatel asutustel rakendada oma eeskirjades ja praktikas Euroopa teadlaste harta ja teadlaste töölevõtmise juhendi (harta ja juhend) põhimõtteid. Inimvara arendamise strateegia teadlastele toetab Euroopa teadusruumi eesmärke nagu nt teadlaste, teaduslike teadmiste ja tehnoloogia vaba liikumine. Strateegia rakendamine on asutustele vabatahtlik, kui riiklike määruste kohaselt ei ole sätestatud teisiti.
Eestis on strateegia rakendamine asutustele vabatahtlik. Eesti Teadusagentuur ja Euroopa teadlaste mobiilsusvõrgustiku EURAXESSi Eesti kontaktisikud jagavad Eestis infot ja trükiseid strateegiast huvitatud asutustele. 
Strateegia kirjeldab harta ja juhendi põhimõtete rakendamiseni viivat viiesammulist praktilist protsessi:
Strateegias kirjeldatud protsessi kolme esimese etapi läbimisel annab Euroopa Komisjon asutusele kvaliteedimärgise „HR Excellence in Research“. Eestis ei olnud 2019. aastal seda kvaliteedimärgist veel ühelgi asutusel. 
Kvaliteedimärgis „HR Excellence in Research“.
Kvaliteedimärgise annab Euroopa Komisjon asutusele, kui see on läbinud ettenähtud protsessi. Asutus võib kvaliteedimärgist kasutada oma kodulehel, trükistel ja muudel teabematerjalidel, et tõsta oma nähtavust ja usaldusväärsust potentsiaalsete uute teadustöötajate ja koostööpartnerite silmis, eriti just rahvusvahelisel tasandil. Rahvusvaheliselt võrreldavate analüüside tulemusel antud kvaliteedimärgis kinnitab teadlastele, et see tööandja on pühendunud harta ja juhendi põhimõtete järgimisele ning et sealne värbamisprotsess on avatud, läbipaistev ja kompetentsipõhine (OTM-R).
Muhanina

Muhanina (ka Muha nina) on neem (maanina) Saare maakonna lääneosas. 
Neeme koordinaadid on .
Linarahu neem

Linarahu neem (ka Linarahu säär) on neem Saare maakonna lääneosas. Neeme tipuosa moodustab Linarahu, mis on maakerke tulemusena kuivale jäänud madal.
Neeme koordinaadid on .
Ahenda nukk

Ahenda nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Ahenda poolsaare tipus.
Neeme koordinaadid on .
Luutsenukk

Luutsenukk (ka Luutse nukk) on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas.
Neeme koordinaadid on .
Paljaslao nukk

Paljaslao nukk on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Aljava küla alal.
Neeme koordinaadid on .
Vanasillanukk

Vanasillanukk (ka Vanasilla nukk, Silla nukk) on neem (nukk) Saare maakonnas Muhu vallas Koguva küla alal.
Neeme koordinaadid on .
Javorie

Javorie on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Javorie asub Zvolenist kagus. Selle regiooni kõrgeim tipp on Javorie (1044 m), mis asub Lešťi polügooni servaaladel.
Mäestiku võib jagada kolmeks alampiirkonnaks. Javorie mäe ümber asub Javorie mägismaa. Seal asuvad ka regiooni ülejäänud kaks kilomeetrist kõrgemat tippu: Priečne (1023 m) ja Homôlka (1013 m). Lomné mäe (908 m) ümbruses asub Lomné kõrgustik, kolmandaks piirkonnaks on kaht kõrgemat ala eraldav org.
Sealne regioon on hõredalt asustatud metsandus- ja põllumajanduspiirkond. Javories domineerivad lehtmetsad. Tähtsaim turismikeskus on Kráľová suusakuurort Zvoleni lähistel.
Asend.
Javorie piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Geoloogia.
Sealne mägismaa on jäänuk kolmetipulisest kihtvulkaanist. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit.
Nukasäär

Nukasäär on maasäär Saare maakonnas Muhu vallas Kesselaiul.
Neeme koordinaadid on .
Võrgusääre nukk

Võrgusääre nukk (ka "Sääreots") on neem Saare maakonnas Muhu vallas Sääre poolsaare tipus.
Sotsiaalne konstruktsioon

Sotsiaalne konstruktsioon (inglise keeles "social construction") on ühiskonnas inimeste ühistegevuse tulemus, mille tekkimine ei ole objektiivsete loodusseaduste järgi paratamatu. Väljend "konstruktsioon" ei märgi tegelikkust, vaid seda mida me tegelikkusest arvame.
Sotsiaalsed konstruktsioonid on näiteks
Tuliliilia

