tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Roosa panter

"Roosa panter" (inglise keeles "The Pink Panther") on Ameerika Ühendriikide kriminaal- ja komöödiafilmisari. 
Linateosed räägivad saamatust prantsuse politseinikust inspektor Jacques Clouseaust.
1963. aastal linastunud filmile "Roosa panter" on seni tehtud üksteist jätkuosa. Lisaks valmisid joonissarjad "The Pink Panther Show" (1969–1980), "Pink Panther and Sons" (1984–1985), "The Pink Panther" (1993–1995) ja "Pink Panther and Pals" (2010)
Tunnusmuusika ("The Pink Panther Theme") kirjutas helilooja Henry Mancini. Instrumentaallugu kandideeris edutult 1965. aastal parima muusika Oscari kategoorias. Samal aastal aga võitis muusikateos kolm Grammy auhinda ("Best Instrumental Composition (other than jazz)", "Best Instrumental Arrangement" ja "Best Instrumental Performance") ja jõudis Billboardi "Hot Adult Contemporary Tracks" edetabeli Top 10sse.
Bernard Lonergan

Bernard Joseph Francis Lonergan (17. detsember 1904 Buckingham (tänapäeval Gatineau osa), Quebec – 26. november 1984) oli Kanada filosoof ja teoloog.
Ta oli ühtlasi jesuiit, preester, üks tähtsamaid katoliiklikke mõtlejaid 20. sajandil.
Peter Sellers

Richard Henry Sellers CBE (8. september 1925 – 24. juuli 1980) oli juudi päritolu Suurbritannia koomik ja näitleja.
Peter Sellersi tõenäoliselt tuntuim roll, inspektor Jacques Clouseau Roosa pantri filmides jääb aastatesse 1963–1978. 
Lisaks kogus Sellers tuntust osatäitmistega filmides "I'm All Right Jack" (1959), "Only Two Can Play" ning "Lolita" (mõlemad 1962), "Dr Strangelove ehk Kuidas ma lõpetasin muretsemise ja õppisin armastama pommi" ("Dr. Strangelove or: How I Learned to Stop Worrying and Love the Bomb", 1964) ja "Telekamees" ("Being There", 1979).
Tunnustus.
Kolmel korral on Peter Sellers kandideerinud Oscari ning viiel Kuldgloobuse nominatsioonile. 1980. aastal võitis Sellers parima muusika- või komöödiafilmi meesnäitleja kuldgloobuse rolli eest filmis "Telekamees".
Briti impeeriumi ordu komandör (CBE).
Jõevõrgu tihedus

Jõevõrgu tihedus on valgla vooluveekogude üldpikkuse ja pindala suhe.
Jõevõrgu tihedus oleneb peaasjalikult pinnasest, reljeefist, taimkattest ja selle iseloomust, sademete hulgast ja intensiivsusest ning inimtegevusest (nt kuivenduskraavid).
Merekeemia

Merekeemia on hüdrokeemia valdkond, mis tegeleb merevees lahustunud soolade, gaaside ja orgaaniliste ühendite analüüsiga, nende ajalis-ruumilise jaotumuse kirjeldamisega ning seletamisega keemiliste protsesside põhjal.
Merekeemia fookuses on mereökosüsteemi jaoks oluliste ainete ja elementide (eriti mineraaltoitainete) mitmekülgne uurimine. Samuti on olulist rõhku pööratud süsinikule ja lämmastikule (oluline kogu biosfääri seisukohast) ning reoainetele.
Merekeemia on tihedalt seotud merebioloogia ja merefüüsikaga. Nende kolme sünteesteadusharu teadusharu nimetatakse merebiogeokeemiaks.
Põhjapiirkond (Kamerun)

Põhjapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus. Piirneb läänes Nigeeriaga, idas Tšaadiga ja kagus Kesk-Aafrika Vabariigiga. 
Piirkonnas on kolm rahvusparki: Bénoué rahvuspark, Faro rahvuspark ja Boubandjida rahvuspark.
Kooldkaelalised

Kooldkaelalised ("Cryptodira") on kilpkonnaliste seltsi kuuluv alamselts.
Sugukonnad.
Sellesse alamseltsi kuulub rida sugukondi:
Kumerkilpkonlased

Kumerkilpkonlased ("Testudinidae") on kooldkaelaliste alamseltsi kuuluvate kilpkonnaliste sugukond.
Perekonnad.
Alamsugukond "Testudininae"
Alamsugukond "Xerobatinae"
Kuldsaba

Kuldsaba ("Ocyurus chrysurus") on riffahvenlaste sugukonda kuuluv kalaliik.
Ta elab Kariibi mere rannikuvees. Kasvab kuni 60 cm pikkuseks, on ilusamaid kalu. Sööb teisi kalu, ka limuseid ja vähilaadseid. 
Kuldsaba on väärtuslik tööstuskala.
Toomas Kreen

Toomas Kreen (15. mai 1959 – 26. august 2018) oli eesti näitleja.
Toomas Kreen lõpetas 1977. aastal Tallinna 42. Keskkooli. Aastal 1982 lõpetas ta Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikooli X lennus (juhendaja Aarne Üksküla).
Ta mängis mitmes telesarjas, tuntuim on ilmselt tema roll saksa keele õpetaja härra Krafftina Jaan Krossi romaanil põhinenud telesarjas "Wikmani poisid" (1995).
Toomas Kreen töötas aastatel 1982–1994 Rakvere Teatris näitlejana. Alates 1994. aastast töötas ta Eesti Nuku- ja Noorsooteatris, algul näitlejana ja alates 2000. aastast etendusteenistuse juhatajana.
Looming.
Nimekiri Toomas Kreeni osatäitmistest ei pruugi olla täielik.
Näitlejana teatris.
Teatrites
Eesti Nuku- ja Noorsooteater
Isiklikku.
Toomas Kreeni isa oli ooperilaulja Uno Kreen, ema on endine telediktor Ivi Kreen. 
Ta oli aastast 1985 abielus Reeda Tootsiga.
Riimvee-elustik

Riimvee-elustik ehk riimveeorganismid (harvem kasutatud terminiga "hüfalmürobios", kr "hyphalmyros" 'natuke soolane' + "bios" 'elu') on riimveega merealade ja maismaaveekogude elustik.
Riimvee-elustik on enamasti liigivaene, kuid võib olla isendirohke. Riimvee-elustiku moodustavad eurühaliinsed mere- ja mageveeliigid ning selleks spetsiaalselt kohastunud riimveeliigid. Näiteks Läänemere elustik koosneb riimveeorganismidest.
Sageli on riimvees elavad mereloomad mõõtmetelt väiksemad kui nende meres elavad liigikaaslased.
Vladimir Ivašov

Vladimir Ivašov (vene keeles Владимир Сергеевич Ивашов; 28. august 1939 Moskva – 23. märts 1995 Moskva) oli vene filminäitleja. 
Ta sai tuntuks Aljoša Skvortsovi osaga filmis "Ballaad sõdurist" (1959), milles mängis koos Žanna Prohhorenkoga.
Algimantas Masiulis

Algimantas Masiulis (10. juuli 1931 Surdegis – 19. august 2008 Kaunas) oli leedu teatri- ja filminäitleja.
Jekaterina Vassiljeva

Jekaterina Vassiljeva (vene keeles Екатерина Сергеевна Васильева; sündinud 15. augustil 1945 Moskvas) on Venemaa teatri- ja filminäitleja. 
Tema vanemad olid luuletaja Sergei Vassiljev ja Olimpiada Makarenko.
Aleksandr Kaidanovski

Aleksandr Kaidanovski (vene keeles Александр Леонидович Кайдановский; 23. juuli 1946 Rostov Doni ääres – 3. detsember 1995 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja, režissöör ning stsenarist.
Vagu-lapiksamblik

