tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Adam Schrapfer

Adam Christiansson Schrapfer (Schraffer) (u 1570 Liivimaa – maeti 20. aprillil 1630 Tallinnas) oli Rootsi sõjaväelane ja riigitegelane.
Adam Schrapfer oli Poola-Rootsi sõja ajal Rootsi kuninglik kindralsõjakomissar Tallinnas, ooberst ja 1611. aastal asehaldur Haapsalus ja 1623. aastast Riia asehaldur.
1626. aastal kinkis Rootsi kuningas Gustav II Adolf Riia asehaldur Adam Schrapferile Luunja, Vesneri ja Haava mõisa Tartumaal ja andis 1629. aastal kasutusse Albu mõisa Järvamaal.
Tema ja ta abikaasa hauaplaat, mille alumisel kartušil on alumisel poolel tekst: "DEM WO…EN….. HERR KONINGLICHEN MAJESTEDT ZV SCHWEDEN KR..ES COMMISSARIO VND STADT HALTER WH AUCH PRAESTDEN T..ZV DORPAT ANNO 1630" asub Järva-Madise Püha Matteuse kirikus.
Perekond.
Tema vanemad olid Tartus Tartu Jaani koguduse saksa pastor ja jutlustaja olnud, Piiskopi (Bischofshof), Vesneri (Wesslershof) ja Haava (Hawa) mõisnik Christian Schrapfer ja Anna Böningck. Christian Schrapfer oli hertsog Magnuse õuejutlustaja ja nõunik, tema esidiplomaat ja superintendent, kes läks koos Magnusega 1560. aastal Liivimaale ning aadeldati 1582. aastal Poola kuninga poolt. 
Tema abikaasa oli Anna Hogrewe (ka Hochgrefwe, surnud 1646). Abielust sündisid:
Alterman

Alterman on perekonnanimi, mille kandjate seas on:
Adolf Erik Nordenskiöld

Parun (Nils) Adolf Erik Nordenskiöld (ˈnuːrdenʃɶld) (ka A. E. Nordenskioeld; 18. november 1832 Helsingi, Soome – 12. august 1901 Dalbyö, Södermanland, Rootsi) oli soome parun, geoloog, mineraloog ja polaaruurija.
Ta pärines rootsikeelsete soomlaste perest. Ta sündis Soome Suurvürstiriigis ajal, kui see oli Venemaa Keisririigi osa. Hiljem tänu oma poliitilisele aktiivsusele elas ta Rootsis ning sai seal Rootsi parlamendi ja Rootsi Akadeemia (1893) liikmeks.
Adolf Erik Nordenskiöld on tuntud oma reisi tõttu mööda Euraasia põhjarannikut laevaga Vega, mille ta sooritas 1878–1879. See oli esimene sõit läbi Kirdeväila.
Anthony Perkins

Anthony Perkins (4. aprill 1932 – 12. september 1992) oli USA näitleja. Teda tuntakse eelkõige Norman Batesi rolli järgi Alfred Hitchcocki filmis "Psühho". 
Lapsepõlv.
Perkins sündis New Yorgis. Tema ema oli Janet Esselstyn ja isa teatri- ja filminäitleja James Ripley Osgood Perkins. 1937. aastal James suri. Anthony kolis 1942. aastal Bostonisse.
Eraelu.
9. augustil 1973 abiellus Anthony Perkins fotograafi Berry Berensoniga. Neil sündis kaks poega: näitleja Oz Perkins (sündinud 2.02.1974) ja muusik Elvis Perkins (sündinud 9.02.1976). Berenson hukkus 11. septembril 2001 terrorirünnakus, olles American Airlinesi lend 11 pardal.
Perkins suri 60-aastaselt AIDSi tüsistustesse. Ta tuhastati ja ta tuhk anti tema perekonnale.
Urupi saar

Urup (vene keeles "Уруп", jaapani keeles 得撫島) on asustamata saar Venemaa idaosas Sahhalini oblastis, Suur-Kuriilide lõunarühma põhjapoolseim saar. Geograafilised koordinaadid . Urupi väin eraldab seda Tšornõje Bratja saartest, mis paiknevad saarest 30 km kirdes. Frizi väin eraldab Urupi Iturupi saarest, mis paikneb 40 km kaugusel edelas.
Urupi pindala on 1450 km², pikkus kirdest edelasse 166 km ja laius kuni 20 km. Saar on mägine, kõrgus kuni 1426 meetrit (Võssokaja mägi). 
Saar on vulkaaniliste ahelike (Kompaneiski, Šokalski, Pjotr Šmidti, Krištofovitši ahelik) ahel, iga ahelik koosneb jalamite kaudu ühendatud vulkaanide reast. Üks vulkaanidest on tegevvulkaan (Bergi vulkaan, 980 m). 
Krištofovitši ahelikus Võssokaja ja Kossaja mäe vahel asub 1016 m kõrgusel Võssokoje järv. Esinevad joad kõrgusega kuni 75 m.
Taimestikus on kask, lepp, kuriili saasabambus, kääbus-seedermänd.
Enne eurooplaste saabumist elasid saarel ainud.
Henry Stubbe

Henry Stubbe (ka Henry Stubbes, 1632, Lincolnshire – 1676, Bristol) oli inglise arst ja õpetlane. 
Tegutses arstina Bathis ja Warwickis. Aastail 1661–1665 oli arstina Jamaical.
Patoloogia

Patoloogia (ladina "pathologia") on üldisemas mõttes kõrvalekalle määratud normist.
Meditsiinis.
Meditsiinis on patoloogia haigusõpetus – haiguste põhjuste, tekke, seotud nähtuste ja organismis aset leidvate muutuste õpetus. 
Patoloogia on tänapäevase tõenduspõhise meditsiini tähtsaim baaseriala. 
Patoloogid tegelevad haiguste diagnoosimisega makroskoopilisel, mikroskoopilisel ja ultrastruktuuri tasandil rakkude ja kudede haiguslike muutuste kirjeldamisega elupuhuselt (biopsia) või surmajärgselt (patoanatoomiline lahang) organismist eemaldatud rakkudes ja/või kudedes.
Patoloogia erialaga on tihedalt seotud ka järgmised allerialad: kliiniline patoloogia, anatoomiline patoloogia, keemiline patoloogia, kohtumeditsiiniline patoloogia, üldpatoloogia, geneetiline patoloogia, hematoloogiline patoloogia, immunopatoloogia, neuropatoloogia, nefropatoloogia, transplantatsiooni patoloogia, dermatopatoloogia, luupatoloogia jpt. 
Patolooge koolitatakse vastava eriala residentuuris Tartu Ülikoolis. Eestis tegutseb patoloogide erialaseltsina Eesti Patoloogide Selts.
Rahvuskultuur

Rahvuskultuur on ühele rahvusele omane kultuur, mis tavaliselt on seotud ühe keele ja ajaloolise paiknemisalaga.
Altenburgi maakreis

Altenburgi maakreis on kreis ("Landkreis") Saksamaal Tüüringi liidumaa idaosas. See külgneb (läänest ja päripäeva) Greizi kreisi, Burgenlandkreisi (Saksi-Anhaltis) ning Leipzigi, Kesk-Saksimaa ja Zwickau kreisidega Saksimaal.
Altenburgi maakreis on idapoolseim Tüüringi kreis. See on peamiselt põllumajanduslik piirkond.
Loodus.
Peamine jõgi on Pleiße, mis on Weiße Elsteri lisajõgi ja läbib kreisi lõunast põhja. Künklik Osterland moodustab Maagimäestiku põhjapoolse eelmäestiku, kaldudes õrnalt Saksi-Anhalti idapoolsetele tasandikele.
Linnad ja vallad.
Linnad:
Vallad:
Vallaliidud ("Verwaltungsgemeinschaften"):
Zwönitz