Tuliliilia ("Lilium bulbiferum") on liilialiste sugukonda kuuluv liilia perekonda kuuluv taimeliik, püsik.
Tuliliilia kasvab 20–90 cm, harva kuni 120 cm kõrguseks. Valge sibul on munajas, selle soomused on laiad ja teravikulised. Tuliliilia sigisibulad arenevad lehtede kaenlais. Sigisibulad on rohekad või helepruunid, paari aastaga areneb kasvama läinud sigisibulast õitsev taim. Tuliliilia õitseb juunis ja juulis.
Tuliliilia on Euroopas ainus looduslikult kasvav liilialiik. Tuliliilia on pärit Lõuna-Euroopast. Ta kasvab peamiselt Lõuna- ja harvem Kesk-Euroopa mägedes Püreneedest läbi Korsika ja Apenniinide Balkani poolsaare põhjaosani. Põhja-Euroopas on seda teadaolevalt kasvatatud alates 17. sajandist.
Tuliliilial on kaks teisendit: "L. bulbiferum var. croceum" ja "L. bulbiferum var. bulbiferum".
Perets

Perets (ukraina keeles "Перець", eesti keeles 'pipar') on Ukrainas ilmuv satiiri- ja huumoriajakiri, mis ilmus aastatel 1927–1934 ja 1941–2013 ning alates 2017. aastast ilmub taas.
Ajakirja algne nimi oli Червоний Перець ('punane pipar') ning see asutati 1927. aastal Harkivis ja ilmus kuni 1934. aastani väljaande Известия ВУЦИК lisana. Ajakirja tiraaž oli 27 150 eksemplari ja selle toimetaja oli Vasilje Chechvyansky.
1920. aastate lõpus ja 1930. aastate alguses oli NSV Liidu olukord politiseeritud, mille tulemusena oli ajakirjas kriitiliste artiklite väljaandmine väga piiratud. 20. oktoobril 1929 mõistis kommunistliku partei (bolševike) keskkomitee ajakirja Червоний Перець nr 15 hukka ja otsustati kogu toimetuse koosseis üle vaadata. Alates 1933. aastast algasid ajakirja Червоний Перець toimetuses vahistamised, toimetuse liikmeid süüdistati terrorismis ja Ukraina Kommunistlik Partei juhtide mõrvakatsete ettevalmistamises ja toimetuse liikmed vahistati. Repressioonide tõttu lakkas ajakirja väljaandmine.
Ajakirja hakati uuesti välja andma uue nimega "Perets" 14. mail 1941 Kiievis. Kuid pärast suurt isamaasõda, kui intelligentsi hakati taga kiusama, algasid ka uuesti rünnakud ajakirjale. 27. septembril 1946 kritiseeris Ukraina Kommunistlik Partei satiirikirja, mille tulemusena määrati uueks toimetajaks Fedor Makivchuk.
Alles koos "Hruštšovi sulaga" tuli Peretsisse huumorit ja elavnes satiir. Ajakirja suurim tiraaž oli 1986. aastal 3,3 miljoni eksemplariga.
Pärast NSV Liidu lagunemist ja juba iseseisvas Ukrainas vähenesid järsult perioodiliste väljaannete (sh ka ajakirja Perets) tiraažid. Ajakirja levitati ainult tellitavana, tiraaž oli umbes 10 000 eksemplari kuus. 2013. aasta septembris teatati, et ajakiri lõpetab ilmumise, ning 2013. aasta detsembris seoses rahastamise puudumisega ajakiri suletigi.
Alates jaanuarist 2017 ilmub nimega "Перець. Весела республіка" ('pipar. rõõmus vabariik').
Pikasääre ots

Pikasääre ots (ka Virbi ots, Virbu ots) on neem Harju maakonnas Naissaarel. 
Neeme koordinaadid on .
Pikasääre ots (Saare maakond)

Pikasääre ots on neem Saare maakonnas Muhu vallas. 
Neeme koordinaadid on .
Rübjagi neem

Rübjagi neem on neem Saare maakonnas Muhu vallas Võilaiul. 
Neeme koordinaadid on .
Oosaare neem

Oossaare neem (ka Hoosaare neem) on neem Saare maakonnas Muhu vallas. 
Neeme koordinaadid on .
Anenina

Anenina (ka Hanenina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu valla loodeosas. 
Neeme koordinaadid on .
Kalama nina

Kalama nina on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. 
Neeme koordinaadid on .
Koeranina

Koeranina on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas Pädaste küla alal. 
Neeme koordinaadid on .
Villema nina

Villema nina (ka Villemi nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. 
Neeme koordinaadid on .
Üllissaare nina

Üllissaare nina (ka Üllisaare nina) on neem (maanina) Saare maakonnas Muhu vallas. 
Neeme koordinaadid on .
Tuliliilia (film)

"Tuliliilia" on Eesti 2018. aasta põnevusfilm. Filmi režissöör on Maria Avdjuško.
Jaapani ardiisia

Jaapani ardiisia ("Ardisia japonica") on nurmenukuliste (süsteem APG II järgi mürsiineliste) sugukonda ardiisia perekonda kuuluv mitmeaastane taim. 
Kirjeldus.
Jaapani ardiisia on kiire kasvuga vähenõudlik ja vastupidav igihaljas põõsas kõrgusega 20–40 cm. Süstjad lehed on 4–7 cm pikad ja 1,5–4 cm laiad ning paiknevad varrel paarikaupa kas vastakuti või männastena. Heleroosakad õied kasvavad välja lehekaenlast. Mõlemasuguline õis on viie kroonlehega, 4–10 mm läbimõõduga ja õitseb kobarana, õitsemisaeg on hiliskevadel. Vili on 5–6 mm läbimõõduga, alguses punane, talvel muutub mustaks.
Leviala.
Jaapani ardiisiat leidub nii aedades kui ka looduses. Nagu teistelgi ardiisia perekonda kuuluvatel taimedel, on Jaapani ardiisia looduslik leviala Ida-Aasias: Ida-Hiinas, Jaapanis, Taiwanis ja Koreas. Taim eelistab märga metsamulda ja varjulist kasvukohta.
Droog.
Jaapani ardiisia droogid on lehed ja ürt. Drooge kogutakse enne õitsemist, sest õitsemise ajal muutub taime keemiline koostis ning sellega koos ka tema lõhn ja maitse. Lehti ja ürti kogutakse päiksepaisteliste, kuivade ilmadega ning kuivatatakse temperatuuril 30–35 kraadi. Kuiva droogi säilitatakse lõuendkottides kuivas ja pimedas kohas.
Keemiline koostis.
Jaapani ardiisia sisaldab mitmesuguseid aineid, millel on meditsiinilisi omadusi. Lehtedes on 0,2% eeterlikku õli bergeniini (keemiline aine, mis on ajurveedas tuntud kui Paashaanbhed ja omab immuunterapeutilist toimet), saponiini, kvertsitiini, terpenoide.
Kasutamine.
Jaapani ardiisiat kasutatakse tema värvikate lehtede tõttu ka ilutaimena. See on laialdaselt levinud ilutaim näiteks USA linnades, eriti sellised sordid nagu "Hakuokan" ja "Ito Fukurin", mille lehtedele ilmub valge ornament. Jaapanist on pärit ka Jaapani ardiisia seostamine jõuludega.
Meditsiiniline kasutamine.
Hiina klassikalises meditsiinis peetakse Jaapani ardiisiat üheks viiekümnest olulisemast taimest. Taime on pikka aega kasutatud köhavastase ravimina. Arvatakse, et see ravib ka kasvajaid ning on põletiku- ja viirusevastane. Droogist teed kasutatakse astmaravimina, see mõjub soodsalt hingamisele ning aitab kroonilise bronhiidi korral. Jaapani ardiisiast saab teha alkoholitõmmist, mis toimib kohaliku anesteetikumi ja bakteritsiidina.
Ohud.
Suur doos võib kahjustada neere.
Kannussaarõ

Kannussaarõ (ka Kannussaare) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tsooru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tsooru külaga.
Külast on teateid alates 1926.
Kar'adsimäe

Kar'adsimäe (ka Karatsimäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Külaoru küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Külaoru külaga.
Külast on teateid alates 1926.
Kerekunnu

Kerekunnu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Plaksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Plaksi külaga.
Külast on teateid alates 1930 (Kerekonnu).
Kiimagu

Kiimagu oli küla Võrumaal, ajalooliselt Misso mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Viitka küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Vastseliina kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Viitka külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Kiimaga).
Kikri

Kikri oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kilomani küla alale.
Külast on teateid alates 1930. aastatest.
Angath

Angath on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 500 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 3,50 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1008 inimest. Vald paikneb 2 km Wörglist põhjas ja 13 km Kufsteinist edelas Inni põhjakaldal. Külal on 6 osa ja see toimib Wörgli ja Kufsteini pendeldajate magalana.
Kilvagu

Kilvagu (ka Kilvaku) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Kuutsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Kuutsi külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Angerberg

Angerberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 19,53 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1878 inimest. Vald paikneb 2,7 km Wörglist põhjas ja 14 km Kufsteinist edelas. Küla on esmamainitud 1190. aastal.
Korgõperve

Korgõperve (ka Kõrgeperve) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Pärlijõe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Pärlijõe külaga.
Külast on teateid alates 1945.
Kruuda

"See artikkel on külast; perekonnanime kohta vaata artiklit Kruuda (perekonnanimi).
Kruuda oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Voki küla alale. Küla kaotati pärast Teist maailmasõda, mil see liideti Voki külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1930.
Bad Häring

Bad Häring on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 650 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 9,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2613 inimest. Vald paikneb 4,3 km Wörglist loodes ja 9 km Kufsteinist lõunas. Tugev väävliallikas avastati 1951. aastal, mis pani aluse terviseturismile. 1996. aastal sai koht nimeks "Tirooli esimene õhuspaa".
Kuljusmõtsa

Kuljusmõtsa (ka Kuljusmetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Mõksi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Mõksi külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Leibüsmäe

Leibüsmäe (ka Leibusmäe) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Palanumäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Palanumäe külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Meeldemäe

Meeldemäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Verijärve küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Verijärve külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Morosuu-Tsäpsi