Vagu-lapiksamblik ("Parmelia sulcata") on samblik lapiksambliku perekonnast.
Tallus lehtjas, 5–10 cm läbimõõdus, hall. Hõlmad kandilised, servades valgete kriipsukujuliste pseudotsüfellidega. Talluse pinnal vaolised soraalid.
Eestis laialt levinud. Kasvab leht- ja okaspuude koorel ja puidul, harvemini kividel. Talub võrdlemisi tugevat õhu saastumist.
Margarita Terehhova

Margarita Terehhova (vene keeles Маргарита Борисовна Терехова; sündinud 25. augustil 1942 Turinskis Sverdlovski oblastis) on Nõukogude Liidu ja Venemaa teatri- ja filminäitleja ning režissöör.
Soraalid

Soraalid on samblikel soreedide kogumikud talluse peal, servas või hõlmatippudes.
Soraalide värv ja kuju on olulised tunnused liikide määramisel.
Soreedid

Soreedid on samblike vegetatiivse paljunemise organid. 
Soreedid on väikesed ümmargused ja kinnitumata kehakesed, mis koosnevad vetikarakkude ja seenehüüfide segust.
Tavaliselt on soreedid koondunud selgelt eristatavatesse kogumikesse – soraalidesse.
Aare Martinson

Aare Martinson (sündinud 5. jaanuaril 1957 Kuressaares) on eesti pedagoog.
Haridus.
Martinson on õppinud Lööne 8-klassilises Koolis ja lõpetanud 1975. aastal Viktor Kingissepa nimelise Kingissepa Keskkooli. Ta on lõpetanud Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia-geograafiateaduskonna bioloog-ihtüoloogina.
Töö.
Aastatel 1980–1987 oli ta Orissaare Keskkoolis loodusainete õpetaja, 1987–1992 Orissaare kolhoosis Saikla puutöökoja tisler ja kujunduskoja kunstnik-kujundaja. 1993–1995 oli ta juhatuse esimees aktsiaseltsis Myotis.
Aastatel 1996–2011 oli ta Kuressaare noorte huvikeskuse direktor ja selle kõrvalt aastatel 2001–2005 ka sihtasutuse Ülikoolide Keskus Saaremaal juhataja.
24. novembril 2011 valiti ta Valjala vallavanemaks. Ta töötas vallavanemana kuni 2017. aasta Eesti omavalitsuste haldusreformini, kui Valjala vald likvideeriti ja moodustati uus, Saaremaa vald.
Juunist 2018 kuni augustini 2019 oli ta Salme Põhikooli direktor.
Martinson on Saaremaa kunstiklubi president.
Isiklikku.
Martinson on abielus, peres on kolm tütart: Marii, Karin ja Hanna.
Tema hobiks on kunst (joonistamine, maalimine, keraamika, karikatuur, disain).
Kilpkonn (perekond)

Kilpkonn ehk päriskilpkonn ("Testudo") on kumerkilpkonlaste sugukonda kuuluv kilpkonnaliste perekond.
Politseiakadeemia

"Politseiakadeemia" (inglise keeles "Police Academy") on Ameerika Ühendriikide komöödiafilmide sari. 
Linateosed räägivad politseiakadeemia kireva seltskonna koomilistest tegemistest.
1984. aastal linastunud filmile "Politseiakadeemia" valmis 1994. seitset jätkuosa. Lisaks valmisid joonissari "Politseiakadeemia seiklused" ("Police Academy: The Animated Series", 1988–1989) ja telesari "Politseiakadeemia" ("Police Academy: The Series", 1997–1998).
Leierkast

Leierkast ehk väntorel on mehaaniline muusikainstrument.
Silindril põhinev väntorel tuli Itaalias kasutusele 18. sajandi algul. Selle pilli esimene valmistaja oli Giovanni Barbieri Modenast. Prantslased moonutasid nime ja kutsusid leiutist "orgue de Barbarie". 1774. aastaks olid paljud unustanud pillimeistri nime, sest müügikuulutustes pakuti välja "Tõeline barbarite orel, mille on valmistanud metslased". Esimesed väntorelid olid pisikesed ja neid hoiti vasakul puusal ning vänta keerati parema käega. Väntoreli mehhanism koosnes kahest või rohkemast orelivilede reast, mis asetati kinnisesse kappi lõõtsa kohale. Muusikat tegi metallsplindi külge kinnitatud nõeltega silinder. Iga nõel tõstis ühe päästikutaolise klahvi, mis avas ventiili ja laskis õhku viledesse. Iga noot vajas silindri täispööret.
19. sajandil läksid väntorelid suuremaks, sest sooviti pikemaid ja keerukamaid muusikapalasid. 1887. aastal patenteeris Michael Welte instrumendi, kus silindrid olid kinnitatud diagonaalselt ja tegid ühe muusikapala ajal 12 pööret. Nii oli võimalik mängida pikki palasid.
19. sajandi algul hakati valmistama leierkaste. Pariisis elav itaallane Gavioli valmistama kantavaid oreleid. Silindri asemel olid performeeritud ja lõõtsataoliselt volditud pappribad, mis asetati mustrikaardile, mida kasutasid žakaarkanga kudujad. Leierkastimehed tõstsid Gavioli oreli tihti kärule ja sõitsid sellega tänavatel ringi.
Enne harmooniumi tulekut kasutasid väikesed kirikud ja kabelid väntorelit ("silindriga sõrmorelit"). Neil oli ees harilik klaviatuur ning tagaküljel silindrimehhanism. Silindreisse olid sisestatud koraalid ja psalmid.
Kaeluspapagoi

Kaeluspapagoi ("Psittacula krameri"), varem ka kaelus-väärispapagoi, on papagoiliste seltsi kuuluv lind. 
Levila.
Elutseb Aafrikas (levila kulgeb ühtse sirge joonena Roheneemesaartest kuni Põhja-Etioopiani) ja Aasia lõunaosas (India). Introdutseeritud Euroopasse ja USA-sse. Liigi arvukus kasvab, kaeluspapagoid on küllaltki populaarsed lemmiklindudena. 
Kirjeldus.
Kaeluspapagoi on paigalind, kes on tuntud oma roheka sulestiku ja valju hääle poolest. Kaeluspapagoid on üldjoontes rohekad, ent pea muutub kukla suunas sinakaks, kurgualune on must, samuti kui nokast silma poole kulgev kitsas riba, Tiiva pikkus on 16 cm, üldpikkus 42 cm. 
Toitumine.
Kaeluspapagoi toitub suuremalt jaolt puuviljadest ja pähklitest; lendab ka põldudele, kus sööb kultuurtaimede seemneid. 
Lemmikloomana.
Kaeluspapagoid on olnud populaarsed lemmikloomad juba sajandeid. Vanas-Kreekas ja Roomas peeti neid kodustatutena. 
Alamliigid.
Kaeluspapagoil on kokku neli alamliiki, kuid nende erinevus pole suur.
George Gaynes

George Gaynes (kodanikunimega George Jongejans, 16. mai 1917 – 15. veebruar 2016) oli soome päritolu Ameerika Ühendriikide teatri- ja filminäitleja.
Näitleja tuntumad osatäitmised on komandant Eric Lassardi osa "Politseiakadeemia" filmides ja John Van Horni "Tootsies".
Petseri kogudus