Zwönitz on linn Saksamaal Saksimaa Maagimäestiku kreisis.
Pirna

Pirna on linn Saksamaal Saksimaal, Saksi Šveitsi – Ida-Maagimäestiku kreisi halduskeskus. Piirneb põhjas Dresdeniga. Asub Elbe ääres.
Pirnat on kirjalikult esmamainitud 1233. aastal. 1307. aastal asutati Pirmas dominiiklaste klooster. 1325. aastal sai Pirna linnaõigused. 2008. aastani kuulus linn Saksi Šveitsi kreisi.
Linna läbib Dresdeni–Děčíni raudtee.
Pirnas asub Sonnensteini loss.
Voloti rajoon

Voloti rajoon on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti lääneosas. Piirneb läänes Pihkva oblastiga.
Rajoonis on 5 külaasundust ("сельское поселение") ja 110 asulat. Halduskeskus on Voloti alevik (2300 elanikku).
Rajooni läbib Bologoje–Dno raudtee.
Ilmarinen

Sepp Ilmarinen on Soome mütoloogias imesepp, taeva looja ja meeshing. Ta on üks peategelasi Soome-Karjala eeposes "Kalevala", kus ta tagus Ilmasamba, taevalaotuse ja imeveski sampo. Eepose tegevustiku keskmeks on võitlus Ilmarineni sepistatud rikkust ja õnne tootva imeveski sampo pärast.
Nimi.
Eesti pseudomütoloogias on Ilmarineni nimi Ilmarine. Ilmarise tegi eestlastele tuttavaks Friedrich Robert Faehlmann ja Friedrich Reinhold Kreutzwald, kuna aga nende käsitlused on erinevad, siis tekib kahtlus, kas eestlased on üldse seda nime tundunud. Kui eestlased teda ikka tundsid, siis pigem Ilmari nime järgi. Nime on ta saanud Ilmeni järvest, mida soomlased kutsuvad Ilmjärveks. Selliseid ilmjärvi on ka Eestis, üks Otepääl ja teine Palamusel. Ei ole usutav, et eestlased tema nime sellel kujul kasutasid. Pigem võib arvata, et nimi on laenatud Soomest. Ilmarine (Soomes Ilmarinen), on deminutiiv nimest Ilmar. Soomes on tal veel teisigi nimesid nagu Ilmari, Ilmalainen, Ilmarinta, Ilmanukko ja Ingeris Ismaro.
Ilmarineni nime seostatakse sõnaga "ilm(a)", mis tähendab tuult, tormi, ilma, õhku, taevast ja taevalaotust.
Udmurdi mütoloogias esineb ilma ja taeva jumal "Inmar".
Eeposes Kalevipoeg.
Eesti rahvuseeposes Kalevipoeg on Ilmarine kuulus Soome imesepp, kelle käest läheb Kalevipoeg mõõka ostma. Ta ostab oma isale Kalevile tehtud mõõga. Õnnestunud ostu tähistati rohke alkoholi joomisega. Joomise käigus tekkis Kalevipoja ja Ilmarise vanema poja vahel tüli, mille käigus Kalevipoeg tappis Ilmarise poja. Sellepeale needis Ilmarine ära Kalevipoja mõõga. Tänu sellele needusele tappis mõõk hiljem Kalevipoja enese.
Faehlmanni järgi tegi Ilmarine terasest taevakummi, tähed ja kuu sinna külge kinnitanud ning võtnud päikese Vanaisa eeskojast. Kreutzwald aga lisas Ilmarine lugulaulu "Kalevipoeg". Ta ei ütle selgelt välja, aga annab mõista et Kalevipoja mõõk just tema poolt sepistatud. Kalevipoja XII loos ridadel 557-564 mainib autor Ilmarist nimepidi: "Ilmarine, imeseppa, istus kõrgel kuldsel istmel".
Eestlastele on Ilmarine tuntum läbi rahvalaulude, kus mainitakse kullast naise tagumist. Kui naine valmis, siis sepp mõistab, et naisepoolne külg külmetab. Selleks toob ta Riiast kuke laulma, Saarest sõnni ammuma, Pärnust pätsu hirnuma, et kuldnaist äratada, aga kõik püüdlused on asjatud.
Ilmarine on tuule-, õhu-, ilmajumal, aga Eestis teatakse teda pigem taeva- ja õhujumalana tänu udmurtidele. Samuti Lapi mütoloogias esineb Ilmaris, kes tormi ja paha ilma sünnitab. Taeva tagus ta vasaraga, mis meenutas Thori oma. Ilmarine võis olla üks vanemaid soome-ugri taevajumalaid. Uku, Taara ja kõik muud võimalikud nimed võivad olla sarnased temaga, aga kindlasti hilisemad.
Germaani mütoloogias esineb sarnane tegelane Völundr, kes on Vanemast Eddast tuntud sepp.
Toropets

Toropets on linn Venemaal Tveri oblastis, Toropetsi rajooni keskus. Asub Toropa jõe ja Solomeno järve ääres.
Toropetsi on esmamainitud 1074. aastal. 1168 mainitakse linna iseseisva vürstiriigi keskusena. 1350. aastatel läks Leedu koosseisu. 1503 vallutas linna Moskva suurvürstiriik. 1708 läks see Ingerimaa kubermangu (alates 1710 Peterburi kubermang) koosseisu. 1727 läks Novgorodi kubermangu. 1777. aastal sai linnaõigused ja liideti Pihkva kubermanguga. 1935. aastast kuulub Tveri oblastisse. Augustist 1941 jaanuarini 1942 oli Saksa vägede poolt okupeeritud.
Eesti ümberasujad rajasid 1873–1877 Toropetsis oma luteri kiriku, seal tegutses ka eesti kool ja Toropetsi Eesti Haridusselts. Nõukogude võim sulges 1920. aastal kiriku, lasi kiriku torni lammutada ja avas hoones petrooleumi müügikoha. Hiljem tegutses hoones laste spordikool.
Peno

Peno (vene "Пено, Пёно") on alev Venemaal Tveri oblastis, Peno rajooni keskus. Asub Volga jõe ja Peno järve ääres.
Peno tekkis 1905 rajatud raudteejaama juurde. 1930 sai aleviks.
Oulanka bioloogiajaam

Oulanka Bioloogiajaam on Oulu Ülikoolile kuuluv bioloogiajaam Soomes. 
Jaam asub Oulanka jõe orus Oulanka rahvuspargis. Jaam on vaid 25 km lõuna pool põhjapolaarjoont.
Bioloogiajaam asutati aastal 1966, ning hooneid laiendati ja uuendati aastal 1978.
Jaamas on ööbimisvõimalused (u 85 kohta), loengusaal, seminariruum ja uurimistöö ruumid, väike raamatukogu ning abiruumid. Samuti kuuluvad jaama varustusse paadid ja muud liikumisvahendid. 
Jaama baasil tehakse mitmesuguseid ökoloogilisi uurimistöid.
Tõnu Talvi

Tõnu Talvi (sündinud 10. oktoobril 1962) on eesti zooloog ja looduskaitsja.
Ta lõpetas 1985. aastal Tartu Riikliku Ülikooli hüdrobioloogia-ihtüoloogia erialal.
Ta on töötanud Tartu Ülikoolis zooloogia kateedri assistendina, Viidumäe Looduskaitseala asedirektori, Riikliku Looduskaitsekeskuse Saare regiooni direktori ja Keskkonnaameti looduskaitse bioloogina. Töötab Keskkonnaameti looduskaitse korraldamise osakonnas looduskaitse peaspetsialistina.
Eesti Ökoloogiapäevad

Eesti Ökoloogiapäevad on Eesti Ökoloogiakogu korraldatud ühepäevased ökoloogianõupidamised Tartus.
Neid on aastatel 1984–2005 korraldatud aastase sammuga neil aastail, kui Eesti ökoloogiakonverentsi ei toimu.
Eesti ökoloogiakonverents

Eesti ökoloogiakonverentsid on Eesti Ökoloogiakogu ja EcolChange'i korraldatavad ökoloogiaalased konverentsid Eestis.
Neid on korraldatud enamasti 3-aastase sammuga (vahel ka harvem). Vahepealseil aastail on peetud Eesti ökoloogiapäeva.
Klaus Kurselli mäss