Morosuu-Tsäpsi (ka Tsäpsi-Morosoo) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Haava küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Haava külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Mõlgamäe

Mõlgamäe oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Meegomäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Meegomäe külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Brandenberg

Brandenberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Kufsteini ringkonnas. Vald asub 919 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 130,18 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1504 inimest. Vald koosneb "Brandenbergi" külast ja "Aschau" paikkonnast (saksa: "Ortsteil").
Brandenbergi on esmamainitud 1140. aastal, iseseisvaks vallaks sai see 19. sajandi alguses. Vald paikneb Brandenberger Ache jõe orus, mis on Inni lisajõgi. Põhjas jagab ta piiri Saksamaaga. Naabervallad Austrias ja Saksamaal on Achenkirch, Breitenbach am Inn, Kramsach, Kreuth, Rottach-Egern, Steinberg am Rofan ja Thiersee.
Kohalik eritoode on Prügeltorte kook.
Mõtsakülä

Mõtsakülä oli küla Võrumaal, ajalooliselt Vastse-Roosa mõisa alal. Küla jääb tänapäeval Laurimäe küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Hargla kihelkonda. Küla kaotati 1977, mil see liideti Laurimäe külaga.
Külast on teateid alates umbes 1900 (Metsaküla).
Naadi

Naadi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Matsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Matsi külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Viru rand

Viru rand on paikkond rahvuseeposes "Kalevipoeg". 
Viru randa on mainitud eepose esimeses loos (Kalevi tulek. Salme ja Linda. Pulmad.)
Kange Kalevite seltsi peres Taara tammemetsa ääres kasvas kolm poega. Üks poeg läks Venemaale, teine Turjamaale, kolmas istus kotka selga. Esimesest sai kaunis kaubamees, teisest vapper sõjamees, kolmas aga
Liugles üle Läänemere,
Veeres üle Viru mere,
Kuni õnne kohendusel,
Jumalikul juhatusel
Kotkas kõrge kalju peale
Viskas mehe Viru randa. 
Viru randa on mainitud ka eepose teises loos (Vana Kalevi haigus ja surm. Kalevipoja lapsepõlv.)
Muistse põlve mälestusi Kalevipojast on kuuldud kõikjal
Astu Harju radadelle,
Sõida Lääne luhtadelle,
Veere Viru ranna äärde,
Mine Pihkva piiridelle, 
Kuuendas loos (Mõõga ostmine, Liigud ja taplus, Tamme raiumine ) raiub saare peal kasvanud suure tamme mitme sülla kõrguseks kasvanud mees kolme päevaga maha. Tammest tehakse Soome sild Viru ja Soome randade vahel.
Tüvest tehti tugev silda,
Painutati kena parvi
Kahel haarul üle mere.
Üks viis saarelt Viru randa,
Teine haaru Soome randa,
See′p see kuulus Soome silda 
Seitsmeteistkümnendas loos ( Sõjaratsu sõit, Assamalla lahing, Juhtumised põrgukatla juures, Murueide tütarde tants) on mainitud, et Eesti radadel õitses seitse suve rahu ja õnn. Siiski lõppes rahu aeg ning vaenuväed jõudsid Viru randa:
Vaenuvanker vaotamaie.
Viru randa veerenekse
Sõjalasi sadasida,
Tappejaida tuhandeida,
Piinajaida pilvedena
Suur Vanker (ansambel)

Suur Vanker on eesti ansambel, mis loodi 2017. aasta sügisel Tallinnas. Ansambli eelkäijad olid lühikest aega tegutsenud kollektiivid Keravälk ja Dizzy Monday.
Bändi esimene avalik esinemine oli 2018. aasta kevadel baaris Red Emperor ja debüütsingel "Sügise karje" ilmus 9. novembril 2018.
2019. aasta mais toimunud Ida-Virumaa noortebändide päeval valiti Suur Vanker esinema Kohtla-Nõmme muusikafestivalile Mägede Hääl 2019.
Singel "Langevad seinad" ilmus 19. juunil 2019.
2021. aasta augustis esineti Tallinna vanalinna päevade raames toimunud Viktor Tsoi mälestuskontserdil Harjumäel.
1. septembril 2021 andis bänd välja debüütalbumi "Suur Vanker", mille peal on kümme lugu, nende hulgas "Faktieitaja", mis avaldati sama aasta juunis videosinglina. Album salvestati Kiviõlis Stone Oil Studios.
Nitso

Nitso oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Muhkamõtsa küla alale.
Nitso nimi tuleneb sõnadest niit ja soo.
Nuh'a

Nuh'a (ka Nuhja, Nohja) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Puutli küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Puutli külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Nursipalu

Nursipalu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tsirgupalu küla alale.
Orandu

Orandu oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tagakolga küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tagakolga külaga.
Külast on teateid alates 1970.
Oroala

Umbsaare (varasema nimega Oru-Alla) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Umbsaare küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Umbsaare külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1926 (Oru).
Asenduspõhimõte

Asenduspõhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Surnud vanema asemele astunud lapsed pärivad võrdsetes osades selle osa pärandist, millele olnuks õigus nende surnud vanemal.
Asenduspõhimõte seadusjärgse pärimise printsiibina.
Põhimõtet rakendatakse juhul, kui seadusjärgselt pärima õigustatud sugulane on surnud. Sellisel juhul astuvad pärija asemele tema alanejad sugulased ja pärivad tema asemel pärandi osa mille oleks pärinud surnud sugulane (PärS § 13 lg 5 - esimese järjekorra puhul, mille põhimõtted kohalduvad ka pärimisel teises ja kolmandas järjekorras - vastavalt PärS § 14 lg-d 2 ja 3 ning PärS § 15 lg-d 2 ja 3 koos esimese järjekorra põhimõtetega). Järelikult kui isik on surnud enne pärandi avanemist, astuvad asenduspõhimõtte kohaselt tema asemele tema alanejad sugulased. Enne pärandi avanemist surnud pärija asemele astuvad alanejad pärivad selle osa, mille oleks pärinud nende üleneja, kui ta ei oleks surnud (tüvikonna põhimõte). 
Näide.
Asenduspõhimõtet selgitab pildil olev skeem, kus on pärandajal kaks last, kellest üks on surnud. Kui mõlemad lapsed oleksid elus, siis päriksid nad mõlemad ½ pärandist. Kuna üks laps on surnud, siis asenduspõhimõtte kohaselt astub tema asemele surnud lapse laps (pärandaja lapselaps), kes pärib samuti ½ pärandist. Kui surnud lapsel oleks mitu last, siis päriksid nad kõik võrdsetes osadena lapse osapärandist (nt 2 lapselapse puhul mõlemad ¼ kogupärandist).
Palgi

Palgi oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tootsi küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tootsi külaga.
Külast on teateid alates 1922.
Pihlaku

Pihlaku oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Viru küla alale.
Külast on teateid hiljemalt alates 1945 (Vanalaane).
Prandsumõtsa

Prandsumõtsa (varem Prantsumetsa) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Holsta küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Holsta külaga.
Külast on teateid alates 1930.
Pruusa

Pruusa oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Tüütsmäe küla alale. Küla kaotati 1977, mil see liideti Tüütsmäe külaga.
Külast on teateid hiljemalt alates 1922.
Vožõk

Vožõk (valgevene keeles "Во́жык – 'siil')" on Valgevenes ilmuv valgevenekeelne huumori- ja satiiriajakiri. Toimetus asub Minskis. Ajakiri ilmub alates 1941. aastast kuukirjana. Ajalehe tiraaž on 5000 eksemplari. 
Ajalugu.
Ajakiri hakkas ilmuma 1941. aasta juulis, kui kommunistliku partei keskkomitee (bolševike) agitatsiooniplakat pealkirjaga "Lömastame fašistliku mao" "(valgevene keeles "«Раздавім фашысцкую гадзіну»")" (alates 1942. aasta märtsist hakkas ilmuma ajaleht-plakatina).
Alates 1945. aasta augustist hakati seda trükist Minskis avaldama juba satiiri- ja huumoriajakirjana Vožõk. Kuni 1958. aastani trükiti ajakirja kaheksal lehel, hiljem hakati trükkima juba kaheteistkümnel lehel värviliste illustratsioonidega. Alates 2009. aasta oktoobrist kuni 2011. aasta oktoobrini ilmus see almanahhina, kuid alates 2012. aasta jaanuarist, hakkas ilmuma uuesti satiiri- ja huumoriajakirjana, kus avaldati ristsõnu, luuletusi, anekdoote, aforisme, naljandeid, satiiri ja humoorikate teoste tõlkeid, samuti karikatuure ja plakateid.
DBSCAN