Petseri kogudus võib märkida mitut kogudust:
Mossi metallitööstus

Mossi metallitööstus ("bokmål" "Moss Jernverk", algul "Moss Jærnværk") oli Norras Mossis aastatel 1704–1873 tegutsenud metallurgiaettevõte.
Ettevõtte loomise algatus tuli Taani võimudelt, kes soovisid lõpu teha Rootsi metallurgiaettevõtete domineerimisele. Ettevõtte asutas Taani riigiametnik ja ettevõtja Ernst Ulrich Dose.
Mossi metallitööstus kasutas Mossi joa energiat ning töötles peamiselt Arendalsfeltetis kaevandatud rauamaaki. Ta oli paljude aastate jooksul linna suurim ettevõte. Ümbruskonna talupoegadel oli kohustus metallitööstust puusöega varustada.
Ettevõttel oli aastatel 1758–1873 oma kool ja töötajatele anti tasuta eluase. Aastal 1762 elas ettevõtte korterites 270 inimest, 1781. aastal 281 inimest ja 1825. aastal 340 inimest. Juhatusel oli õigus töötajaid väiksemate õigusrikkumiste eest süüdi mõista ja neid ettevõtte vanglas kinni pidada. Oli ka haigekassa, arst ja ämmaemand.
Ettevõte tootis algul malmahje. Alates 18. sajandi keskpaigast oli Mossi metallitööstus Norra suurim relvatootja. See oli ka esimene ettevõte Norras, kes võttis kasutusele kõrgahjud ning hakkas terast valtsima, kahureid valama ja naelu valmistama.
Toodeti peamiselt kahurikuule ja kahureid, kuid ka alaseid, malmahje, tünnivitsu, keedupotte, naelu, mitmesuguseid tööriistu.
Ettevõtte peakontoris kirjutati 1814. aastal alla Mossi konventsioonile.
Ivan Demkin

Ivan Demkin, ka Ivan Djomkin (vene keeles "Иван Иванович Демкин", ka "Дёмкин"; 7. juuni 1869 Peterburi – 28. juuni 1943 Tallinn) oli Venemaa ja Eesti õigusteadlane, kohtunik ja advokaat. 
Elulugu.
Ivan Demkin sündis Venemaal Peterburis preester Ioann (Ivan) Demkini ja tema naise Jekaterina neljanda lapsena. Ivani mõlemad vanaisad olid samuti õigeusu kiriku preestrid.
Peterburi Ülikoolis õppis Ivan õigusteadust, nagu ka tema vanem vend Dmitri. Pärast ülikooli lõpetamist abiellus Ivan kaupmehe tütre Jelizaveta Aleksandrovaga. Nende esimesed kolm last Andrei, Jekaterina ja Lidia sündisid Peterburis. 1901. aastal määrati Ivan kohtunikuks Liivimaale Limbažisse, kus sündisid kaksikud Ivan ja Mihhail. Aasta pärast viidi ta üle Valmierasse, kus sündis tütar Susanna. Veel aasta hiljem asus Ivan kohtunikuna tööle Tallinna, kus töötas kuni 1913. aastani. Tallinnas sündisid veel lapsed Antonina, Leonid (suri 9-kuuselt) ja Veera. 
Lisaks kohtunikutööle õpetas Ivan Demkin õigusteaduse aluseid Nikolai gümnaasiumis (praegu Gustav Adolfi Gümnaasium), kus õppisid tema pojad. Tema õigusteaduse aluste õpik gümnaasiumile oli tuntud üle Venemaa. 
1914. aastal, pärast vanima poja Andrei ootamatut surma kolis perekond Peterburi, kus Ivan jätkas tööd kohtunikuna. Pärast riigipööret 1917. aasta oktoobris ja sellele järgnenud segadust kolis perekond Uržumi. 1922. aastal naasis Ivan koos naise ja nooremate laste Ivani, Mihhaili, Antonina ja Veeraga Eestisse ja asus uuesti elama Piritale, oma enne sõda ehitatud majja. Lidia ja Susanna jäid Venemaale, hiljem pöördus Venemaale tagasi ka Veera. Ivan õppis ära eesti keele ja hakkas tööle advokaadina. 
Ivan Demkin suri 1943. aastal ja on maetud Tallinna Metsakalmistule.
Mürripuu

Mürripuu ("Commiphora" ) on mürripuuliste sugukonda kuuluv õistaimede perekond.
Perekonda kuulub umbes 185 liiki Aafrikas ja Aasias kasvavaid puid ja põõsaid. Paljudel mürripuudel on astlad. Mõne liigi esindajad sisaldavad aromaatseid vaike, mida kasutatakse muu hulgas parfüümide, suitsutusrohu ja ravimite valmistamiseks. Somaalia mürripuult saadakse mürri.
Salme tänav

Salme tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Margus Arak

Margus Arak (sündinud 9. jaanuaril 1966) on eesti keskkonnafüüsik.
Ta on lõpetanud Tartu Ülikooli füüsika erialal 1991. aastal.
Ta on alates 8. maist 2008 Maaülikooli tehnikainstituudi direktor. Enne seda oli ta instituudi keskkonnafüüsika lektor ja õppetöökoja juhataja.
Eesti Maaülikooli tehnikainstituut

Eesti Maaülikooli Tehnikainstituut on Eesti Maaülikooli instituut.
Instituut paikneb Tartus Maaülikooli linnakus Fr. R. Kreutzwaldi tänav 56.
2010. aastal lõpetas instituudi 77, 2011. aastal 102 üliõpilast.
Instituudis tegutseb Maaülikooli Tehnikaüliõpilaste Selts, mis loodi 2009. aasta talvel. Instituudis korraldatakse üliõpilaskonkurssi "Tudeng leiutab".
Ajalugu.
Tehnikaõpe algas EPAs juba selle loomisest 1951. aastal, kui hakati õpetama põllumajanduse mehhaniseerimise eriala.
Tehnikainstituut loodi 1991. aastal Eesti Põllumajanduse Akadeemia (EPA) põllumajanduse mehhaniseerimise teaduskonna põhjal. Oma praegusel kujul on see aga Maaülikooli struktuuris alates 2005. aastast. Samast aastast kuulub instituudi koosseisu ka matemaatikaosakond.
Raul Jaanson

"Muusiku kohta vaata artiklit Raul Jaanson (kitarrist).
Raul Jaanson (sündinud 1. oktoobril 1976 Tartus) on arvutiõpetaja, kaitseliitlane ja satanistliku organisatsiooni asutaja.
Ta õppis Tartu 2. Keskkoolis. Põhikoolipoisina (1991) liitus Kaitseliidu Tartu malevaga, kus sai temaga samal ajal liitunud koolivendadest ja sõpradest koosneva jao ülemaks. Tegeles Kaitseliidus peamiselt pioneerinduse ja sapöörindusega. Selle suunitluse omandas ka tema juhitav jagu. Oli aastail 1993–1994 Naiskodukaitse Tartu ringkonna laskeinstruktor. Kui jõudis kätte kohustuslik sõjaväeteenistus, asus vabatahtlikult ajateenistusse Päästeameti sõjaväestatud üksuses Luunjas ja omandas demineerija eriala 1995.
Aastal 1996 astus Fontese Ärikooli, mis jäi lõpetamata lapse sünni tõttu (1997). Novembris 1997 asus kaitseväeametnikuna tööle Tallinnas Kaitseväe Ühendatud Õppeasutustes, kus töötas aasta aega kapteni ametikohal õppeosakonna õppevahendite jaoskonna metoodik-instruktorina ja seejärel kuni reservi arvamiseni 2000. aastal majori ametikohal õppeosakonna õppevahendite jaoskonna ülemana. 
Seejärel kuni aastani 2001 oli AS Ekspress Hotline'i infoatlaste kujundaja. Pärast on töötanud mitmes asutuses arvutiõpetaja ja -graafikuna. 
1999. aastal asutas Raul Jaanson Eesti satanistliku koguduse Musta Veenuse Ordu (MVO), mille juhina tegutses kuni aastani 2006, mil lahkus MVO-st, kuna ei sallinud ordusisest võimuvõitlust ning liikmeskonna liigset kalduvust müstitsismi ja spiritualismi. Hoolimata otseste sidemete katkemisest satanistliku liikumisega säilitas ta materialistliku satanistliku vaimu ning viljeleb satanismi propageerimist ateistliku liikumise raames tänaseni. Satanistliku liikumise juhina tõlkis eesti keelde raamatud "Saatanlik piibel" ja "Saatan kõneleb", mille kirjastas omal kulul aastail 2000–2004.
2003. aasta kevadel kolis USA-sse California osariiki San Diegosse, kus elas pool aastat, töötades firma Jason&amp;Freddy Ltd. arvutigraafikuna. Saamata USA elamis- ja tööluba, oli ta sunnitud kolima tagasi Eestisse, kus jätkas karjääri arvutigraafika alal. 
Pärast Musta Veenuse Ordust lahkumist jätkas avalikku tegevust MTÜ-s Eesti Skeptik, tegeledes skeptitsistliku ja ateistliku maailmavaate propageerimisega kõikvõimalikes usu- ja parateemalistes internetikeskkondades. Olles tõsiselt häiritud kohalike, seni segamatult tegutsenud "selgeltnägijate" ja muude "üleloomulikke võimeid" omavate isikute kontrollimatust tegevusest, esitas ta James Randi Educational Foundationi eeskujul paralleelselt MTÜ Eesti Skeptikuga Eesti "üleloomulike võimetega" isikutele väljakutse, pakkudes neile nende võimeid tõestava tasakaalustatud ja teaduslikke reegleid järgiva katse läbimise eest preemiaks 6000 eurot (sellele lisanduks MTÜ Eesti Skeptik poolt välja pakutud 1000 eurot). Ehkki kõnealuse väljakutse raames on tehtud mõned proovitestid, pole siiani ükski isik auhinnale kandideerinud.
B (auruvedur)