Klaus Kurselli mäss oli Tallinnas 1570. aastal Põhjamaade seitsmeaastase sõja ajal toimunud Rootsi asehalduri ja keskvõimu esindajate vastu korraldatud relvastatud vastuhakk, mille käigus mässajad Klaus Kurselli juhtimisel hõivasid Toompeal asuva Väikese linnuse ja vangistasid kuberner Gabriel Kristiernsson Oxenstierna.
Põhjamaade Seitsmeaastases sõjas, mille sõjategevuse põhiraskus paiknes Skandinaavia poolsaarel, vähenes Rootsi vägede arvukus ülemerevaldustes. Maa kaitse jäi paljuski Saksa lipkondade ehk mõisameeste kanda.
Mässu põhjus oli pikaleveninud Põhjamaade seitsmeaastane sõda (1563–1570), mis muutis Rootsi riigi ajutiselt maksejõuetuks ja mille tulemusena oli Liivimaal kohalikest aadlikest ja linnakodanikest moodustatud kolm lipkonda pikka aega palgata. Rootsi keskvalitsus kavatses olukorra ajutiseks lahendamiseks suunata rahulolematud Liivimaa ja Eestimaa rüütelkondade esindajad Liivimaalt taas Rootsi, et kaasata nad Rootsi pinnal sõjategevusse, kus osa neist oligi juba viibinud aastail 1564–1566. Rootsi suundumine seati eeltingimuseks, et saada tasumata palka kätte.
7. jaanuaril 1570 võttis Liivi sõjas Rootsi poolel olnud mõisameeste pealik Klaus Kursell ootamatu rünnakuga oma valdusse Toompea Väikese linnuse. Tallinna raad vahendas kokkuleppe, millega kuberner Oxenstierna vabastati, linnus pidi aga jääma Kurselli kätte järgmiste nelipühadeni; selleks ajaks oodati kuningas Johan III-lt võlgu olevat summat või mingit muud lahendust olukorrale.
Klaus Kursell alustas ka läbirääkimisi lossi ja linna võimu alla mineku üle, Moskva tsaari vasalli Liivimaa kuninga Magnusega.
24. märtsil 1570 võtsid aga Rootsi väed Toompea linnuse kavalusega tagasi. Klaus Kursell ja enamik mässus osalenud mehi vangistati. Kursell mõisteti varsti surma ja hukati koos paari kaaslasega Tallinnas 3. juunil 1570.
Robert Theodor Hansen

Robert Theodor Hansen (12. oktoober 1849 Pahkla, Kohila vald, Hageri kihelkond – 26. august (vkj 13. august) 1912 Tallinn) oli eesti köster, koolmeister, muusikategelane ja helilooja.
Robert Theodor Hansen sündis Pahklas möldri pojana. 
Tallinna Kreiskooli lõpetamise järel töötas ta alates 1868. aastast Iisakus köstrina. Ta asutas Iisakus kihelkonnakooli, kus töötas koolmeistrina 1912. aastani. Enda asutatud segakoori, pasunakoori ning muusika- ja kirjandusseltsi kutsus ta esinema tuntud muusikuid ja soliste. Tema muusikaharrastus innustas ärkamisajal kogu kihelkonda, paljudesse taludesse soetati viiul, pasun, klaver või koduorel. Hanseni juhatatud koorid esinesid mitmel üldlaulupeol ja pälvisid auhindu. Iisaku koorid käisid kontserte andmas ka mujal Eestis.
Hansen oli ajalehtede Ristirahva Pühapäevaleht ja Eesti Postimees kaastööline. Tegeles ka heliloominguga. 1882. aastal kirjutas ta viisi Lydia Koidula luuletusele "Ema süda", mis on muutunud rahvalikuks lauluks (ilmus 1913. aastal Juhan Elkeni kogus "Koolilaste laulud"). Teisi tema loodud laule: "Kaugelt koju tulles", "Õhtu rahu", "Lahkumine", "Miks sa nutad lillekene", "Püha", "Jõululaul", "Jõuluõhtul" jt. Enamik tema noote hävis aga pärast tema surma tulekahjus.
Robert Theodor Hansen suri Tallinnas 13. augustil (vkj) 1912. Kui tema põrm Tallinnast Iisakusse viidi, läksid pillimehed Iisaku mäele vastu – alles siis saadi aru, mida Hansen sealsele rahvale tähendas. Hansen maeti Iisaku kalmistule.
Ott Ernesaks

Ott Ernesaks (12. oktoober 1938 Tallinn – 26. august 2009 Tallinn) oli eesti allveesporditreener.
Ta lõpetas aastal 1957 Tallinna 2. keskkooli. Ta õppis aastatel 1957–1960 TPedI kehakultuuri- ja muusikaosakonnas ning lõpetas 1965. aastal muusikapedagoogina Tallinna Riikliku Konservatooriumi. 
Ta tuli Eesti NSV meistriks tuli ta purjetamises ja allveespordis, kuulus Eesti NSV allveespordikoondisesse aastatel 1963–1969, tegutsenud ka kohtuniku ja ühiskondliku aktivistina. Kuulus aastatel 1963–1995 Eesti NSV ja Eesti allveeliidu juhtkonda. 
Ott Ernesaks maeti 5. septembril 2009 Metsakalmistule.
Isiklikku.
Tema isa oli koorijuht ja helilooja Gustav Ernesaks. Tema äi oli 103-aastaseks elanud EELK Roosa Jakobi koguduse õpetaja Karl Karlson.
Ivdel

Ivdel (vene keeles Ивдель, mansi keeles Сапсаус) on linn Venemaal Sverdlovski oblasti põhjaosas, Ivdeli linnaringkonna keskus. Linn asub Ivdeli jõe ääres 535 km kaugusel Jekaterinburgist.
Linna lähedal asus 1589 asutatud Lozvinski gorodok, esimene venelaste asundus Uuralitest ida pool. Ivdeli on mainitud 1831. aastal Nikito-Ivdeli külana. 1937 rajati asula juurde nõukogude sunnitöölaager Ivdellag. Linnaõigused sai 1943. aastal.
Ivdeli linnaringkond

Ivdeli linnaringkond on 2. järgu haldusüksus Venemaal Sverdlovski oblastis. 
Ringkonda kuulub Ivdeli linn ja 29 maa-asulat.
Ringkonnas asub Polunotšnoje mangaanikaevandus.
Ringkonda läbib Serovi–Priobje raudtee.
Tartu rattamaraton