DBSCAN (ingliskeelsest Density Based Spatial Clustering of Applications with Noise) on tiheduspõhine klasterdusalgoritm, mille lõid Martin Ester, Hans-Peter Kriegel, Jörg Sander ja Xiaowei Xu aastal 1996.
Algoritm jaotab andmepunktid tiheduse põhjal klastritesse, paigutades piisavalt tihedalt paiknevad andmepunktid samasse klastrisse, samas kui hõredalt paiknevaid punkte loetakse müraks. DBSCAN on üks teadusartiklites enim viidatud klasterdusalgoritme.
2014. aastal sai algoritm KDD andmekaevekonverentsil SIGKDD auhinna "Test of Time".
Põhimõte.
DBSCAN jagab andmepunktid kolme klassi: tuumpunktid ("core points"), kättesaadavad punktid ("reachable points") ja müra ("noise").
Kui formula_1 on tuumpunkt, moodustab see klastri koos kõigi teiste punktidega, mis on formula_1 kaudu kättesaadavad (olenemata sellest, kas need on tuumpunktid või mitte).
Algoritm.
Järgnev pseudokood kirjeldab originaalset DBSCAN-i implementatsiooni.
 DBSCAN(DB, dist, eps, minPts) {
 C = 0 "/* Klastriloendur */"
 for each point P in database DB {
 if label(P) ≠ undefined then continue "/* Varem töödeldud sisemises tsüklis */"
 Neighbors N = RangeQuery(DB, dist, P, eps) "/* Leia naaberpunktid */"
 if |N| &lt; minPts then { "/* Tiheduskontroll */"
 label(P) = Noise "/* Märgenda müraks */"
 continue
 C = C + 1 "/* Järgmine klastri märgend */"
 label(P) = C "/* Märgenda esialgne punkt */"
 Seed set S = N \ {P} "/* Naabrite hulk, mida töödelda */"
 for each point Q in S { "/* Töötle igat naabrit*/"
 if label(Q) = Noise then label(Q) = C "/* Märgenda mürapunkt klastri äärepunktiks (mitte tuumpunktiks) */"
 if label(Q) ≠ undefined then continue "/* Varem töödeldud */"
 label(Q) = C "/* Märgenda naaber */"
 Neighbors N = RangeQuery(DB, dist, Q, eps) "/* Leia naaberpunktid */"
 if |N| ≥ minPts then { "/* Tiheduskontroll */"
 S = S ∪ N "/* Lisa uued naaberpunktid naabrite hulka, mida töödelda */"
Keerukus.
DBSCAN külastab igat andmepunkti vähemalt korra, sõltuvalt sellest, mitmesse klastrisse seda punkti üritatakse sobitada. Samas on naaberpunktide pärimine teatud raadiuse formula_4 piires, mida tehakse ainult ühe korra iga punkti jaoks, veelgi aeganõudvam operatsioon. Naaberpunktide pärimise kiirus sõltub sellest, kas punktid on indekseeritud. Juhul kui on, võib naaberpunktide päringu keerukus olla formula_24 ning kogu algoritmi keerukus formula_25. Ilma mõne kiirendava indeksi struktuurita või muu optimeeritud päringuta oleks DBSCAN-i halvima juhu ajaline keerukus formula_26. Selle kiirendamiseks võib luua punktidevaheliste kauguste maatriksi suurusega formula_27 (ruumilise keerukusega formula_26), et vähendada kauguste arvutusi, kuid maatriksita lahenduse ruumiline keerukus oleks formula_29.
Dekaad (suurusjärk)

Dekaad (kreeka "δεκάδα", lad. "decada," ingl. "decade") on teaduses ja tehnikas tihti kasutusel füüsikalise suuruse kümnekordset erinevust omavate alumise ja ülemise piiriga vahemiku nimetusena.
Täpsustus.
Dekaadi mõistet ei tohi segamini ajada kümnendjärgu mõistega arvude kümnendsüsteemis. Erandjuhtudel võib see siiski kokku langeda, nagu see on, näiteks, elektritakistuse, mahtuvuse ja induktiivsuse magasinide dekaadide puhul, millest igaühes on realiseeritud ühikulisest suurusest kümne täisarvulise astme kordseid väärtusi, iga dekaadi sees kordusarvude 0, 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ja 9 abil. Näiteks π-ga võrdse väärtuse saamine: 3,14 = 3 × 1 + 1 × 0,1 + 4 × 0,01.
Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna dekaad tihti mitte suuruse (näiteks aja puhul päevade või aastate) kümnendi ehk siis teatud lineaarse mõõtkava vahemiku (näiteks 0...10 cm, 10...20 cm, 20...30 cm, jne.), vaid suuruse vahemiku suurima (näiteks arv 10) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordus- või suhtearvu tähenduses. Selles 10-kordsust märkiva tähenduse mõttes on dekaadid, näiteks, 1...10 cm, 10...100 cm, 100...1000 cm, jne.
Selline dekaadi käsitlus ei ole samane kümnendarvude süsteemi kümnendjärguga, nagu seda sageli ekslikult arvatakse, sest dekaadide piirid võivad olla mitmesuguste väärtustega. Järgnevas mõned näited.
Näiteid.
Eriti juurdunud on dekaadi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul.
Logaritmilistes ühikutes vastab dekaadile 1 log või 2 Belli, millest tavapärasem on siiski rääkida 20 detsibellist (20 dB).
Analoogiliselt on mõiste oktaav saanud sageduste kahekordset erinevust märkivaks terminiks (kuigi ladinakeelne "octa" tähendab siin kaheksat nooti, mitte arvu kaks). Ka oktaav ei ole samane kahendarvude süsteemi kahendsuurusjärguga.
Oktaav