B (Б, Brjanski masinaehitustehase järgi) oli aastail 1907–1914 Brjanski ja Luhanski tehases toodetud reisirongide auruvedur teljevalemiga 2-3-0. 
Kuni 1912. aastani oli ta kiireim Vene auruvedur (125 kilomeetrit tunnis).
V (auruvedur)

V (В) oli aastail 1895–1899 Baldwini veduritehases Ameerika Ühendriikides Venemaa jaoks toodetud auruvedur teljevalemiga 2-3-0.
Vedur sai nime tehase inseneri Samuel Vauclaini perekonnanime esitähest.
Vedureid toodeti 88 tk.
2012. aasta Oscari auhinnad

2012. aasta Oscari auhinnad ehk 84. Ameerika Filmikunsti ja -teaduste Akadeemia auhinnad jagati 26. veebruaril 2012 Ameerika Ühendriikides Los Angeleses Hollywood and Highland Centeris. Oscari auhindadega tunnustati valikut 2011. aasta parematest filmiloojatest. Teleotseülekande tegi ABC.
Akadeemia auhindu jagati 24 kategoorias. Linateoste kandidaadid avaldati 24. jaanuaril.
2012. aasta Oscari-õhtut juhtis Billy Crystal ja peaprodutsent oli Brian Grazer. Crystalile oli see üheksas kord võõrustada kuldkujude jagamist. Algul plaaniti õhtujuhiks Eddie Murphyt.
84. akadeemia auhindade nominatsioonidest pälvisid kõige rohkem auhindu linateosed "Hugo Cabret' leiutis" (11 kategoorias võideti viis Oscarit) ja parima filmi auhinnaga pärjatud "Artist" (10 kategoorias võideti viis Oscarit). Parima meesnäitleja auhind anti Jean Dujardinile ja naisnäitleja Oscar Meryl Streepile. Parim võõrkeelne film oli Iraani "Naderi ja Simini lahutus".
Põhiauhinnad.
Võitjad on loetletud esimesena ja paksus kirjas.
Eesti ohvitseride ülendamine 24. veebruaril 1929

Vabariigi Valitsuse otsusega ülendati auastmes järgmised ohvitserid:
Kolonelleitnant koloneliks:
Majorid kolonelleitnandiks:
Kaptenid majoriteks:
Leitnandid kapteniteks:
Nooremleitnandid leitnantideks:
Nooremleitnandiks:
Hugo Cabret' leiutis (film)

"Hugo Cabret' leiutis" (inglise "Hugo"; tööpealkiri "The Invention of Hugo Cabret") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide kogupere 3D-seiklusfilm, mille on lavastanud Martin Scorsese. Linateos põhineb Brian Selznicki samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad Asa Butterfield, Chloë Moretz, Ben Kingsley, Sacha Baron Cohen, Ray Winstone, Emily Mortimer, Jude Law ja Christopher Lee.
Eesti kinodesse jõudis "Hugo Cabret' leiutis" 24. veebruaril 2012.
Samal aastal oli linateos nomineeritud Oscarile 11 kategoorias ja võitis neist 5 Oscarit.
Saue mõis

Saue mõis (saksa keeles "Friedrichshof") oli mõis Harjumaal Keila kihelkonnas, tänapäeval jääb kunagine mõisasüda Saue linna territooriumile Harju maakonnas.
Looduskaitsealune park, pargiskulptuurid ja looklev teedevõrk moodustavad Saue mõis peahoonele sobiva tausta. Varaklassitsistlik park (u 15 ha) on esi- ja tagaväljaku osas kujundatud regulaarstiilis, metsapargi osas vabakujuline.
Saue mõisa järgi on nime saanud Keila lademe Saue kihistik.
Ajalugu.
Saue varasem ajalugu on tihedalt seotud sellest 8 kilomeetrit idas asuva Sausti mõisaga (saksa k "Sauß"), millele Saue ümbruse alad kuulusid. 1620. aastatel eraldasid Sausti mõisa omanikud von Scharenbergid oma valduste lääneosa eraldiseisvaks mõisaks, mis sai nimeks Väike-Sausti (saksa k "Klein-Sauß)". 1453. aastal esmamainitud Sausti mõisat hakati sellest ajast peale nimetama Suure-Saustiks (saksa k "Groß-Sauß"). Johan Holmbergi 1693. aasta kaardil kirjelduses on mainitud, et Väike-Sausti küla 7 adramaad on olnud kaua tühi, nüüd on seal 4 talu ja 2 vabadikukohta.
1786. aastast sai mõis Friedrich Hermann von Fersenilt (1741 Ridala – 1798) uue nime – "Friedrichshof". Kuigi mõisaehitusest võlgadesse sattunud Fersen algselt pantis, siis müüs mõisa Saku mõisaomanikule ja õlletehase asutajale von Rehbinderile, elas Fersen Sauel oma elupäevade lõpuni.
Mõisal olnud palju valdajaid:
Mõisa peahoone.
Barokkstiilis kahekorruseline kivist mõisahäärber valmis 18. sajandi viimasel veerandil. Peahoone projekteeris arvatavasti Eestimaa kubermangu arhitekt Johann Schultz.
Pärast 1919. aasta mõisate sundvõõrandamist kinkis Eesti Vabariik mõisa Vabadussõjas silma paistnud mereväeohvitserile Johannes Ermile. Pärast Teist maailmasõda tegutsesid mõisa peahoones mitmed asutused: vanadekodu, kroonikute haigla, masinatraktorijaam, Eesti Põllumajandus Tehnika kontor (restaureerimistööd), lasteaed, Saue linnavalitsus ja Saue linnavalitsusele kuuluv ettevõte Saurem. Samuti kunstide kool ja EPT osakond. Aidahoone ühes tiivas töötas väike rotaprindi trükikoda. 1995. aastast on Saue mõis eraomanduses. 1981. aasta filmiti mõisas osa kahejaolisest Tõnis Kase telefilmist "Kaks päeva Viktor Kingissepa elust". Täpsemalt stseenid, kus Kingissepp ja Erast Meister võtavad J. Poskalt kubermangu valitsemise üle.
Helle Tiikmaa