Tartu rattamaraton on suurim maastikurattaüritus Baltikumis. Maailma mastaabis on tegemist suuruselt kolmanda maastikurattamaratoniga.
Tartu rattamaratoni raames on toimunud ka Eesti meistrivõistlused maastikurattamaratonis. Programm hõlmab ka lasteüritusi.
Maratoni distantsid on 89 km ja 40 km. 2017. aastal lisandus distants 21 km. 
Lasteüritused.
Klubi Tartu Maraton korraldab lasteüritusi juba aastast 1983. Tartu rattamaratoni juurde kuuluvad TILLUsõit ja MINImaraton.
TILLUsõit.
Vanusegrupid ja distantsid:
MINImaraton.
Vanusegrupid ja distantsid:
Tartu rattamaratoni ajalugu.
Maastikujalgrattad ehk "bike"’id mõtlesid välja ameeriklased 1980. aastate alguses, kuid Eestisse jõudsid nad alles 1990. aastate teisel poolel. Rahvas võttis uut tüüpi rattad kiiresti omaks, paraku puudus Eestis sellele rattaklassile mõeldud maratoniformaadis rahvaspordiüritus. 
1998. aastal tundus aeg olevat küps. Norras toimuva Birkebeiner-ritteti eeskujul tekkis mõte korraldada rattasõit Tartu Maratoni trassil. Nii sündiski Tartu rattamaraton põhidistantsiga 63 km ja 31 km pikkuse peresõiduga. Vihmase suve tõttu tuli nii mõnestki suusaraja trassi osast loobuda, aga tagantjärele otsustades oli see pikemas perspektiivis õige valik. Algsele rajale on läbi aastate tehtud väikeseid muudatusi, näiteks on start viidud asfaldilt maastikule. Põhimõtteks on olnud jätta raja läbimine jõukohaseks igale tervele ja aktiivsele inimesele. 
Enne esimest rattamaratoni olid paljud asjatundjadki pessimistlikud sellise ürituse edus, kuid juba esimene katse tõi kokku üle tuhande ratturi. Järgnevate aastate kiire areng on rattamaratoni osalejate arvu viinud samale tasemele Tartu Maratoniga (aastal 2007 oli osalejaid juba 4681) ja vaatamata maastikuratta sõitude rohkusele Eestis ei ole ükski teine võistlus jõudnud osavõtjate arvult ligilähedalegi. Aasta-aastalt on kasvanud ka lätlaste ja leedukate osalus, sest neil puudub samaväärne võistlus. 
Esimene suurem rajamuudatus Tartu rattamaratoni ajaloos leidis aset 2006. aasta sügisel, mil distantse pikendati 63 km-lt 89-le ja 31 km-lt 40-le. Muudatuse tingis inimeste treenituse, oskuste ja rataste kvaliteedi tõus. 
Rahvusvahelist kõlapinda on üritusele andnud kuulumine alates 2002. aastast E1 kategooria võistlusena UCI rahvusvahelisse kalendrisse. Viimastel aastatel on Tartu rattamaratoni finišis selgunud Eesti meistrid maastikurataste maratonis. 2009. aastal peeti sama võitluse raames ka selle ala Euroopa meistrivõistlused. 
Sarnaselt teiste üritustega on ka Tartu rattamaratoni kavas traditsioonilised laupäevased TILLUsõidu ja MINImaratoni lastevõistlused Tähtvere spordipargis. 2001.–2012. aastal korraldati sealsamas ka atraktiivne tippsportlaste võistlus Tartu maastikurattasprint.
Kollajuur

Kollajuur ehk kurkum ehk kurkuma ("Curcuma") on taimeperekond ingveriliste ("Zingiberaceae") sugukonnas.
Esimesena kirjeldas kollajuure perekonda teaduslikult Linnaeus. Perekonnas on ligikaudu 130 liiki. 
Mõne liigi risoomist saadakse india safrani nimelist vürtsi ehk kurkumit, mis sisaldab eeterlikke õlisid ja kollast värvainet kurkumiini. Sõltuvalt liigist varieerub kollajuurte sõlmjate risoomide värvus sinepikollasest sidrunikollaseni. Kurkumi saamiseks taime risoom keedetakse, kuivatatakse ja jahvatatakse. Kurkumi saamiseks kultiveeritakse kollajuurt Hiinas, Indias, Indoneesias, Filipiinidel, Taiwanil, Haitil, Jamaical ja Peruus. Kultuuris on levinuim harilik kollajuur ("Curcuma longa"). Pillirootaoline taim kasvab umbes 1 meetri kõrguseks.
Kurkum

Kurkum (keskaja Euroopas India safran) on kollajuure perekonda kuuluvate taimeliikide lihavast risoomist saadav kollakas pulber, mis on väga levinud paljudes Aasia köökides.
Kurkumit on kasutatud juba tuhandeid aastaid. Euroopasse tõid selle Araabia kaupmehed ning teda kasutati sageli odavama alternatiivina safranile. Kollajuure risoomi müükase harva toorelt, tavaliselt on see eelnevat keedetud ja kuivatatult pulbriks jahvatatud. Väga tugeva aroomiga, kirbe vürts meenutab ingverit.
Kasutamine kulinaarias.
Kurkum sisaldab eeterlikke õlisid ja kollast värvainet kurkumiini, mis on peaaegu identne india köögi peamises vürtsis safrani krookuses leiduva glükosiidiga. Kurkumit on nimetatud ka "india safraniks". Väljaspool india kööki kasutataksegi kurkumit safrani odava asendajana, mis annab toitudele meeldiva õrnkollase värvi. Eriti tähtis on see karrisegudes, mis peavad olema kindlat värvi. Kurkumit lisatakse mitmesugustele poes müüdavatele segudele ka seepärast, et see talub hästi valgust ja isegi päikesepaistet ning muidu kaotaksid segud kaubandusliku välimuse. Samal põhjusel lisatakse kurkumit ka juustule, jogurtile, kartuli- ja maisikrõpsudele, küpsistele, salatitele ja margariinile.
India toitudes ja vähemal määral mujalgi Lõuna-Aasias kasutatakse kurkumit mitte üksnes värvainena, vaid täisväärtusliku maitseainena.
Kasutamine ravimina.
Hindustanis peetakse kurkumit ravimtaimeks, mis puhastab organismi. Näiteks ajurveedas peetakse üleüldse maitseaineid ravimiteks ja ajurveeda asjatundjad soovitavad sageli maitseainetega haigusi ravida. Kurkumit soovitatakse ka sportlastele, kuna väidetavalt suurendab selle vürtsi tarbimine liigeste elastsust. Tänapäeva meditsiin pole seda seisukohta kinnitanud.
Hiina meditsiinis kasutatakse kurkumit luuvalu, menstruatsioonikrampide ja voolmete raviks. Samuti olevat kurkum kasulik köha, seedehäirete ja silmahaiguste korral.
Hiljutine uurimus tõestab, et kurkum on väga efektiivne depressiooni leevendaja.
Kurkum hoiab ära maksakahjustusi ja taastab kahjustada saanud maksarakkusid. Lisaks ennetab see pahaloomuliste vähirakkude levikut ja aitab kehast toidu kaudu saadud kantserogeene väljutavate ensüümide tekkele kaasa.
Vähendab paljudel paistetust kehas.
Lüsiin

Lüsiin ehk 2,6-diaminoheksaanhape (lühendtähis Lys, ühetähelisena K) on aminohape, üks kahekümnest peamisest aminohappest, mille jääkidest koosnevad valgud. 
Lüsiin kuulub asendamatute aminohapete hulka – loomarakud seda ise ei sünteesi, seetõttu peavad loomad saama selle toiduga.
LYS

LYS tähendab järgmist:
Lys on mitme koha nimi:
Soome kindralkuberneride loend

Soome kindralkuberneride loend on Soome Kindralkubermangu juhtide, Rootsi ja Venemaa Keisririigi asehaldurite loetelu.
Venemaa keisririigi valitsemisaegsed Soome kindralkubernerid, pärast Vene-Rootsi sõja tulemusena Soome alade Venemaa keisririigiga liitmist
Derek Fowlds

Derek James Fowlds (2. septembril 1937 Balhamis, London – 17. jaanuar 2020 Bath, Somerset) oli Inglismaa näitleja.
Tema tuntuimad rollid on Sir Bernard Woolley seriaalides "Jah, härra minister" (1980–1984) ja "Jah, härra peaminister" (1986–1988) ning vanemkonstaabel (hiljem "Aidensfield Armsi" küla kõrtsi omanik) Oscar Blaketon seriaalis "Südameasi", kus ta osales üle kümme aasta (1992–2010) .
Conrad Wilhelm Heinrich Bergwitz

Conrad Wilhelm Heinrich Bergwitz (23. november 1833 Riia – 16. juuni 1881 Pärnu) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1843–1851 Riia kubermangugümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1852–1855. Oli prooviaastal aastal 1858 Kanepi Jaani koguduses Georg von Holsti juures. Ordineeriti 31. jaanuaril 1861 Tartus õpetajaks.
Oli aastal 1860 Kanepi Jaani koguduses adjunktõpetajaks. Aastatel 1861–1863 oli ta (introdutseeriti 6. märtsil 1861) Mustjala Anna koguduse õpetaja ja aastatel 1863–1881 oli ta (introdutseeriti 22. septembril 1863) Pärnu Eliisabeti koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema vend Johann Gottlieb Konrad Bergwitz oli Tallinna Toompea Kaarli-, Tallinna Rüütli- ja Toomkoguduse ja Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja.
Duell (film 1971)

"Duell" on Ameerika Ühendriikide 1971. aasta telefilm, mille lavastas Steven Spielberg. Filmi stsenaariumi kirjutas Richard Matheson, lugu põhineb ta enda lühijutul, mis ilmus samal aastal ajakirjas Playboy.
Lugu.
Lugu jälgib David Manni (Dennis Weaver), kes sõidab autoga töö asjus läbi California kõrbe. Teel möödub ta ka ühest aeglasest tankerveokist. Pärast seda, kui David on samast veokist veel mõne korra mööda sõitnud, hakkab selle tundmatu juht Davidi autot suurel kiirusel taga ajama. (Veokijuht, kelle nägu filmis ei näidata, on näitleja ja kaskadöör Carey Loftin).
Tootmine.
Enamik filmist on filmitud Lõuna-Californias. Algne televisiooni jaoks toodetud filmiversioon oli ainult 74 minutit pikk ja valmis 23 päevaga telesarja "ABC nädala filmi" jaoks. Õnnestunud teleesilinastuse järel tehti filmist 15 minutit pikem versioon, mis sisaldas uusi stseene (koolibussi ja raudteeülesõidu stseen ning lõik, kus David räägib oma naisega telefonitsi) ning lisati veel pikem algus. 1972. aastal linastus film üle maailma ja Euroopas.
Gyöngyös

Gyöngyös on linn Ungaris Hevesi komitaadis, Gyöngyösi kreisi halduskeskus. Asub Budapestist 90 km ida pool Mátra mäestiku põhjanõlval Sárhegyi mäe jalamil.
Gyöngyösit on kirjalikult mainitud 1261, linnaõigused sai 1334.
Linnas on mitmeid toiduainetetööstuse ettevõtteid.
Korporatsioon Ruthenia

Korporatsioon Ruthenia oli 1829 asutatud Tartu vene üliõpilaskorporatsioon. 
Ajalugu.
Asutati 1829. aastal vene "Landsmannschaft"ina. Pärast asutamist saadi tunnustus vaid "Landsmannschaft" Fraternitas Rigensiselt. Kuna ei õnnestutud saada "Chargiertenconventi" tunnustust, läks korporatsioon 1836. aastal laiali, kuid taastati 1841. aastal. Läks laiali 1849 kui osalemine "Repräsentantenconvent"is oli ebaõnnestunud tänu "Landsmannschaft"ide tugevamale ühtsusele hääletamisel – korporatsioon taastati siiski järgmisel aastal ja võeti ka "Chargiergenconvet"i liikmeks. Koos korporatsioon Lettoniaga oli Ruthenia "Chargiertenconvent"i ainus mittesakslastest koosnev liige. Läks protestiks üldkommaani sakslust rõhutavate sätete vastu 1857 ise laiali. Mitteformaalselt jätkati siiski tegevust ja 24. märtsil 1862 registreeriti Vene Üliõpilaste Kogu. Pärast seda üritati sõlmida konventsiooni "Chargiertenconvet"iga kuni 11. septembril 1868 teatati Ruthenia taastamisest. 15. novembril saadeti Ruthenia laiali, sest liikmeid oli vähe ja puudus endiste Ruthenia liikmete nõusolek korporatsiooni taastamiseks.
Joseph Ransdell

Joseph Morton Ransdell (5. juuni 1931 Oklahoma City – 27. detsember 2010) oli USA filosoof ja semiootik. 
Ta sai 1961 Columbia Ülikoolist doktorikraadi Charles Sanders Peirce'i käsitleva väitekirja eest.
Ta õpetas filosoofiat California Ülikoolis Santa Barbaras ning oli 1974–2000 oli Texas Tech University filosoofiaõppejõud.
Ta on uurinud Peirce'i töid.
Ta asutas Peirce'ile pühendatud veebisaidi "" ja foorumi PEIRCE-L Philosophical Forum.
Kent Johnson

Kent Johnson on USA filosoof.
Ta töötab California Ülikoolis Irvine'is loogika ja teadusfilosoofia kaasprofessorina.
Ahter

Ahter (alamsaksa "achtern"), ka pära, on laevakere tagaosa ahterpiigi vaheseinast kuni ahtertäävini. 
Ahtris paiknevad rool ja sõukruvid. 
Ahtrite põhilised üldised tüübid on
Jahtide tavalisimad ahtritüübid on
Ahtertääv

Ahtertääv (hollandi "achtersteven", sõnadest "achter" 'tagumine + "steven" 'post, tääv') on ahtri alaosas paiknev kiilu puit-, sepis-, valu- või keevisjätk, millel ühinevad mõlema parda talastik ja plaadistus.
Ahterpiik

Ahterpiik (hollandi "achterpiek") on laeva otsmine ruum ahtertäävist ahtripoolseima veekindla põikvaheseinani. 
Ahterpiiki kasutatakse magevee- või ballastitankina, jahtidel ja paatidel panipaigana.
Avariiplaaster

Avariiplaaster on vahend laeva allveeosa vigastuse tagajärjel tekkinud augu või prao ajutiseks sulgemiseks.
Eristatakse pehmeid, poolpehmeid ja jäiku plaastreid.
Nikolajev

Nikolajev on venepärane perekonnanimi. Naiste nimevorm on Nikolajeva.
2018. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Nikolajev 495 mehel ja 23 naisel, nimi Nikolajeva 534 naisel. Perekonnanimede levikult oli nii Nikolajev kui ka Nikolajevs 64. kohal.
Balti liiga

Balti liiga võib tähendada mitut asja:
Ameerika Semiootika Selts

Ameerika Semiootika Selts ("Semiotic Society of America") on semiootikute erialaselts Põhja-Ameerikas.
Selts asutati aastal 1975.
Selts annab välja ajakirja The American Journal of Semiotics.
Selts kasutab oma sümbolina "caduceus"'t, tõlgendades seda kui märgi märki.
Presidendid.
Selts valib endale igaks aastaks uue presidendi. Presidendid on olnud:
Auliikmed.
Seltsi eluaegseteks auliikmeteks on kõik Sebeoki auhinna laureaadid. Need on David Savan (1992), John Deely (1993), Paul Bouissac (1996), Jesper Hoffmeyer (2000), Kalevi Kull (2003), Floyd Merrell (2005), Susan Petrilli (2008), Irmengard Rauch (2011), Paul Cobley (2014), Vincent Colapietro (2018), Nathan Houser (2019), Marcel Danesi (2024), Lucia Santaella (2025).
Imeni M. I. Kalinina

Imeni M. I. Kalinina on alev Venemaal Nižni Novgorodi oblasti põhjaosas Vetluga rajoonis. Asub Voli jõe ääres.
Asula tekkis 20. sajandi alguses kartongivabriku juurde ja sai nime Berjozovaja Zavod. Aastal 1938 sai asula nime revolutsionäär Mihhail Kalinini järgi ja alevi staatuse.
Tsati keel

Tsati keel (hiina 回辉语 (回輝語) "Huíhuīyǔ") on Austroneesia hõimkonna Malaia-Sumbawa keelte rühma kuuluv keel, mida räägivad Hiina Hainani saare lõunaosas elavad tsatid.
Erinevalt teistest Austroneesia hõimkonna keeltest on tsati keel toonikeel.
Tsati keele kõnelejaid on umbes 3500.
Goathland

Goathland on küla ja vald ("civil parish") Suurbritannias Põhja-Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas Whitbyst 11 km edelas North York Moorsi rahvuspargi alal.
Goathland asub 150 m kõrgusel merepinnast, kuigi ta ei asu merest kaugel.
19. sajandil sai Goathland kuurordiks. 1835 jõudis külla raudtee. Goathlandis on tänini palju haljasalasid ja kivisillutisega jalgteid.
2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli vallas 407 elanikku.
Suur osa ümberkaudsetest maadest kuulub Lancasteri hertsogkonda, mis on Briti kuningapere omanduses. Hertsogkonna šoti mustapäised lambad tohivad juba sajandeid külas olevatel ja külalähedastel haljasaladel rohtu süüa. Ajapikku on nad inimestega, sealhulgas Goathlandi külastavate turistidega harjunud ja mõned neist on õppinud inimestelt toitu nuruma.
Goathland on seriaalide "Südameasi" ja "Maahaigla" võttekoht. Küla raudteejaamas on filmitud nii "Carringtoni" (1995) kui ka Harry Potteri lugudest tuntud Hogsmeade'i jaamaga seotud episoode.
Scarborough' ringkond

Scarborough' ringkond oli omavalitsusüksus Suurbritannias Põhja-Inglismaal Põhja-Yorkshire'i krahvkonnas. Ringkonna keskus asus Scarborough' linnas. 2023. aastal ühendati Scarborough' ringkond uue tervikomavalitsusega (Põhja-Yorkshire'i ringkond).
Asustus.
Linnad:
Filey, Scarborough, Whitby
Külad:
Goathland
Georg von Holst

Georg von Holst (2. detsember 1824 Viljandi – 25. detsember 1900 Pärnu) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1833–1842 Cēsise lähedal asuvas Berzaune Maagümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1842–1846 (sai aastal 1845 hõbeauraha). Oli aastatel 1847–1848 prooviaastal Torma Maarja koguduses Eduard Johann Assmuthi juures. Oli aastatel 1848–1849 koduõpetajaks Tormas Heinrich Emil August Hörschelmanni juures. Ordineeriti 15. jaanuaril 1850 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1850–1883 (introdutseeriti 29. jaanuaril 1850) Kanepi Jaani koguduse õpetaja. Elas 1. detsembril 1881 üle atentaadi, milles süüdistas varem tema ärgitusel vallandatud kooliõpetajat ja eesti rahvusliku liikumise tegelast Martin Varest. Oli aastatel 1883–1890 (kutsuti 14. mail ja introdutseeriti 18. septembril 1883) Käina Martini koguduse õpetaja. Jäi aastal 1891 emerituuri. Suri Pärnus.
Holst oli tartumurdelise Uue Testamendi teksti redigeerija. Aastal 1889 tegi ta ettepaneku piiblitõlget põhjalikult redigeerida.
Isiklikku.
Tema poeg Robert Heinrich von Holst oli Audru Püha Risti koguduse õpetaja, pojapoeg Walter von Holst oli Pärnu Nikolai ja Rakvere Saksa koguduse õpetaja.
Robert Heinrich von Holst

Robert Heinrich von Holst (10. veebruar 1858 Kanepi – 23. august 1901 Audru) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai koduõpetaja käe all. Õppis aastatel 1872–1876 Tartus gümnaasiumis. Oli aastatel 1876–1877 praktikandiks Gütersloh kristlikus gümnaasiumis. Õppis usuteadust aastatel 1877–1879 Leipzigi ülikoolis, aastatel 1879–1881 Tartu Ülikoolis ja aastatel 1882–1883 Erlangeni ülikoolis. Oli prooviaastal Kanepi Jaani koguduses (oma isa käe all). Ordineeriti 7. augustil 1883 Pärnus õpetajaks.
Oli aastal 1883 (introdutseeriti 14. augustil 1883) Audru Püha Risti koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1883–1901 (introdutseeriti 11. detsembril 1883) sama koguduse õpetaja. Oli aastal 1889 pooleks aastaks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele(õigeusus pettunutele). Oli aastatel 1892–1893 praosti (Julius Leo Immanuel Girgensohni) asetäitja. Oli Liivimaa Sinodi misjonireferent. Oli eestikeelse Uue lauluraamatu kaastööline.
Isiklikku.
Tema isa Georg von Holst oli Kanepi- ja Käina koguduse õpetaja.
Paremjõudude Liit

Paremjõudude Liit ("Союз правых сил") oli aastatel 2001–2008 eksisteerinud Venemaa partei.
Paremjõudude Liit loodi 1999. aastal valimisliiduna, mille koosseisu kuulus muuhulgas Venemaa Demokraatlik Valik ("Демократический выбор России"). 1999. aasta Riigiduuma valimistel sai liit 8,52% häältest ja moodustas Riigiduuma fraktsiooni.
Paremjõudude Liidu eellasteks olid 1995. aasta valimistel osalenud Venemaa Demokraatlik Valik – Ühendatud Demokraadid ("Демократический выбор России — Объединённые демократы", 3,9%) ning 1993. aasta valimistel osalenud Venemaa Valik ("Выбор России", 15,5%).
Partei asutati 2001. aasta mais. Kaasesimeesteks said Jegor Gaidar, Sergei Kirijenko, Boriss Nemtsov, Irina Hakamada ja Anatoli Tšubais. Detsembris valiti parteijuhiks Nemtsov.
2003. aasta duumavalimistel kogus partei 4 protsenti häältest ja valimiskünnist ei ületatud. Kolm ühemandaadilistest ringkondadest Riigiduumasse valitud partei liiget ühinesid Ühtse Venemaa fraktsiooniga.
2007. aasta parlamendivalimistel sai partei 0,96% häältest, 2008. aasta sügisel võeti vastu otsus laiali minna.
Valdai rajoon

Valdai rajoon on haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Novgorodi oblasti kaguosas. Piirneb idas Tveri oblastiga.
Rajoonis on 9 külaasundust ("сельское поселение") ja 1 linn. Halduskeskus on Valdai linn.
Valdai rajoonis elavad Valdai karjalased.
Trossö

Trossö on saar Rootsis Blekinge läänis.
Trossöl paikneb Karlskrona kesklinn. Peamine vaatamisväärsus on saare kõrgeimas kohas asuv linna keskväljak, mille ääres on kaks kirikut.
Tšuhnaa

Tšuhnaa (vene keeles "чухна́") on vene keeles eestlaste, soomlaste ja teiste läänemeresoomlaste kohta kasutatav väljend. 
Sõna on tõenäoliselt tuletatud vanavene etnonüümist "tšuudid" ("чудь", "чюдь"), millega 10.–11. sajandil Kiievi-Vene riigis toimunut kajastanud kirjalikes allikates tähistati teatud või kõiki läänemeresoome rahvaid või laiemalt isegi kõiki põhjapoolsemaid (mitteslaavi) naaberrahvaid. 
Eesti õigekeelsussõnaraamatu (2018) järgi on sõnal "tšuhnaa" halvustav tähendus.
MOFF

Nokia Mobiilifilmide Festival (MOFF) oli aastatel 2007–2010 peetud veebipõhine Pimedate Ööde filmifestivali alafestival mobiiltelefoniga tehtud lühifilmidele.
MOFF kasvas välja 2006. aastal pilootprojektina tehtud esimesest Eesti mobiilifilmist „Zombie-Võlur", mis filmiti PÖFF-i ajal.
2008. aastal jõudis MOFF CNN-i saatesse "The Screening Room".
2009. aastal pärjati MOFF üritusturunduse müügiedenduse kategoorias Kuldmuna auhinnaga.
Kaitseliidu vanematekogu

Kaitseliidu vanematekogu on Kaitseliidu keskkogu valitav korraldav organ, mis koosneb vähemalt 15 kaitseliitlasest, kes peavad olema silmapaistvad riigi- ja avaliku elu tegelasesed.
Kaitseliidu vanematekogu esimeheks valiti 25. mail 2013 Ants Laaneots, aseesimeesteks Tiit Tammsaar ja Romek Kosenkranius.
Kaitseliidu vanematekogusse kuuluvad Ants Laaneots, Kalev Naur, Tiit Tammsaar, Kaido Kaasik, Mart Reino, Jaak Aaviksoo, Kalev Härk, Aivar Riisalu, Johannes Kert, Romek Kosenkranius, Kalev Härk, Merike Jürjo, Jaan Priisalu, Rein-Karl Loide ja Mati Kepp.
Klapp (ansambel)

Klapp.
Klapp oli Eesti pärimusmuusika ansambel, mis tegutses aastatel 2007–2018. Ansambel ühendab traditsioonilise seto muusika kaasaegsete rütmide ja energilise lavalise esitusega, luues omanäolise folk-fusion kõla. Klapp viis seto muusikat rahvusvahelistele lavadele, esinedes mitmel Euroopa tuntud folkfestivalil ja kogudes tunnustust nii Eestis kui ka välismaal.
Ansambel andis kokku sada kontserti ning lõpetas tegevuse 2018. aastal kontserdiga Treskis.
Seto meistrid.
Põneva faktina oli Klapp seto pärimusmuusikaansambel, mille liikmed olid ühtlasi Seto Kuningriigi tunnustatud meistrid. 
Toomas Valk on pälvinud parima karmoškamängija tiitli aastatel 2017, 2013, 2010, 2008 ja 2006, 
Jalmar Vabarna on tunnistatud parimaks kasatskitantsijaks 2013., 2012., 2008. ja 2006. aastal, 
ning 2018. aastal parimaks karmoškamängijaks. 
Kristjan Priks pälvis 2008. aastal parima kandlemängija tiitli.
Looming.
Klapp avaldas kaks albumit: 
Teine album "Sepp" pälvis Põlvamaa Kultuurkapitali kollektiivipreemia. 
Ansambel esines Eestis ja välismaal, sh TFF Rudolstadt festivalil Saksamaal (2010) ja Kaustinen Folk Music Festivalil Soomes (2010).
Meediakajastus.
Klapp on esinenud ka Eesti Televisiooni saates "Terevisioon" (2011), ning ansambli muusikat on iseloomustatud kui „seto folkmuusika ja rütmikas maailmafolk, kus tamburiin kõlab kui seto trumm“. 
Liikmete edasine tegevus.
Pärast ansambli tegevuse lõppu jätkasid selle liikmed muusikuna teistes projektides:
KK Välk/Estanc

KK Välk/Estanc on 2007. aasta sügisel loodud korvpallivõistkond. Võistkond osaleb Eesti Meeste teises liigas ning klubi duubelmeeskond teeb kaasa Kossuliigas.
Jaanus Ots

Jaanus Ots (sündinud 20. märtsil 1967 Pärnus) on eesti ärijuht.
Ta on õppinud Pärnu I Keskkoolis, Vana-Võidu Sovhoostehnikumis (energeetika eriala), Marketingi Instituudis (marketingi ja müügi eriala). Ta lõpetas Akadeemia Nord marketingi ja reklaami eriala.
Peale teenistust Nõukogude armees asutas ta OÜ Pretty, kus töötas tegevjuhina. Hiljem töötas Soome-Eesti ühisettevõttes ostujuhina, aktsiaseltsis Teaspon regionaalse müügijuhina, OÜ Varmontis kinnisvara- ja haldusala tegevjuhina. Alates 2005. aasta novembrist on ta AS Taastusravikeskus Sõprus nõukogu liige, alates 2008. aasta septembrist ettevõtte juhatuse esimees.
Ühiskondlikud tegevused.
Alates 2005. aastast on Ots Pärnu linnavolikogu liige, alates 2009. aastast linnavolikogu revisjonikomisjoni esimees. Ta on ka Pärnu Loodusmaja hoolekogu esimees, LC Pärnu Livonia liige ja Kaitseliidu liige.
Isiklikku.
Jaanus Ots on abielus, tal on 4 last. Tema harrastusteks on reisimine, matkamine, sukeldumine (Rescue), kirjandus.
Kvantkeemia

Kvantkeemia on teoreetilise keemia haru, mis kasutab keemias ettetulevate probleemide lahendamiseks kvantmehaanika ja kvantväljateooria abi.
Jakob Wilhelm Reinhold Everth

Jakob Wilhelm Reinhold Everth (11. mai 1775 Kodavere – 6. veebruar 1837 Kodavere) oli Eesti vaimulik.
Algõpetuse sai koduõpetajalt. Lõpetas kõrgema linnakooli Tartus. Immatrikuleerus 8. augustil 1797 Jena ülikooli usuteaduskonda, õppis seal aastani 1798. Pärast seda oli koduõpetaja Valga lähedal. Ordineeriti 15. juunil 1804 Tartus õpetajaks.
Oli aastatel 1804–1837 Kodavere ja Alatskivi koguduse õpetaja.
Everth tundis elavat huvi eesti keele vastu ja püüdis viimasele anda omalt poolt lisa. Ta oli Johann Heinrich Rosenplänteri kaastööline ja on avaldanud kirjutisi "Beiträge'des":
Isiklikku.
Jakob Wilhelm Reinhold Everth oli kolm korda abielus. Tema väimees (tütre (teisest abielust) Irene mees) Karl August Hollmann oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja. Tema kolmanda abikaasa isa Johann Elias Lorenz Schatz oli pastor Alojas, Luke koguduses ja Valga Jaani koguduses. Tema isa Georg Simon Everth oli Kodavere ja Alatskivi koguduse õpetaja, vend Paul Gottlieb Georg Everth oli Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja.
Paul Gottlieb Georg Everth

Paul Gottlieb Georg Everth (18. veebruar 1772 Kodavere – 10. mai 1843) oli Eesti vaimulik.
Õppis Tartu kõrgemas linnakoolis. Usuteadust õppis ta (immatrikuleeriti 20. oktoobril 1789) aastatel 1789–1792 Jena Ülikoolis ja (immatrikuleeriti 23. mail 1792) aastatel 1792–1793 Göttingeni Ülikoolis. Töötas pärast seda koduõpetajana Valga ümbruses. Ordineeriti 22. märtsil 1797 õpetajaks.
Oli aastatel 1797–1843 (introdutseeriti 3. mail 1797) Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, olles 1832. aastast ühtlasi Tartu praostkonna praost ja assessor.
Ta on kirjutanud artikli "Beyträg zu Hupels estnischem Wörterbuche", mis ilmus Johann Heinrich Rosenplänteri "Beiträge'des" (XVI, lk. 95–100).
Isiklikku.
Tema isa Georg Simon Everth ja vend Jakob Wilhelm Reinhold Everth olid Kodavere- ja Alatskivi koguduse õpetajad.
Georg Simon Everth

Georg Simon Everth (28. juuli 1740 Hermsdorf – 3. november 1803 Kodavere) oli Eesti vaimulik.
Everth sündis Hermsdorfis (praeguse haldusjaotuse järgi Saale-Holzlandi kreisis Tüüringi liidumaal). Õppis usuteadust (immatrikuleeriti 20. mail 1760). Aastast 1765 oli koduõpetaja Eestimaal, s.h Jõhvi Mihkli koguduse õpetaja praost Kochi juures. Ordineeriti õpetajaks 10. juulil 1768.
Oli aastatel 1768–1770 Kodavere ja Alatskivi koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1768–1770 oli ta samade koguduste (introdutseeriti 30. mail 1770) õpetaja.
Isiklikku.
Tema äi oli Ambla Maarja koguduse õpetaja Georg Christoph Fuhrmann. Tema vanem poeg Paul Gottlieb Georg Everth oli Maarja-Magdaleena koguduse õpetaja, noorem poeg Jakob Wilhelm Reinhold Everth oli Kodavere ja Alatskivi koguduse õpetaja.
Buru regentkond

Buru regentkond (indoneesia keeles "Kabupaten Buru") on regentkond (2. järgu haldusüksus) Indoneesias Maluku provintsis. See hõlmab peamiselt Buru saare põhjaosa. Ta piirneb läänes Banda mere ja Lõuna-Buru regentkonnaga, idas Manipa väinaga, põhjas Serami merega ning lõunas Lõuna-Buru regentkonna ja Banda merega. 
Pindala on 5577,48 km², koos veealadega 7594,98 km². Rannajoone pikkus on 232,18 km²..
Haldus.
Haldusajalugu.
Praegustes piirides Buru regentkond tekkis, kui 2008. aasta seadusega nr 32 moodustati 1999 moodustatud Buru regentkonna lõunaosast Lõuna-Buru regentkond.
Regentkonnavalitsus.
Regent ("bulati") on 2009. aasta oktoobri seisuga Husni Hentihu, regendi asetäitja Ramli Umasugi.
Halduskeskus.
Regentkonna keskus on Namlea. 
Haldusjaotus.
Buru regentkond jaguneb 5 allringkonnaks ("ketjamatan"):
Melisbek Mõrzakmatov