Oktaav on teaduses ja tehnikas suurusjärgu kahekordne erinevus. 
Ladinakeelne "octa" tähendab kaheksat nooti, mitte arvu kaks, aga kaheksast noodist koosneva heliredeli kõige ülemise ja kõige alumise noodi helide sageduste suhe on 2. Teaduses ja tehnikas kasutatakse sõna "oktaavne" mitte suuruse teatud ühikute arvu (tähenduse järgi kahe ühiku) pikkust vahemikku, vaid suuruse suurima (näiteks arv 2) ja väikseima (näiteks arv 1) väärtuse kordusarvu tähenduses. Selles kordsuse tähenduse mõttes on oktaavid 1...2, 2...4, 4...8, 8...16, jne.
Eriti juurdunud on oktaavi mõiste selline kasutus suuruste ja sõltuvuste (funktsioonide) logaritmiliste esituste puhul, näiteks heli spektri komponentide sageduste käsitlemisel, aga ka logaritmiliste sageduskarakteristikute, spektrite jms. puhul. (Näiteks: oktaavsumbuvus, oktavriba, kolmandikoktaavriba)
Analoogiliselt on mõiste "dekaad" kasutusel suuruste, eriti sageduste kümnekordset erinevust märkivaks terminina.
Välistamispõhimõte

Välistamispõhimõte on üks seadusjärgse pärimise printsiipidest. Põhimõtte kohaselt ei päri pärija alanejad sugulased, kui pärija ise on elus. Tegemist on asenduspõhimõtte kohaldamisele vastupidise olukorraga (asenduspõhimõte). Näiteks kui pärandajal on kaks pärijat, kes on mõlemad on elus, ei päri seadusjärgse pärimise korral pärijate alanejad sugulased (pärandaja lapselapsed). 
Seega ei päri seadusjärgse pärimise korral pärandaja lapselaps, kui pärandaja laps on elus. Kuna pärimine toimub põlvkonniti, siis lähima astme sugulased ühes tüvikonnas välistavad sama tüvikonna kaugema astme sugulaste pärimise. Pärandaja laps või üks vanem või vanavanem välistab oma alanejad sugulased pärimisest.   
Välistamispõhimõtet selgitab pildil olev joonis. Olukord, kus pärandaja sureb, tegemata viimase tahte avaldust ja elus on tema kaks last ning lapselaps: pärijateks on tema lapsed, mõlemad ½ osas. Lapselaps ei päri välistamispõhimõtte kohaselt, sest tema pärima õigustatud üleneja sugulane on elus.
Laidunina (Salme vald)

Laidunina on neem (maanina) Saare maakonnas Sõrve poolsaarel.
Nina koordinaadid on .
Rouendi ots

Rouendi ots (ka Rouendi neem) on neem Harju maakonnas Prangli saare loodetipus. 
Neeme asub Loo poolsaarel ja selle koordinaadid on .
Neemel asub Prangli loode tulepaak.
Neemest põhja jääb Liivalougas.
Ahenda poolsaar

Ahenda poolsaar (ka Ahenda) on poolsaar Saare maakonnas Muhu vallas. Poolsaare tipus on Ahenda nukk.
Poolsaare koordinaadid on .
Kadaklaid

Kadaklaid (ka Vasiklaid, Vasikalaid) on Hiiu maakonnas Orjaku küla alal Käina lahes asuv saar (laid). Laiu pindala on 13,6 hektarit ja rannajoone pikkus 1,68 kilomeetrit.
Laid asub 200 meetrit Lõunarahust põhja pool. Laid on kolmnurkse kujuga, seal kasvab lehtmets ja kadastik.
Maakerke tulemusena on Kadaklaiuga liitunud Väike Vasikrahu. Kadaklaid kuulub Käina lahe-Kassari maastikukaitseala Käina lahe sihtkaitsevööndisse.
Laiu koordinaadid on .
Klippa saar

Klippa saar on Lääne maakonnas Noarootsi vallas Haapsalu Tagalahes asuv endine saar; tänapäeval maakerke tõttu saanud poolsaareks.
Endise saare koordinaadid on .
Kuivasääre ots

Kuivasääre ots (ka Kuivassääre ots) on neem Pärnu maakonnas Manilaiul..
Neeme koordinaadid on .
Ostrôžky

Ostrôžky on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. 
Selle regiooni kõrgeim tipp on Ostrôžka (877 m). 800 meetrini küünivad veel kolm tippu: Javor (821 m), Bralce (817 m) ja Stanová (800 m).
Sealne kliima on mõõdukalt soe. Mäed on valdavalt kaetud lehtmetsaga. Mäestiku veed voolavad Ipoly jõkke.
Mäestikus asub Praha küla.
Asend.
Ostrôžky piirneb järgmiste geograafiliste piirkondadega:
Geoloogia.
Sealne mägismaa on vulkaanilise tekkega. Sealsed mäed on jäänukid neogeenis tegutsenud vulkaanidest ja neist välja pursanud püroklastilisest materjalist. Mägismaa kõrgema põhjapoolse osa moodustavad graniit ja dioriit.
Hiljem on sealset maastikku kujundanud erosioon. Olemuselt on tegemist lauskmaaga, mille tihedalt paiknevad sügavalt pinnasesse lõikunud jõeorud liigendavad eraldi lamedaharjalisteks mägedeks. Tuhári küla lähistel paiknev kivimurd on Slovakkia ainus marmori leiukoht.
Rahvusvaheline soome-ugri tudengite konverents

Rahvusvaheline soome-ugri tudengite konverents (inglise keeles "International Finno-Ugric Students' Conference"; IFUSCO) on iga-aastane soome-ugri üliõpilaste konverents. Selle põhilised teemavaldkonnad on keeleteadus, etnograafia, folkloristika, ajalugu, kirjandus, tõlketeooria, haridus ja majandus. Konverentsi on korraldatud alates 1984. aastast ning igal aastal toimub konverents uues kohas.
2018. aastal toimus konverents Tartus.
Poľana

Poľana (ungari keeles "Polyána") on mäestik Slovakkia keskosas, mis on osa Lääne-Karpaatidest ja ühtlasi ka Slovaki keskmäestikust. Selle regiooni kõrgeim tipp on Poľana (1044 m). Poľana võtab enda alla 183 km². Mäestik moodustab aastast 1981 Poľana kaitstava maastiku.
Mäestiku võib jagada kaheks alampiirkonnaks. Kõrgemad tipud asuvad mäestiku põhjaosas, mis kannab nime Vysoká Poľana. Lõunapoolsem madalam piirkond kannab Detva eelmäestiku nime. Seal asub ka kaks piirkonna linna: Detva ja Hriňová.
Sealne regioon on valdavalt metsane, kuigi kõrgemates piirkondades paiknevad alpiaasad (kohalikus keeles "polany"), mille järgi on mägismaa ka nime saanud. Seal elutseb nii hunte kui ka karusid (2010. aastal hinnati reproduktiivses faasis karude arvuks 24). Tähtsaim turismikeskus on Hrbi mäe all paiknev Poľana mägihotell.
Asend.
Poľana piirneb edelas Zvoleni nõo ja kirdes Vepori mäestikuga.
Geoloogia.
Sealne mägismaa on tugevasti erodeerunud jäänuk kihtvulkaanist. Selle kaldeera läbimõõt oli 6 kilomeetrit ja sügavus 600 meetrit. Tänapäeval on see Slovakkias asunud vulkaanidest kõrgeim, kuigi hinnanguliselt oli neist varem kõrgeim Štiavnica mäestiku kohal paiknenud vulkaan. Varem kaldeeras asunud kraatrijärve põhi moodustab tänapäeval oru, kus asub Hačava küla. Sealseteks kivimiteks on püroklastilise materjali kivistumisel tekkinud tuff ja laavaväljade tardumisel tekkinud andesiit, kõrgeimate tippude koostises on ka rüoliiti.
Elizabeth Haynes

Elizabeth Haynes (sündinud 25. juulil 1971) on Suurbritannia kriminaalromaanikirjanik.
Elulugu.
Elizabeth Haynes kasvas üles Seafordis Ida-Sussexis. Ta õppis Leicesteri Ülikoolis inglise keelt, saksa keelt ja kunstiajalugu. Tema kirjanduslooming on osaliselt inspireeritud tööst politsei luureanalüütikuna Kentis. 
Kirjanduslikke katsetusi hakkas tegema siis, kui jäi 2006. aastal koduseks, et pühenduda perele – ta elab koos abikaasa ja pojaga endiselt Kentis. 
Seejärel õppis ta loovkirjutamise kursusel West Dean College'is, kus teda julgustati avaldama oma debüütromaani "Into the Darkest Corner". 2011. aasta veebruaris see kirjastuse Myriad Editions väljaandel Suurbritannias ilmuski. Elizabeth Haynes võitis sellega Amazon UK auhinna "2011 Rising Stars", samuti kuulutati see Amazon UK 2011. aasta parimaks raamatuks. Kui HarperCollins avaldas selle 2013. aastal USA-s, siis sai sellest ka The New York Timesi bestseller. Eesti keeles ilmus see romaan 2014. aastal pealkirjaga "Nurka aetud" (tõlkija Marge Paal, kirjastus Pegasus).
Suur menu innustas vabakutselist kirjanikku kirjutama järgmisi teoseid.
Vozni

Vozni (armeenia keeles "Ոզնի" 'siil') on huumori- ja satiiriajakiri, mis ilmub Armeenias alates 1954. aastast. Toimetus asub Jerevanis. 
Ajakirja asutaja ja toimetaja oli Armeenia kirjanik, publitsist, NSV Liidu riikliku auhinna esimene laureaat ja NSVL Kirjanike Liidu liige Hrachya Kochar. Aastatel 1955–1981 oli ajakirja peatoimetaja Armeenia NSV kunstnik, NSVL kirjanike liidu liige Grigor Ter-Grigoryan.
Aastatel 1982–2013 juhtis ajakirja armeenia kirjanik ja satiirik Aramayis Sahakyan. Pärast tema surma jätkas Vozni avaldamist tema lesk Astghik Sahakyan.
Kaastöötajaid: Ler Kamsar, Eduard Khojik, Ashot Palanjian, Demirchyan, N. Zaryan, Suren Vahagn, Sergei Arutchyan, Valentin Podpomogov, Ara Bekaryan, Aramayis Sahakyan jt.