Helle Tiikmaa (sündinud 22. mail 1967) on eesti ajakirjanik.
1985–1990 õppis Tiikmaa Tartu Ülikoolis ajakirjandust (magistritöö "Perekonnaajakirjad "Eesti Kodu" ja "Kodu"", juhendaja Krista Aru).
1990–1993 töötas ta Eesti Televisioonis reporterina, 1993–2001 oli ta samas Euroopa Ringhäälinguliidu (EBU) kontaktisik, 1995–2007 välisuudiste toimetaja ja välispoliitikasaate "Välisilm" saatejuht Eesti Televisioonis ja 2007–2009 Eesti Rahvusringhäälingus. Aastail 1998–2009 tegi autorina kaheksa suurt dokumentaalsaadet (vt dokumentaalsaated). 
2008. aastast õppis Tiikmaa Tartu Ülikooli doktoriõppes ajakirjanduse ja kommunikatsiooni instituudis, töö teema oli "Avalikkuse printsiip ringhäälingus: Briti (BBC) ja Eesti (ER, ETV) võrdlus" (juhendaja Maarja Lõhmus), kinnitust töö kaitsmise kohta ei ole.
2009. aastast on Tiikmaa vabakutseline. 2010. aastal töötas ta mõnda aega Arengufondis meediasuhete eksperdina. 2011. aastal avalikustas dokumentaalses mälestusteraamatus "Sõda nähtamatu vaenlasega" nende eestlaste lugusid, kes saadeti koristustöödele Tšornobõli tuumaelektrijaama piirkonda 1986. aasta katastroofi järel. 
2011. aastast on ta Eesti Ajakirjanike Liidu juhatuse liige, aastail 2012–2017 oli juhatuse aseesimees ja maist on 2017 liidu esimees.
EK(b)P III kongress

EKP III Kongress oli 1922. aasta 24. septembril Nõmme talus Haljava küla Jõelähtme vallas Harju maakonnas toimunud Eestimaa Kommunistliku Partei organisatsiooni illegaalne kongress.
Osavõtjad.
Kuna EKP kui Eesti riigikorra vastane organisatsioon oli keelatud, siis on kongressil osalenud saadikute andmed täpselt teadmata, kuna osavõtjad kasutasid varjunimesid ning ka kongressist osavõtnute grupipildil, millel on umbes 20 saadikut, kandis osa saadikuid maske. Saadikutest on teada Juhannes Mänd, Otto Rästas, Anton Raud (Vedru), Hans Rebane, Alma Vaarman, Jaan Kreuks, Peeter Peterson, Jaan Anvelt.
Kongressi otsused.
Kongressil valiti EKP Keskkomitee uus viieliikmeline koosseis: Jaan Anvelt, Hans Pöögelmann, Otto Rästas, Rudolf Vakmann, Jaan Kreuks. 
Hiljem koopteeriti KK koosseisu Johannes Lauristin, Jaan Tomp, Sergei Andrejev.
Südaöö Pariisis

"Südaöö Pariisis" (inglise "Midnight in Paris") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide ja Hispaania romantiline komöödiafilm. Linateose stsenarist ja lavastaja on Woody Allen. 
Filmis mängivad Owen Wilson, Rachel McAdams, Marion Cotillard, Kathy Bates, Carla Bruni, Adrien Brody ja Michael Sheen.
Eesti kinodesse jõudis "Südaöö Pariisis" 2. septembril 2011.
2012. aastal oli linateos nomineeritud neljale Oscarile, nende seas ka parima filmi, lavastaja ja algupärase stsenaariumi Oscarile, kuid ei võitnud neist ühtki.
Saksa Riigi kapitulatsiooniakt

Saksa Riigi kapitulatsiooniakt sõlmiti lääneliitlaste ekspeditsioonkorpuse ja Saksa Riigi Relvajõudude Ülemjuhatuse (OKW) vahel 7. mail 1945 Prantsusmaal Reimsis.
NSV Liidu nõudmisel sõlmiti päev hiljem Berliinis uus kapitulatsiooniakt. Kuna allakirjutamine toimus Moskva aja järgi 9. mail 1945, siis tähistatakse sõja lõppu siiani just sel päeval.
Kapituleerumine Berliinis.
Kuivõrd NSV Liit teatas, et tseremoonia Reimsis ei olnud liitlaste vahel kooskõlastatud, ja et kindral Susloparovil, kes NSV Liidu relvajõudude nimel alla kirjutas, ei olnud NSV Liidu väitel volitusi, siis otsustati Saksa Riigi kapituleerumine veel kord kinnitada Berliinis.
Teistkordse kapituleerumise kasuks kõneles seegi, et mõned Saksa Riigi lahinguüksused keeldusid kapituleerumisest, kuna Saksa Riigi raadiost teatati, et vaherahu on sõlmitud vaid mõnede lääneliitlaste hulka kuuluvate riikidega, kuid mitte NSV Liiduga.
Kapitulatsiooniaktile Berliinis kirjutasid alla järgmised osapooled:
Josef Němec

Josef Němec (25. september 1933 České Budějovice – 10. september 2013) oli Tšehhoslovakkia poksija, rahvuselt tšehh. Ta oli kokku üheteistkordne Tšehhoslovakkia meister.
Němec sai raskekaalus (üle 81 kg) 1960. aasta Rooma olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Francesco De Piccolile (Itaalia). Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1956. aasta Melbourne'i olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Peter Rademacherile (USA) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja. Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 1964. aasta Tōkyō olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise hilisemale pronksmedalivõitjale Giuseppe Rosile (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Němec võitis raskekaalus (üle 81 kg) 15. Euroopa meistrivõistlustel (Moskva, 1963) kuldmedali ja tuli Euroopa meistriks. Ta sai raskekaalus (üle 81 kg) pronksmedali 12. Euroopa meistrivõistlustel (Praha, 1957), kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Andrei Abramovile (NSV Liit) ning 13. Euroopa meistrivõistlustel (Luzern, 1959), kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale David Thomasile (Inglismaa). Ta osales raskekaalus (üle 81 kg) 14. Euroopa meistrivõistlustel (Belgrad, 1961), kuid kaotas veerandfinaalis oma kohtumise hilisemale hõbemedalivõitjale Benito Pennale (Itaalia) ja jäi edasisest medaliheitlusest välja.
Yahoo!

Yahoo! Inc. (NASDAQ: YHOO) on Ameerika multifunktsionaalne korporatsioon peakorteriga Sunnyvale'is California osariigis. 
Korporatsioon on tuntud eeskätt oma otsingumootori Yahoo! Search ning 2005. aastal ostetud foto- ja videohoidla Flickr järgi.
Järeltulijad (film)

"Järeltulijad" (inglise "The Descendants") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide komöödia sugemetega draama, mille lavastas Alexander Payne. Linateos põhineb Kaui Hart Hemmings'i samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad George Clooney, Shailene Woodley, Judy Greer, Matthew Lillard ja Beau Bridges.
Eesti kinodesse jõudis "Järeltulijad" 10. veebruaril 2012.
2012. aastal kandideeris linateos viiele Oscarile, nende seas ka parima filmi, lavastaja ja kohandatud stsenaariumi Oscarile ning George Clooney parima meespeaosatäitja Oscarile. Samal aastal pärjati "Järeltulijad" kahe parima draamafilmi ja parima draamafilmi meesnäitleja Kuldgloobusega.
Virulane

Wirulane oli aastatel 1882–1889 Eestis välja antud ajaleht, mis ilmus Tallinnas.
Ajalehte Virulane hakati välja andma 1882. aasta juunis Jaak Järve ettevõtmisel, kes oli enne töötanud Sakala ja Tartu Eesti Seitungi toimetuses. Ajaleht ilmus kuni 1889. aastani. Ajalehel oli küllalt suur lugejaskond (6000 tellijat). Ajalehte hakati uuesti välja andma 1906. aastal, kuid see suleti pärast 1905. aasta revolutsioonisündmusi Eestis seoses sõjaseisukorra kehtestamisega. 
Virulasest kujunes pärast Sakalat kõige mahukam ja silmapaistvam eesti ajaleht 19. sajandil. Esimest korda eesti ajakirjanduse ajaloos hakati avaldama teateid tööliste raskest olukorrast, tööpuudustest ja streikidest Kreenholmis ja Kunda tehastes. Ajaleht julges avaldada artikleid venestuspoliitika üksikute sammude vastu (vene keeles õppimine külakoolides, Aleksandrikooli venekeelseks muutmine jne). 
1888. aastal saadeti toimetaja Jaak Järv kaheks aastaks maalt välja, süüdistatuna sotsialismi levitamises ja rahvas ärevuse tekitamises. Otsus oli tehtud salakaebuse alusel, mille algatajaiks peeti venestuspoliitikat ülistatava Virulasega võistleva Valguse peatoimetajat Jakob Kõrva ja Oleviku peatoimetajat Ado Grenzsteini. Kui Järv tuli tagasi Eestisse, hakkas ajaleht uuesti ilmuma, kuid ilmus aastatel 1906–1911 nimega Uus Virulane. Ajaleht ilmus veel nimede Täht, Säde ja Õigus all, kuid muutunud oludes tundusid Järve seisukohad vananenud olevat ning varasemat populaarsust ajaleht enam ei saavutanud. 
Virulase toimetuses töötas lühemat aega ka Eduard Vilde.
Erakordselt vali ja uskumatult lähedal

"Erakordselt vali ja uskumatult lähedal" on Jonathan Safran Foeri 2005. aastal avaldatud romaan.
Erakordselt vali ja uskumatult lähedal (film)

"Erakordselt vali ja uskumatult lähedal" (inglise "Extremely Loud and Incredibly Close") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draama, mille lavastas Stephen Daldry. Linateos põhineb Jonathan Safran Foeri samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad Tom Hanks, Sandra Bullock, Thomas Horn, Max von Sydow, Viola Davis, John Goodman, Jeffrey Wright ja Zoe Caldwell.
Eesti kinodesse jõudis "Erakordselt vali ja uskumatult lähedal" 20. aprillil 2012.
2012. aastal oli linateos parima filmi ja Max von Sydow parima meeskõrvalosatäitja Oscari nominent.
Paul Pinna tänav

Paul Pinna tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Laagna asumis. 
Tänav algab Punaselt tänavalt, kulgeb põhjaloode suunas, ristub Vikerlase tänavaga, teeb ringi ümber lasteaed-põhikooli hoone ning lõppeb Miina Härma tänaval.
Paul Pinna tänaval asub Paepealse raamatukogu (Paul Pinna tänav 8), Tallinna Laagna Lasteaed-Põhikool (Paul Pinna tänav 15), Kotka Kaubanduskeskus (algne Tallinna II Toidukaubastu kauplus Kotka; Paul Pinna tänav 21). 
Paul Pinna tänav sai nime 29. juunil 1979. Tänav on saanud nime eesti näitleja Paul Pinna järgi.
Koduabiline (film)

"Koduabiline" (inglise "The Help") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Tate Taylor. Linateos põhineb Kathryn Stocketti samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad Emma Stone, Viola Davis, Bryce Dallas Howard, Allison Janney, Octavia Spencer ja Jessica Chastain.
Eesti kinodesse jõudis "Koduabiline" 11. novembril 2011.
2012. aastal kandideeris linateos neljale Oscarile: parima filmi, parima naisosatäitja (Viola Davis) ja naiskõrvalosatäitja Oscarile (Jessica Chastain ja Octavia Spencer). Oscari võitis Octavia Spencer.
Kocēni piirkond

Kocēni piirkond (läti keeles "Kocēnu novads") oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Kocēni piirkonna elanikest lätlasi 85,5%, venelasi 8,6%, valgevenelasi 2,2% ja muust rahvusest inimesi 3,7%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Valmiera rajooni Bērzaine, Dikļi, Kocēni, Zilaiskalnsi ja Vaidava vallast. 28. jaanuarini 2010 kandis see nime "Valmiera piirkond". 2021. aastal liideti Kocēni piirkond uue suurema Valmiera piirkonnaga.
Külasid.
Dikļi, Kocēni, Rubene.
Amesi tuba

Amesi tuba on erilise kujuga tuba, mis loob optilise illusiooni objektide suuruse sõltuvusest nende asukohast toas.
Toa konstrueeris 1934. aastal USA oftalmoloog Adelbert Ames. Ta võis idee saada saksa arsti ja füüsiku Hermann von Helmholtzi kirjutistest.
Illusioon tekib, kui toas toimuvat vaadatakse ühe silmaga läbi toa esiseina tehtud väikese ava. Vaatajale näib, et tegemist on tavalise toaga, millel on paralleelsed seinad ning nendega risti paiknevad lagi ja põrand. Tegelikult aga on nii horisontaalne kui ka vertikaalne toa ristlõige trapetsikujuline. Perspektiivitaju petab vaatleja ära ja talle tundub, et vasakus kõrgema laega nurgas seisev pisike inimene ja paremas nurgas seisev hiiglane on temast samal kaugusel.
Adelbert Ames

Adelbert Ames (19. august 1880 Lowell – 3. juuli 1955) oli USA füüsik ja oftalmoloog.
Ta konstrueeris Amesi toa.
Ta on maetud oma sünnilinna perekonna juurde.
Siin Põhjatähe all

"Siin Põhjatähe all" (soome keeles "Täällä Pohjantähden alla") on soome kirjaniku Väinö Linna romaanitriloogia, mille kolm osa ilmusid aastatel 1959, 1960 ja 1962.
Triloogia jälgib ühe Soome perekonna elu aastatel 1880–1950 ning kirjeldab mitmeid selle perioodi ajaloosündmusi ja ideaale.
1968. aastal valmis kahe esimese osa põhjal soome filmilavastaja Edvin Laine juhtimisel väga populaarne film. 1970. aastal tegi Laine triloogia kolmanda osa põhjal filmi "Akseli ja Elina", kuid see ei saavutanud nii suurt menu kui esimene linateos.
Alma (eesnimi)

Alma on naisenimi.
Nime päritolu ei ole kindel, kuid arvatakse, et see tuleneb ladinakeelse sõna "almus" ('hellitav, hoolitsev') naissoovormist.
Eestis oli 1995. aastal Rahvastikuregistris 1462 Almat. 8. mai 2012 seisuga elas Rahvastikuregistri andmetel 278 Alma-nimelist inimest. 1. jaanuari 2018 seisuga oli Eestis eesnimi Alma 153 naisel. Alma oli Eestis populaarsuselt 608. naisenimi. Aasta hiljem oli Eestis 128 Alma-nimelist ja see oli populaarsuselt 670. naisenimi. 2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Alma 119 naisel ja Alma oli populaarsuselt 692. naisenimi. 2022. aasta 1. jaanuari seisuga oli eesnimi Alma 91 naisel; populaarsuselt oli see 818. naisenimi.
Kõige populaarsem oli 2018. aastal eesnimi Alma üle 85-aastaste vanuserühmas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 25,59, ning Lääne maakonnas, kus neid oli 10 000 elaniku kohta 3,31. Alma oli keskmiselt 80 aasta vanune (mediaanvanus oli 87). 
Lätis oli 2021. aasta 30. juuni seisuga eesnimi Alma 520 inimesel.
Pinna tänav

Pinna tänav on tänav Narvas.
Selle ja kõrvaltänavate ääres asuvad aiandusühistu Jubileinõi Aiad maaüksused.
Jaan Mölder

Jaan Mölder (sündinud 6. juulil 1960) on Eesti omavalitsustegelane.
Ta lõpetas 1987. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstina.
Alates 1994. aastast kuni 2009. aastani oli ta väikeste vahedega Paldiski linnapea. Enne Paldiski iseseisvaks linnaks saamist juhtis ta Keila linna Paldiski linnaosa.
Alates juulist 2011 on ta Eesti Jäähokiliidu president.
3. detsembril 2012 mõistis Harju maakohus Möldri süüdi omastamises ja usalduse kuritarvitamises. Kohus määras talle kaheaastase tingimisi vanglakaristuse ning mõistis talt Paldiski kasuks välja üle 80 000 euro. Tallinna Ringkonnakohus jättis otsuse muutmata. 
Ta kuulus aastatel 2018–2024 Eesti Keskerakonda.
Isiklikku.
Rallisõitja Jaan Mölder on tema poeg. Tema endine abikaasa on Jaana Mölder. Samuti on tema nooremaks pojaks ka kunstnik Jaanus Mölder.
Järeltulijad

"Järeltulijad" on Kaui Hart Hemmingsi 2007. aastal avaldatud debüütromaan.
Eesti keeles ilmus teos 2012. aastal Skymarketi kirjastuselt Mirt Välja tõlkes.
Koduabiline

"Koduabiline" on Kathryn Stocketti 2009. aastal avaldatud romaan.
Eesti keeles ilmus teos 2010. aastal Eesti Ajalehtede kirjastuselt Krista Kallise tõlkes.
Hugo Cabret' leiutis

"Hugo Cabret' leiutis" on Brian Selznicki 2007. aastal avaldatud romaan.
Eesti keeles ilmus teos 2011. aastal Skymarketi kirjastuselt Timo Dieneri tõlkes.
Metsapealinn

Metsapealinn on aunimetus, mis antakse ühele Eesti linnale metsanädala raames alates 2004. aastast.
Edu valem

"Edu valem" (inglise "Moneyball") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Bennett Miller. Linateos põhineb Michael Lewise romaanil "Moneyball: The Art of Winning an Unfair Game" (2003) Oakland Athleticsi pesapallimeeskonnast ja nende tegevjuhist Billy Beane'ist. 
Filmis mängivad Brad Pitt, Jonah Hill, Casey Bond, Chris Pratt ja Philip Seymour Hoffman.
Eestis linastus "Edu valem" 23. novembril 2011 Pimedate Ööde filmifestivali Panoraami programmis.
2012. aastal oli linateos nomineeritud kuuele Oscarile, nende seas parima filmi, parima meespeaosatäitja (Brad Pitt) ja parima meeskõrvalosatäitja (Jonah Hill) ja parima kohandatud stsenaariumi Oscarile.
Sõjaratsu

Sõjaratsu on Michael Morpurgo 1982. aastal avaldatud romaan.
Eesti keeles ilmus teos 2011. aastal Skymarketi kirjastuselt Timo Dieneri tõlkes.
Pārgauja piirkond

Pārgauja piirkond (läti keeles "Pārgaujas novads", sõna-sõnalt 'Üle-Koiva' ehk 'Koivataguse') oli 1. järgu haldusüksus Lätis.
Arvestuslikel andmetel oli 1. jaanuaril 2011 Pārgauja piirkonna elanikest lätlasi 93,6%, venelasi 3,3% ja muust rahvusest inimesi 3,1%.
Piirkond moodustati 2009. aastal Cēsise rajooni Stalbe, Straupe ja Raiskumsi vallast. 2021. aastal liideti Pārgauja piirkond Cēsise piirkonnaga.
Adamaoua piirkond

Adamaoua piirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb läänes Nigeeriaga ja idas Kesk-Aafrika Vabariigiga. 
Piirkond asub Adamaoua mägismaal. Sealt saab alguse Sanaga jõgi.
Piirkonnas asuvad Mbam-Djeremi rahvuspark ja Boubandjida rahvuspark.
Halduslikult jaguneb 5 departemanguks: Djéremi, Faro-et-Déo, Mayo-Banyo, Mbéré ja Vina.
Estelle

Estelle ("Estelle Silvia Ewa Mary"; sündinud 23. veebruaril 2012 Solnas) on Rootsi printsess, Östergötlandi hertsoginna. Ta on kroonprintsess Victoria ja prints Danieli tütar.
Printsess Estelle sündis kell 4.26 kohaliku aja järgi ning kaalus sündides 3280 grammi ja oli 51 sentimeetrit pikk. Tema nime ja tiitli tegi 24. veebruaril 2012 teatavaks tema vanaisa kuningas Carl XVI Gustaf.
On oletatud, et ta sai nime Estelle oma sugulase Estelle Bernadotte'i järgi. Nimed Silvia ja Ewa tulevad emapoolse ja isapoolse vanaema järgi (kuninganna Silvia ja Ewa Westling). Nimi Mary on pandud Taani kroonprintsess Mary järgi, kes on Estelle'i ristiema.
2. märtsil 2016 sündis Estelle'i noorem vend Oscar.
Estelle on Rootsi troonipärimisjärjekorras ema järel ja venna ees teisel kohal. Lisaks hoiab ta kauget kohta Suurbritannia troonipärimisjärjekorras.
2018. aasta augustis alustas ta kooliteed Stockholmis Djurgårdeni saarel asuvas Campus Manilla nimelises õppeasutuses. Kui tema ema, kroonprintsess Victoria, käis tavakoolis, siis "Manillaskolan" on eliitõppeasutus, ja Estelle'i klassikaaslased on pärit Rootsi jõukamatest perekondadest.
Lõunapiirkond (Kamerun)

Lõunapiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb lõunas Ekvatoriaal-Guinea, Gaboni ja Kongo Vabariigiga. 
Halduslikult jaguneb neljaks departemanguks: Dja-et-Lobo, Mvila, Océan ja Vallée-du-Ntem.
Suurem osa piirkonnast on kaetud vihmametsaga, kus elavad šimpansid, gorillad ja elevandid.
Billabong

Billabong (viradjuri keeles 'surnud jõgi') on jõesängist eraldunud seisuveekogu, jõelooge või kaarjas pisijärv Austraalias.
Grete Gaim

Grete Gaim (sündinud 21. mail 1993 Tartu) on eesti laskesuusataja.
26. veebruaril 2012 tuli ta Soomes Kontiolahtis toimunud noorte ja juunioride maailmameistrivõistlustel laskesuusatamise jälitussõidus noorte arvestuses maailmameistriks.
Gaim lõpetas 2014. aasta taliolümpiamängudel laskesuusatamise sprindidistantsi 71. kohaga, kogudes samas meedia tähelepanu läätsedega.
Eesti Rahvahariduse Selts

Eesti(maa) Rahvahariduse Selts (lühemalt "Eesti Hariduse Selts", "Eesti Haridusselts") oli 1906. aastal kodanikualgatuse korras Tallinnas asutatud Eesti haridusselts, mille eesmärk oli edendada emakeelset rahvaharidust, luua eestikeelseid koole, asutada raamatukogusid, näiteks oli 1932. aastal Eestis 69 raamatukoguseltsi ja lugemisringi, kirjastada eestikeelset õppekirjandust. 
Eesti Haridusliit, mille alla haridusseltsid kuulusid, andis välja ajakirja Vabaharidustöö. Seltside tegevus keelati nõukogu võimu poolt.
Rahvahariduse Seltsi allorganisatsioonid:
Rahvusvaheline Lennuspordiföderatsioon

Rahvusvaheline Lennuspordiföderatsioon, prantsuse keeles "Fédération Aéronautique Internationale", lühendatult FAI, on rahvusvaheline lennuspordiliit, mis loodi 14. oktoobril 1905 Pariisis. 1999. aastast asub esindus Šveitsis Lausanne'is.
FAI on mitteriiklik organisatsioon, millel pole ärilisi eesmärke. Liit korraldab ja koordineerib üleilmselt tegevust lennunduse ja kosmonautika vallas. FAI ühendab üle maailma ligi 100 riigi lennuspordiliitu, sealhulgas ka Eesti Lennuspordi Föderatsiooni (liikmeks võetud 24. juuli 1938).
Eesmärgid.
FAI eesmärk on üle maailma reguleerida ja sertifitseerida võistlusi ja rekordeid lennunduse ja kosmonautika valdkonnas. Liit kehtestab liikmesriikide lennuspordiliitudele ühtsed reeglid. Näiteks on kokku lepitud, et alates kõrgusest 100 km algab kosmiline piir, millest suurema kõrguse saavutanud aparaat/seadeldis loetakse jõudnuks kosmosesse.
Haridusseltsi kool

Haridusseltsi kool oli 20. sajandi alguses Eesti Rahvahariduse Seltside poolt moodustatud erakoolitüüp, mida peeti ülal haridusseltside kulul. 
Haridusseltsi erakoolides oli vastandina läbiviidavale venestamisele viia läbi õppetegevust eesti keeles.
Wagga Wagga

Wagga Wagga on linn Austraalias Uus-Lõuna-Walesi osariigis. Asub Murrumbidgee jõe ääres 147 m kõrgusel merepinnast.
Wagga Wagga piirkonna põlisasukad on viradjurid. Esimesed eurooplased saabusid piirkonda 1829. aastal ja rajasid sinna 1847. aastal küla. 1946. aastal sai see linnaõigused. 1981. aastal loodi Wagga Wagga omavalitsusüksus, mis hõlmab 4824 km².
Linna nimi tähendab viradjuri keeles vareseid. 
Linna elanike arv on umbes 47 000.
Koit (selts)

Koit oli 1869. aastal Viljandis asutatud selts, mis tegeles algselt peamiselt koorilaulu ja näitemänguga. 
Ajalugu.
Selts asutati 1865. aastal Jaan Adamsoni eestvedamisel.
1902. aastal ostis selts hoone Harjutuse (tänapäeval Koidu) ja Veski (tänapäeval Carl Robert Jakobsoni) tänava nurgal ja ehitas selle ümber umbes 500 inimest mahutavaks seltsimajaks (Kultuuriseltsi "Koit" maja). 
1940. aasta sügisel selts suleti. 
1991. aastal selts taastati õigusliku järjepidevuse alusel ja Viljandi Linnavalitsus tagastas seltsimaja seltsile 1994. aastal.
Sõjaratsu (film)

"Sõjaratsu" (inglise "War Horse") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide eepiline sõjafilm, mille lavastas Steven Spielberg. Linateos põhineb Michael Morpurgo samanimelisel lasteraamatul. 
Filmis mängivad David Thewlis, Benedict Cumberbatch, Jeremy Irvine, Emily Watson, Tom Hiddleston, Eddie Marsan, Toby Kebbell, David Kross ja Peter Mullan.
Eesti kinodesse jõudis "Sõjaratsu" 27. jaanuaril 2012.
2012. aastal oli linateos nomineeritud kuuele Oscarile, nende seas ka parima filmi Oscarile.
Peeter Ilus (kaugsõidukapten)

Peeter Ilus (1891 Torimo talu, Kaarli vald, Viljandimaa – 1968 Cardiff, Suurbritannia) oli eesti kaugsõidukapten.
Peeter Ilus õppis 1907–1910 Heinaste merekoolis ja 1910–1912 Arhangelski merekoolis. Enne Teist maailmasõda elas peamiselt Pärnus ja tegutses kaugsõidukaptenina, kuid jõudis olla ka Pärnu linnanõunik. Pärast maailmasõda asus elama Cardiffi.
Oli abielus Walesi lord Thomase tütre Elisabeth Ilusaga (neiupõlvenimi Thomas).
Isiklikku.
Peeter Ilusa vend oli Tartu Ülikooli õigusteaduse professor Elmar Ilus. Tema vennapoeg, kes kannab samuti nime Peeter Ilus, on eesti luuletaja, tõlkija ja ettevõtja.
Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts

Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts oli 1880. aastal Peterburis asutatud Eesti üliõpilaste ühendus.
PEÜS esimehed.
Peterburi Eesti Üliõpilaste Selts lõhenes 1909. aastal Peterburi Eesti Üliõpilaste Abiandmise Seltsiks (1913. aastast Eesti Üliõpilaste Selts Põhjala) ja Peterburi Eesti Üliõpilaste Seltsiks. Lõhenemise põhjuseks oli liikmete poliitilised veendumused, ühelt poolt: bolševikke toetavad Viktor Kingissepp ja Jaan Anvelt ning teiselt poolt menševikke toetavad Nikolai Kann, Karl Friedrich Luts, Eduard Laaman, Aleksander Veiderma.
Selts lõpetas tegevuse 1918. aastal.
Elupuu (film)

"Elupuu" (ka "Elu puu"; inglise "The Tree of Life") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Terrence Malick.
Filmis mängivad Sean Penn, Brad Pitt ja Jessica Chastain.
Eesti kinodesse jõudis "Elupuu" 30. novembril 2011, olles PÖFFi lõpufilm.
2011. aastal pärjati film Kuldne Palmioksaga. 2012. aastal kandideeris linateos parima filmi, lavastaja ja operaatoritöö Oscarile. 
Välislingid.
Parem elu

"Parem elu" (inglise "A Better Life") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide draamafilm, mille lavastas Chris Weitz. Filmi peaosas Carlos Galindo rollis on Demián Bichir.
Demián Bichir pälvis oma osatäitmisega 2012. aasta parima meesnäitleja Oscari nominatsiooni.
Lohetätoveeringuga tüdruk (film 2011)

"Lohetätoveeringuga tüdruk" (inglise "The Girl with the Dragon Tattoo") on 2011. aastal linastunud Ameerika Ühendriikide triller, mille lavastas David Fincher. Linateos põhineb Stieg Larssoni samanimelisel romaanil.
Filmis mängivad Rooney Mara, Daniel Craig, Christopher Plummer, Stellan Skarsgård, Steven Berkoff, Robin Wright, Yorick van Wageningen ja Joely Richardson.
Eesti kinodesse jõudis "Lohetätoveeringuga tüdruk" 6. jaanuaril 2012.
2012. aastal kandideeris linateos viiele Oscarile, nende seas peaosaline Rooney Mara parima naisnäitleja Oscarile. Auhinna sai Angus Wall ja Kirk Baxter parima filmimontaaži kategoorias. 
Välislingid.
‎
Rannikupiirkond (Kamerun)

Rannikupiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). 
Halduslikult jaguneb neljaks departemanguks: Moungo, Nkam, Sanaga-Maritime ja Wouri.
Piirkonnas asub Douala-Edea loodusreservaat.
Albert Nobbs

"Albert Nobbs" (inglise "Albert Nobbs") on 2011. aastal linastunud Iirimaa draamafilm, mille lavastas Rodrigo García. Linateos põhineb George Moore'i romaanil "The Singular Life of Albert Nobbs". 
Filmis mängivad Glenn Close, Mia Wasikowska, Aaron Johnson, Janet McTeer, Jonathan Rhys Meyers, Brendan Gleeson ja Maria Doyle Kennedy.
2012. aastal kandideeris linateos kolmele Oscarile, nende seas Glenn Close'i parima naisnäitleja ja Janet McTeer'i naiskõrvalosatäitja Oscarile.
Loodepiirkond

Loodepiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). Piirneb põhjas Nigeeriaga.
Halduslikult jaguneb 7 departemanguks: Boyo, Bui, Donga-Mantung, Menchum, Mezam, Momo ja Ngo-Ketunjia.
Piirkonnas asub Douala-Edea loodusreservaat.
Maleva (ajaleht)

Maleva oli aastatel 1909–1910 Viljandis välja antud eesti ajaleht, mille vasutav toimetaja ja väljaandja oli Ado Peet.
Ajaleht ilmus kaks korda nädalas.
Läänepiirkond (Kamerun)

Läänepiirkond on Kameruni 1. järgu haldusüksus (piirkond). 
Halduslikult jaguneb kaheksaks departemanguks: Bamboutos, Haut-Nkam, Hauts-Plateaux, Koung-Khi, Ménoua, Mifi, Ndé ja Noun.
Rahva Päevaleht

Rahva Päevaleht oli aastatel 1908–1910 Tartus välja antud eesti ajaleht, mille vasutav toimetaja ja väljaandja oli C. Eisenschmidt.