Brabandi hertsogkond

Brabandi hertsogkond oli Saksa-Rooma riigi osariik, mis loodi aastal 1183. See arenes Brabandi maakrahvkonnast ja moodustas ajalooliste Madalmaade südame, Burgundia Madalmaade osa aastast 1430 ja Habsburgide Madalmaade osa aastast 1482, kuni see pärast Hollandi mässu jagunes.
Tänapäeva Põhja-Brabant ("Staats-Brabant") anti Hollandi Vabariigi "Generaliteitslanden" osaks vastavalt 1648. aasta Vestfaali rahule, samas vähendatud hertsogkond jäi Lõuna-Madalmaadele, kuni Prantsuse revolutsioonilised väed vallutasid selle aastal 1794.
Asend ja territoorium.
Brabandi hertsogkond oli ajalooliselt jagatud neljaks osaks, igal oma pealinn. Neli pealinna olid Leuven, Brüssel, Antwerpen ja 's-Hertogenbosch. Enne 's-Hertogenbosch asutamist oli neljas pealinn Tienen.
Selle territoorium koosnes põhiliselt kolmest tänapäeva Belgia provintsist: Flaami Brabantist, Vallooni Brabantist ja Antwerpenist, Pealinna Brüsseli piirkonnast ja enamusest tänapäeva Hollandi Põhja-Brabanti provintsist. Selle kõige tähtsamad linnad olid Brüssel, Antwerpen, Leuven, Breda, 's-Hertogenbosch, Lier ja Mechelen.
Brabandi lõvi.
Praegune Belgia lipp põhineb Brabandi vapi värvidel: kuldne lõvi, punased küünised ja keel, must taust.
Arvatavasti oli esmakasutaja Leuveni krahv Lambert I, lõvi on ka dokumenteeritud 1306. aasta Kerpeni linna pitseriga, üheskoos punase Limburgi lõviga. Tänapäevani on Brabandi lõvi peamine kujund nii Flaami kui ka Vallooni Brabandi vapil ja Hollandi Põhja-Brabandi provintsi vapil.
Ajalugu.
Rooma aegadel liidendati menapi hõimude asuala Gallia Belgica ja Germania Inferior provintsidega. Põline belgide rahvas olid nii keldi kui ka germaani päritolu. Rooma perioodi lõpul vallutasid piirkonna frangid. Piirkonna nime on esmamainitud kui Karolingide "pagus Bracbatensis", mis paiknes Schelde ja Dijle jõe vahel, ja tulenes sõnadest "bracha" 'uus' ja "bant" 'piirkond'. Pärast 843. aasta Verduni lepingut oli see Lotharingia osa lühiealises Kesk-Frangi riigis ja loovutati Ida-Frangi riigile vastavalt 880. aasta Ribemonti lepingule.
Leuveni krahvid.
959. aastal ülendas Saksa kuningas Otto I Jülichi krahvi Gottfriedi Alam-Lotringi hertsogiks. Aastal 962 sai hertsogkonnast Saksa-Rooma riigi lahutamatu osa, kus Gottfriedi järglased hertsoglikust Ardenni dünastiast valitsesid ka Brabandi "gaud". Võimule tõusid Leuveni krahvid, kui umbes aastal 1000 abiellus krahv Lambert I Alam-Lotringi hertsogi Karli tütre Gerbergaga ja omandas Brüsseli krahvkonna. Umbes aastal 1024 langes lõunapoolne osa Brabandist Monsi krahvile Reginar V-le ("Bergen", hilisem Hainaut) ja keiserlikud maad Schelde jõest läänes läksid aastal 1059 Prantsuse Flandria krahvi Balduin V võimu alla. Pärast Lotharingia pfaltskrahvi Herman II surma aastal 1085 andis Saksa-Rooma keiser Heinrich IV alad oma vasallile Denderi ja Zenne jõe vahel kui Brabandi maakrahvkonna Leuveni ja Brüsseli krahvile Hendrik III-le.
Umbes sada aastat hiljem, aastal 1183/84 loodi ametlikult Brabandi hertsogkond ja keiser Friedrich I Barbarossa poolt loodi pärilik tiitel Brabandi hertsog Leuveni krahvi Gottfried III poja Hendrik I kasuks. Kuigi algne krahvkond oli ikka veel üsna väike ja piiratud territooriumiga Denderi ja Zenne jõe vahel, paiknedes Brüsselist läänes, kasutati 13. sajandist alates selle nime kogu hertsogite kontrollialusele territooriumile.
1190. aastal, pärast Gottfried III surma, sai ka Hendrik I Alam-Lotringi hertsogiks. Selleks ajaks oli tiitel kaotanud enamuse oma territoriaalsest võimust. Vastavalt protokollile kutsuti kõiki tema järglasi nüüd Brabandi ja Alam-Lotringi hertsogiteks.
Pärast Worringeni lahingut 1288. aastal omandasid Brabandi hertsogid ka Limburgi hertsogkonna ja Maasitagused maad. 1354. aastal anti Johann III poolt Brabandi kodanikele vabaduste harta.
Burgundia ja Habsburgide Madalmaad.
1430. aastal päris Alam-Lotringi, Brabandi ja Limburgi hertsogkonnad Burgundia Philippe Hea ja need said Burgundia Madalmaade osaks, olles osa territoriaalsest ja poliitilisest liidust, mida valitsesid Burgundia hertsogid Valois' dünastia Valois-Burgundia kõrvalliinist.
Valois' ajastu kestis 1477. aastani, kui hertsog Charles Südi hukkus Nancy lahingus, jätmata maha meessoost pärijat. Keiserlikud läänid läksid Charlesi tütre Marie ja tema abikaasa, keiser Friedrich III poja ertshertsog Maximiliani kaudu Austria Habsburgidele. 1477. aastal sai Brabandi hertsogkond Habsburgidele osana Burgundia Marie kaasavarast. Sel ajal ulatus hertsogkond Luttre'ist, Nivellesist lõunas, kuni 's Hertogenboschini, kus Leuven oli pealinn. Brabandi järgnev ajalugu on osa Habsburgide Seitsmeteistkümne provintsi ajaloost.
Kaheksakümneaastane sõda ja Brabandi jagunemine.
Kaheksakümneaastane sõda (1568–1648) tõi põhjapoolsed osad (põhiliselt tänapäeva Hollandi Põhja-Brabanti provints) põhjapoolsete mässuliste sõjalise kontrolli alla. Pärast Vestfaali rahu aastal 1648 kinnitati Ühendatud provintside iseseisvust ja Brabandi põhjapoolsed osad loovutati ametlikult Ühendatud provintsidele kui "Staats-Brabant", riiklikult valitsetud territoorium.
Lõunaosa jäi Hispaania Habsburgide kätte kui Lõuna-Madalmaade osa. See läks 1714. aastal Habsburgide Austria haru kätte. Lõuna-Madalmaade okupeerimise ajal prantslaste poolt aastal 1795 Brabandi hertsogkond kaotati. Territoorium reorganiseeriti Deux-Nèthesi (praegune Antwerpeni provints) ja Dyle'i (hilisem Brabandi provints) departemanguks.
Brabandi linnad.
Brabandis oli kindlustatud linnu ja kindlustamata linnu. Kindlustamata linnadel polnud õigust ehitada kindlustusi. Kauplemine oli neis lubatud ja tavaliselt tekitas see õigus suurema rahvaarvu ning suurte külade ja hiljem linnade arengu. Kindlustamata linnadel oli ka õigus pidada turgu, mida peeti suurtel turuplatsidel. See eristas neid ümberkaudsetest küladest, kellel ei lubatud turgu pidada ja neis ei olnud turuplatse. Ilma kindlustusteta olemine tähendas, et mõned neist kannatasid raskelt sõjas ja Hollandi mässus.
Leuveni veerand.
Kindlustatud linnad:
Kindlustamata linnad:
Brüsseli veerand.
Kindlustatud linnad:
Kindlustamata linnad:
Antwerpeni veerand.
Kindlustatud linnad:
Kindlustamata linnad:
NB! Mecheleni linn moodustas sõltumatu riigi koos Heist-op-den-Bergi ja Gesteliga. Willemstad, Geertruidenberg ja Klundert olid Hollandi krahvkonna osad.
Bois-le-Duci veerand.
Kindlustatud linnad:
Kindlustamata linnad: