Disainiteaduskond

Eesti Kunstiakadeemia disainiteaduskond (algselt tööstuskunsti kateeder) on Eesti Kunstiakadeemia suurim teaduskond, mis loodi Bruno Tombergi juhtimisel 1966. aastal. Disainiteaduskonna dekaan on alates 2021. aasta augustist Ruth-Helene Melioranski.
See on Eesti suurim disaini- ja tarbekunsti pädevuskeskus, mis annab haridust bakalaureuse-, magistri- ja doktoriõppes. Lisaks hariduse andmisele tegeleb disaini ja taju arendamise ning mõtestamisega. Disainiteaduskonna eesmärk on koolitada laia silmaringiga, ühiskondlikult aktiivseid, professionaalselt pädevaid ning kunstiliselt kõrgel ja rahvusvaheliselt tunnustatud tasemel disainereid ja loovisikuid. Disainiteaduskond kujundab ja mõjutab ühiskonda disainile ja loomevaldkonnale omaste vahenditega, analüüsib ja kontekstualiseerib vastavaid protsesse ja nende mõju. 
EKA disainiharidus õpetab nii tänapäevaseid disainiprobleeme lahendama kui ka disainipärandit mõtestama. Alates 2022. aasta sügisest annab disainiteaduskond välja digitaalset disainiajakirja Leida. Leida peatoimetaja on Taavi Hallimäe. 
Bakalaureuseõpe.
Disain ja innovatsioon (sessioonõpe).
Disain ja innovatsioon on laiapõhjaline õppekava, mis hõlmab nelja eriala: moedisaini korraldus, ruumikujundus, visuaalne kommunikatsioon, toote- ja keskkonnadisain. Nelja-aastase õppekava eesmärk on ette valmistada tipptasemel tegijaid, kes on võimelised vastama dünaamilise tööturu väljakutsetele, muutusi algatama ja innovatsiooni eest vedama. Õppetöö keskmes on disaini kasutamine edukateks uuendusteks kõigis ühiskondlikes sfäärides.
Graafiline disain.
Graafilise disaini osakonnas õpitakse, kuidas ümbritsevas maailmas sõnumeid nähtavaks teha. Seda võib nimetada ka visuaalse kommunikatsiooni õppimiseks, mille käigus arendatakse ühtlasi kriitilist mõtlemist. Selles protsessis kasutatakse mitmesuguseid vahendeid: kiri, märk, värv, pilt, liikuv pilt, kompositsioon, vorm jne.
Klaas, keraamika, ehe ja sepis.
Liitõppekava koondab sarnase suunitlusega erialad, mis käsitlevad esemelist maailma ümbritseva keskkonna suhtes. Õpitakse tundma materjalide ja tehnoloogiliste protsesside olemust ning mõtestatakse meistrioskuseid kaasaegses kunsti- ja kultuurielus. Õppetöö pakub võimalikult laiapinnalist haridust, annab praktilised oskused, kujundab üliõpilaste eetilist hoiakut kunstniku ja disainerina ning toetab loovust.
Moe-, tekstiili- ja aksessuaaridisain.
Moe-, tekstiili- ja aksessuaaridisain on kolme eriala ühendav liitõppekava. Õpe algab erialadel ühiselt, kuid jätkub esimese semestri järel juba erialase spetsialiseerumisega. Kogu õppe vältel on võimalik osaleda kõrvalerialade projektides. Õppekava kannab tugevalt jätkusuutlikkuse suunda, mis pakub teadmisi ja võimalusi selle teemaga aktiivseks tegelemiseks. Lisaks materjaliuuringutele vaadatakse otsa ka võimalikele teisendustele tootmistsüklites või lahendatakse probleeme läbi sotsiaalse disaini ja kultuurilise jätkusuutlikkuse prisma.
Tööstus- ja digitootedisain.
Eesti Kunstiakadeemia tootedisaini osakonnas tegeldakse inimkeskse disainiga. Professionaalseid disainereid on seal koolitatud juba üle 50 aasta. Ajalooliselt on tootedisaini õppes keskendutud tööstusdisainile. Kiire areng IKT-sektoris on tootedisaini mõistet laiendanud: senisele tööstustoodete (mööbel, elektroonikaseadmed jms) kujundamisele on lisandunud digitaaltoodete valdkond. Digitootedisaini õppesuund avati 2018. aasta sügisel ajendatuna tööjõuturu nõudlusest digitoodete disainerite järele.
Magistriõpe.
Disaini ja tehnoloogia tulevik.
Disaini ja tehnoloogia tulevik (ingl. k Design &amp; Technology Futures) on rahvusvaheline ingliskeelne Tallinna Tehnikaülikooli ja EKA ühisõppekava, mis on mõeldud disaineritele, inseneridele ja teistele innovatsioonierialade huvilistele ja mis pakub parimat mõlemast ülikoolist. Õppekava keskmes on disainimõtlemisest lähtuv spekulatiivne arendustegevus, millega seotakse teadus, tehnoloogia ja disain ühtseks loovaks distsipliiniks. Õppekava toetub kasutajakesksele lähenemisele, arendustegevusele ja ettevõtluse ning majanduskeskkonna mõistmisele ning loob viljakama pinnase innovaatiliste tootelahenduste väljatöötamiseks. Õppekava oluliseks osaks on praktilised tootearendusprojektid, mis viiakse ellu koos Eesti ettevõtetega.
Graafiline disain.
EKA graafilise disaini magistriprogramm on kaheaastane ingliskeelne õppekava, mille keskmes on üliõpilase isiklik disainipraktika, selle defineerimine, kontekstualiseerimine ja arendamine. Graafilist disaini vaadeldakse programmis laia mõistena, käsitledes seda eelkõige viisina midagi avaldada ("publish") või avalikuks teha ("make public"). Üliõpilased töötavad nii traditsiooniliste graafilise disaini väljunditega – näiteks kujundavad raamatuid, veebilehti, plakateid, kirjatüüpe – kui ka kirjutavad ja annavad välja tekste, korraldavad näitusi ja loenguid, juhendavad töötube jne.
Interaktsioonidisain.
Interaktsioonidisain käsitleb seda, kuidas inimene suhtleb ümbritseva maailmaga, keskendudes interaktsioonidele meie endi, teiste inimeste, toodete, tehnoloogia ja teenustega. Interaktsioonidisainerite eesmärk on avastada läbi disainiuurimuse võimalusi sekkumiseks ning luua loovprotsessis tulevikumaailma, mis annab lisaväärtust meie eludele. Rahvusvaheline ingliskeelne õppekava avati 2016. aastal.
Ringdisain.
2023. aastal avatud ringdisaini õppekava on loodud inimestele, kelle motivatsioon on radikaalselt ja strateegiliselt disainida ringset tulevikku esemelises maailmas ja läbi selle luua positiivset mõju ning lisaväärtust tootvas majandusruumis. Õppija enda taust ei pea olema disainis – õppekaval tutvustatavad (disaini)tööriistad on probleemide lahendamisel ja uute süsteemide loomisel ning tõlgendamisel universaalsed abilised ka ettevõtlus või muu tausta ja kogemusega inimestele. 
Sotsiaalne disain.
Sotsiaalse disaini magistrikava (avatud 2023. aastal) toetab sotsiaalteaduste ja disaini ühiste pädevusega professionaali kujunemist. Tegemist on sotsiaalselt kaasava, kollektiivselt organiseeritud ja eksperimentaalse suunitlusega programmiga, mis peab silmas järgmisi all loetletud põhimõtteid:
1. Disaineri tegevusraadius laieneb ja kattub meie päevil üha ulatuslikumalt laiemate poliitiliste teemadega, mistõttu tekib tungiv vajadus mõtestada oma rolli ja võimekust sotsiaalse toimijana;
2. Disain on alati sotsiaalne, ent mitte kogu disain pole sotsiaalne disain. Viimane termin tähistab nimelt disainipraktikat, mille põhifookus on jätkusuutlikkusel, osaluspõhisusel ning disainipraktika sügavamal seotusel ümbritsevaga sootsiumiga;
3. Disain on enamat kui lahenduse otsimine tekkinud probleemidele. Sotsiaalne disainer tegeleb suhete, väärtuste ja strateegiatega, mis rajavad disainile teed majanduslikus ja poliitikasfääris.
Sotsiaalne disain teadvustab ja hõlmab üha enam kompleksseid ühiskondlikke probleeme nagu vaimne tervis, prügimajandus, ressursside taaskasutus, jätkusuutlik energiatootmine ja tarbimine, migratsioon, vajadus reageerida pagulaskriisile või muudele kriisidele. 
Taidestuudium.
Taidestuudium on 2023. avatud õppekava (endine Disain ja rakenduskunst), mis käsitleb kõrvuti käelisele tööle omaseid viise loovuurimuslike metodoloogiate ja nüüdisaegsete materiaalse kultuuri teooriatega. Stuudiotööl põhinev õppekava toetab üliõpilase kriitilist väljendusoskust, kultuuripärandi ja -väärtuste töötlust, spekulatiivsust ning tulevaste taidepraktikate kujundamist. Olulisel kohal on aeglustumine, tähenduslikul moel objektide, materjalide ja protsessidega suhestumine, ning uuenduslike kõrg- ja analoogtehnoloogiliste lähenemisviiside kaasamine.
Teenusedisaini strateegiad ja innovatsioon.
Teenusedisain on interdistsiplinaarne valdkond, mis ühendab teadmised juhtimisest, turundusest, uurimistööst ja disainist. Rahvusvahelises Erasmus Munduse magistriprogrammis ("Service Design Strategies and Innovations", lühend SDSI) õpitakse mitmekülgseteks teenuste uuendajateks, kes suudavad strateegilise disaini ja loomingulise juhtimise kaudu viia läbi muutusi avalikus ja erasektoris. Õppekava fookuses on multidistsiplinaarne õpe ja valdkonnaülene spetsialiseerumine disainile, ärile, tehnoloogiale ja sotsiaalteadustele. SDSI on välja töötatud Läti ja Eesti Kunstiakadeemia ning Lapi ülikooli ühisõppekavana, mille äri- ja majandusalast õpet pakub programmi partnerülikool, Rootsi Majanduskool Lätis. Õpe toimub esimesel aastal Kuldīgas Lätis ning teisel õppeaastal Rovaniemis ja Tallinnas.