Melisbek Mõrzakmatov (sündinud 18. aprillil 1969) on Kõrgõzstani poliitik. Ta oli Oši linnapea alates 2009. aasta jaanuarist kuni 2013. aasta detsembrini.
Kuulub alates 2007. aastast parteisse Ak-Žol. Valiti selle partei nimekirjas parlamenti, mille liikmeks oli 2009. aasta veebruarini.
2010. aasta Kõrgõzstani revolutsiooni järel asus Mõrzakmatov küll Bakijevi poolele, kuid juba 15. aprillil organiseeris meeleavalduse Ajutise Valitsuse toetuseks.
Juuniks, mil riigi lõunaosas puhkesid etnilised kokkupõrked, oli Mõrzakmatov Oši piirkonnas saavutanud sellise võimu, et kohalikud võimu- ja jõustruktuurid allusid tema, mitte Biškeki keskvalitsuse korraldustele.
Pärast rahutusi protesteeris Mõrzakmatov ajutise valitsuse otsuse vastu lubada riigi lõunapiirkonda OSCE relvastamata vaatlejad.
Augustis püüdis Kõrgõzstani ajutine valitsus Mõrzakmatovit ametist eemaldada, kuid ta jäi siiski linnapeaks.
Georg Christoph Fuhrmann

Georg Christoph Fuhrmann (13. aprill 1711 Saalfeld – 28. veebruar 1769 Ambla) oli Eesti vaimulik.
Fuhrmann sündis Saalfeldis, Tüüringis, Saksamaal. Immatrikuleerus 4. augustil 1731 Jena Ülikooli. Töötas koduõpetajana Jõhvi kihelkonnas arvatavasti 1730. aastate keskpaigast. Ordineeriti õpetajaks 6. jaanuaril 1743.
Teenis Ambla Maarja koguduses juba jaanuaris 1741, õpetajaks kutsuti 22. juulil 1742. Tõrjus kõrvale hernhuutlaste kandidaadi Ambla pastori ametikohale. Teenis Ambla kogudust aastatel 1743–1769. Eestimaa konsistooriumi assessoriks sai 27. jaanuaril 1763, Järva praostkonna praostiks 28. veebruaril 1768, ühtlasi sai ka ülemapellatsioonikohtu liikmeks.
Isiklikku.
Tema äi Georg Friedrich Schultz oli Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetaja; naise vanaisa Georg Schultz oli Ridala Püha Maarja Magdaleena koguduse õpetaja, naise teine vanaisa Daniel Vick oli Haapsalu Püha Johannese koguduse abiõpetaja. Väimees Georg Simon Everth oli Kodavere Mihkli koguduse ja Alatskivi koguduse õpetaja.
Belutšid

 
Belutšid (belutši keeles بلوچ) on iraani rahvas, kelle peamine asuala on Belutšistani piirkond Iraani kiltmaa kaguosas.
Belutšide arvu Pakistanis hinnatakse enam kui kuuele miljonile, Iraanis 1,5 miljonile, Afganistanis enam kui poolele miljonile, Omaanis ligi poolele miljonile.
Belutšid kõnelevad enamasti belutši keelt.
Totipotentsus

Totipotentsus on rakkude arenguline täisvõimelisus, sügoodi, esimeste blastomeeride ja meristeemirakkude võime diferentseeruda mis tahes tüüpi organismiomasteks rakkudeks ja areneda tervikorganismiks.
Sünonüümina kasutatakse ka pluripotentsus. Hans Driesch ja Karl Lashley on kasutanud terminit ekvipotentsiaalsus.
Maa-Lääne praostkond

Maa-Lääne praostkond oli luteri kiriku praostkond Eestis. 
Aastal 1921 ühines ta Ranna-Lääne praostkonnaga Lääne praostkonnaks.
EELK Maa-Lääne praostkonnas Lääne maakonnas olid järgmised kogudused:
Ajalugu.
1627. aastal nimetas Rootsi kuningas Gustav II Adolfi poolt Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima saadetud Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius, Eestimaal ametisse Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumile allunud maapiirkondade praostid: Harjua, Järvaa, Virumaaa, Maa-Lääne ja Ranna-Lääne praostkonda.
18. sajandi viimasel veerandil, pärast asehalduskorra kehtestamist (1784–1796) moodustati eraldi praostkonnad Eesti- (Põhja-Eestis igas kreisis, sh: Haapsalu 1. praostkond (Haapsalu, Noarootsi, Ridala, Lääne-Nigula, Martna kihelkond); Haapsalu 2. praostkond (Lihula koos Kirbla abikirikuga, Karuse, Hanila koos Varbla abikirikuga, Mihkli, Vigala kihelkond); Haapsalu 3. praostkond (Käina, Reigi, Pühalepa, Vormsi kihelkond).
1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusega moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonnas olid Maa-Lääne praostkonnas (saksa k. "Propst-Sprengel Land-Wieck") koguduse pastor):
20. sajandi alguses olid Maa-Lääne praostkonna kirikukihelkonnad Haapsalu kreisis Läänemaal: Kullamaa kihelkond, Märjamaa kihelkond, Lihula kihelkond, Vigala kihelkond, Mihkli kihelkond.
Ranna-Lääne praostkond

Ranna-Lääne praostkond oli luteri kiriku praostkond Eestis. 
Aastal 1921 ühines ta Maa-Lääne praostkonnaga Lääne praostkonnaks.
EELK Ranna-Lääne praostkonnas olid järgmised kogudused:
Ajalugu.
1627. aastal nimetas Rootsi kuningas Gustav II Adolfi poolt Eestimaale kohalikku kirikuelu reformima saadetud Västeråsi piiskop Johannes Rudbeckius, Eestimaal ametisse Eestimaa Provintsiaalkonsistooriumile allunud maapiirkondade praostid: Harju, Järva, Viru, Maa-Lääne ja Ranna-Lääne praostkonda.
18. sajandi viimasel veerandil, pärast asehalduskorra kehtestamist (1784–1796) moodustati eraldi praostkonnad Eesti- (Põhja-Eestis igas kreisis, sh: Haapsalu 1. praostkond (Haapsalu, Noarootsi, Ridala, Lääne-Nigula, Martna kihelkond); Haapsalu 2. praostkond (Lihula koos Kirbla abikirikuga, Karuse, Hanila koos Varbla abikirikuga, Mihkli, Vigala kihelkond); Haapsalu 3. praostkond (Käina, Reigi, Pühalepa, Vormsi kihelkond).
1832. aasta 28. detsembri Uue evangeelse luteri kiriku seadusega moodustati Venemaa keisririigis konsistooriumiringkonnad, VELK Eestimaa konsistooriumiringkonnas olid Ranna-Lääne praostkonnas (saksa k. "Propst-Sprengel Strand-Wieck, Präpositur Strand-Wieck"):
20. sajandi alguses olid Ranna-Lääne praostkonna kirikukihelkonnad Haapsalu kreisis Läänemaal: Karuse kihelkond, Hanila kihelkond, Haapsalu linna khk, Ridala kihelkond, Martna kihelkond, Nigula kihelkond.
Ranna-Lääne praostid.
Vt.
Lõuna-Buru regentkond

Lõuna-Buru regentkond ("Kabupaten Buru Selatan") on regentkond (2. järgu haldusüksus) Indoneesias Maluku provintsis. Ta hõlmab Buru saare lõunaosa, Ambelau saare ja väiksemaid saari. 
Regentkonna pindala on 5060 km². Sellest 306 km² hõlmab Ambelau saar ning mõnikümmend kilomeetrit väiksemad saared.
Haldus.
Haldusajalugu.
Regentkond loodi 2008. aasta seadusega nr 32 eraldamise teel 1999 moodustatud Buru regentkonnast.
Regentkonnavalitsus.
2010. aasta seisuga oli võimuorganite moodustamine pooleli. Regendi kohusetäitja oli A. R. Uluputti.
Halduskeskus.
Regentkonna keskus on Namrole.
Haldusjaotus.
Regentkond on jaotatud 5 allringkonnaks: