tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Oksükodoon

Oksükodoon on poolsünteetiline opioid, mida algselt valmistati maguna perekonna (magunaliste sgk) taimeliikidest eraldatud alkaloidist tebaiin. Oksükodoon on mitme valu vaigistava ravimpreparaadi toimeaine.
Hiljem muutis Knoll, tollane suurim kodeiini tootja Saksamaal, sünteesiradu ja ainet hakati valmistama kodeiinist.
Tänapäeval kasutatakse oksükodooni sisaldavad ravimpreparaate terminaalses faasis vähihaigete valuravis (elulõpuravis).
Ravimiturul on hulgaliselt ravimpreparaate, mis lisaks oksükodoonile sisaldavad mitmeid teisi toimeaineid. 
Eestis on oksükodoon kantud narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ja ainerühmade II nimekirja. 
Nimed ja tähised.
Eukodali väljastati apteegist 0,005-, 0,01-, 0,02- ja 0,1-grammistes ampullides ning 0,005-grammistes tablettides. Eukodali tootmine lõpetati 1990. aastal.
Eukodal on sünteesnarkootikum, mis tarvitamisel tekitab ülikiiresti eufooriat, mis kirjelduste kohaselt on võimsam heroiini tekitatud eufooriast. Tol ajal oli Eukodal sedavõrd populaarne ja tarvitajaid nii palju (pärast kahte-kolme nädalat reeglipärast manustamist jäävad vastuvõtlikud inimesed Eukodalist füüsilisse sõltuvusse), et kohati räägiti eukodalismist. 
Kirjanik Klaus Mann nimetas tarbitud Eukodali Euka-tablettideks. 
Ajaloolist.
Oksükodooni sünteesisid 1916. aastal tebaiinist Martin Freund (1863–1920) ja Edmund Speyer (1878–1942) Johann Wolfgang Goethe Ülikoolis (Frankfurdis Maini ääres). Aasta hiljem tõi selle Merck Darmstadtis turule Eukodali nime all.
Eukodal Hitleri "ravis".
Füüreri valu vaigistamiseks manustati talle Optalidoni, Dolantini, Eukodali, Scophedali.(Neumann ja Eberle, 83:2013)
Adolf Hitler ("Patsient A") hakkas ainet saama ihuarsti Theodor Morelli kartoteegi kaardi märgete kohaselt 1943. aasta teises kvartalis. (Ohler, 141:2017) Hitlerile manustas Morell ainet süstevormis nahaaluselt lihasesse ja hiljem veeni.(Neumann ja Eberle, 92:2013)
1944. aasta juulis, pärast Claus von Stauffenbergi ebaõnnestunud Hitleri atentaati, sai füürer kokaiiniga samaaegselt ka Eukodali, mille annust suurendati 0,2 grammile. Seda manustati iga kahe päeva tagant.(Ohler, 164:2017)
1944. aastal muutusid Hitleri maokrambid väljakannatamatuks. 8. novembril kolis ta Hundikoopa füüreritsooni ja sai sissekolimise puhul Morellilt veenisiseselt hiigelannuse Eukodali.(Ohler, 176:2017) 
Eukodali mõju lahtudes algasid Hitleril lihasevärinad: värises, võnkus ja liikus – paljud arvasid, et ta teeb seda ise.(Ohler, 179:2017) 
Mitmed tolleaegsed uurimisravimid koosnesid erineva koostismääraga Eukodalist, kokaiinist, pervitiinist, Dicodidist (poolsünteetiline morfiini derivaat).
Kuuraniidu õpperada

Kuuraniidu õpperada on Soomaa rahvuspargis Sandra külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal asuv õpperada, mis kulgeb läbi Kuuraniidu kõdusoometsa. Raja laudtee algab ja lõppeb samas punktis, raja pikkus on 1 km.
Rajal on puhkekohad ja vaatetorn. Raja alguses on parkla, kuivkäimla, infostend, lõkkekoht grillrestiga ja telkimisvõimalus kuni viiele 4-kohalisele telgile.
Kaarel Targo

Kaarel Targo (sündinud 4. jaanuaril 1989 Tallinnas) on eesti näitleja.
Ta on lõpetanud 2008. aastal Tallinna Arte Gümnaasiumi. Seejärel õppis ta aastatel 2008–2011 Tartu Ülikoolis ökoloogia ja elustiku kaitse erialal. 2015. aastal lõpetas ta Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (10. lend).
Kaarel Targo on õppinud kolm aastat klaverit, käinud kuus aastat jalgpallitrennis ja tegelenud kolm aastat koorilauluga.
Ta oli 2014. aastal üks teatri Must Kast asutajaist ja töötab samas näitlejana. Peale selle on ta üles astunud nii Ugala Teatri, Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia, Baltoscandali, Eesti Draamateatri, Vanemuise kui ka Rahvusooperi Estonia laval.
Hendrik Vissel

Hendrik Vissel (sündinud 1. juulil 1990 Võrus) on eesti näitleja.
Merema

Merema on mordva rahvamuusikaansambel, mis asutati 2010 Saranskis. Kollektiivi põhieesmärk on tutvustada ja levitada mordvalaste (ersade ja mokšade) folkloori nii Mordva Vabariigis kui ka väljaspool seda. Kollektiiv tegeleb traditsiooniliste riituste ja tavade, samuti mitmehäälse laulutraditsiooni tutvustamise ja propageerimisega.
Ansambli juhendaja on Katerina Modina, Mordva Riikliku Ülikooli rahvuskultuuri instituudi rahvamuusika lektor ning mitme piirkondliku ja rahvusvahelise rahvalaulukonkursi laureaat.
Ansambel on esinenud mitmel pool Eestis, sealhulgas Elvas, Rakveres, Tapal ja Viljandi pärimusmuusika festivalil.
Fatme Helge Leevald

Fatme Helge Leevald (sündinud 24. oktoobril 1991) on eesti näitleja.
Ta on õppinud aastatel 1999–2010 Tallinna Prantsuse Lütseumis ja lõpetanud 2015. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (10. lend). Enne näitlemiseni jõudmist tegeles ta laulmise ja tantsimisega.
Ta oli 2014. aastal üks teatri Must Kast asutajaist, kuid siirdus samal aastal tööle Endla teatrisse.
Maaja Hallik

Maaja Hallik (sündinud 4. augustil 1989 Keilas) on eesti näitleja, dokumentaalfilmide režissöör ning raamatupoe REaD asutaja.
Ta on lõpetanud 2008. aastal Keila Gümnaasiumi ja 2013. aastal Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia näitlejana (9. lend). 2020. aastal lõpetas ta magistriõpingud Balti filmi, meedia, kunstide ja kommunikatsiooni instituudis dokumentaalfilmi erialal.
Trosna rajoon

Trosna rajoon (vene keeles "Троснянский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Trosna küla.
Rajoon piirneb põhjas Kromõ rajooniga, idas Glazunovka rajooniga, lõunas ja läänes Kurski oblastiga ning loodes Dmitrovski rajooniga.
Rajooni pindala on 769,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 9998, 2009. aastal 11 509 ja 2002. aastal 12 453.
Trosna rajoonis on 96 asulat, mis kuuluvad kaheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Svapa.
NSV Liidu teeneline meistersportlane

NSV Liidu teeneline meistersportlane, kuni 1983 teeneline meistersportlane, (vene keeles Заслуженный мастер спорта СССР) oli aunimetus spordi valdkonnasNõukogude Liidus. 
Aunimetus asutati 1934. aastal NSV Liidu Kesktäitevkomitee määrusega. Alates 1935. aastast kaasnes aunimetusega rinnamärk.
1945. aastal anti aunimetus tsirkuseartistidele Ivan Poddubnõi ja Klemens Bulile. Kuni 1950. aastate keskpaigani anti teenelise meistersportlase aunimetust ka teenekatele treeneritele (1956. aastal asutati treeneritele eraldi aunimetus – NSV Liidu teeneline treener). Teenelisteks meistersportlasteks said ka mitmed kosmonaudid (sealhulgas Juri Gagarin, German Titov ja Valentina Tereškova). 
1988. seisuga oli aunimetuse saanuid enam kui 3000 inimest.
Nende seas, kellelt on aunimetus ära võetud, on Alla Kušnir, Iser Kuperman, Ljudmila Beloussova, Oleg Protopopov ja Viktor Kortšnoi.
NSV Liidu teenelise meistersportlase nimetust on antud ka välismaalastele. Nii said selle NSV Liidu 50. aastapäeva puhul näiteks Teófilo Stevenson, Nicolae Martinescu, Ondrej Nepela, Karin Janz, Maria Gigova, András Balczó, Ri Ho-jun, Khorloogiin Bayanmönkh ja Włodzimierz Lubański.
Venemaa Föderatsioonis antakse välja Venemaa teenelise meistersportlase aunimetust.
Glazunovka rajoon

Glazunovka rajoon (vene keeles "Глазуновский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Glazunovka alev.
Rajoon piirneb põhjas Sverdlovski rajooniga, idas Maloarhangelski rajooniga, lõunas Kurski oblastiga, läänes Trosna rajooniga ja loodes Kromõ rajooniga.
Rajooni pindala on 580,9 km². Elanike arv oli 2012. aastal 12 841, 2009. aastal 13 837 ja 2002. aastal 14 976.
Glazunovka rajoonis on 63 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Glazunovka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Otška, Nerutš, Ruda, Litobež ja Budarin.
Maloarhangelski rajoon

Maloarhangelski rajoon (vene keeles "Малоархангельский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti lõunaosas. Rajooni keskus on Maloarhangelski linn.
Rajoon piirneb kirdes Pokrovskoje rajooniga, idas Kolpnõ rajooniga, lõunas Kurski oblastiga, läänes Glazunovka rajooniga ja loodes Sverdlovski rajooniga.
Rajooni pindala on 754,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 211, 2009. aastal 12 301 ja 2002. aastal 13 798.
Maloarhangelski rajoonis on 92 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Maloarhangelski linna) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Sosna.
Luidja rand

Luidja rand on rand Hiiumaa looderannikul Luidja lahe ääres.
Korrastatud liivarand on umbes 2,5 km pikk ja jääb valdavalt Luidja küla piiresse.
Üritused.
Luidja rannas toimuvad Luidja triatlon ja Luidja rannavolleturniir.
Kananagitsad

Kananagitsad on kanalihast valmistatud toode. 
Tavaliselt valmistatakse neid taimeõlis frititult.
Ajalugu.
Kananagitsad lõi 1950. aastal Robert C. Baker.
Viljandi Spordikool

Viljandi Spordikool on spordikool, mis tegutseb Viljandis aadressil Vaksali 4. Kooli direktor on Andres Kallavus.
Viljandi Spordikool on Eesti üks vanemaid ja suuremaid ning mitmekesisema alade valikuga spordikoole, mis on pärast avamist 1946. aastal katkestusteta tegutsenud.
Ajalugu.
Viljandi Spordikool alustas tegevust 1946. aastal. Esimene lend lõpetas 1949. aastal.
1987. aastal liideti spordikooli Jõud ja Kalev, 1991. aastal Tarvastu ja Kalevi Spordikool. 1994. aastal ühinesid need liidetud koolid Viljandimaa Spordikooliga ning tekkinud kool sai nimeks Viljandi Spordikool. 2000. aastal liitus kooliga ka Päri Spordikool. 
1990. aastatel oli päevakorral spordikooli sulgemine, sest tollal likvideeriti Eestis kampaania korras palju spordikoole ja võeti prioriteediks klubiline noortesport. Alles jäid vaid mõned spordikoolid, nende hulgas Viljandi.
Praegu toimuvad Viljandi Spordikooli treeningud peakompleksis aadressil Vaksali 4, aga ka Viljandi Spordihoones, Paalalinna viilhallis, Viljandi Sõudebaasis, Holstre-Polli Vabaajakeskuse tervise- ja suusaradadel, Viljandi Suusabaasis ja Viljandi Kaare Kooli võimlas.
2019. aastal lõpetas spordikooli 71. lend.
Osakonnad.
Aerutamine – treener Peeter Becker
Akadeemiline sõudmine – treenerid Ruth Vaar ja Robert Jürimaa
Ilu- ja rühmvõimlemine – treenerid Kersti Peterson, Katrin Peterson, Annika Karin Vahter ja Urve Tamm
Judo – treenerid Inessa Maksimov ja Viljar Kannel
Kergejõustik – treenerid Priit Sihver, Leho Estorn, Liina Peel ja Ants Kuusik
Korvpall – treenerid Rauno Tamm ja Vello Rits
Käsipall – treener Marko Koks
Laskmine – treener Kairi Heinsoo
Lauatennis – treenerid Kert Villems ja Rivo Saaremäe
Vabamaadlus – treenerid Rain Aleksandrov ja Aarne Kõiv
Suusatamine – treenerid Eve Tammemäe ja Jaan Kallak
Vibusport – treenerid Aune Varik ja Tõnu Varik
Võrkpall – treenerid Merle Keerutaja, Margit Keerutaja ja Tauno Lipp
Füsioterapeudid Raido Vares, Marju Veevo ja Jaanus Akel (ka ÜKE treener)
Jordan Burroughs

Jordan Ernest Burroughs (sündinud 8. juulil 1988) on Ameerika meister ja olümpiavõitja vabamaadluses.
Isiklik.
Jordan Burroghs on kristlane.
12. oktoobril 2013 abiellus Burroghs Lauren Mariacheriga. Nende poeg Beacon sündis 19. juulil 2014. Nende teine laps, Ora, sündis 11. juuni 2016.
Elulugu.
Jordan Ernest Burroughs kasvas üles Sicklerville'i linnas, olles oma peres kõige noorem. Ta hakkas maadlusega tegelema viieaastaselt. Burroughs käis Winslow Townshipi keskkoolis.
Anneli Siimussaar

Anneli Siimussaar (sündinud 2. aprillil 1972) on eesti omavalitsustegelane ja muuseumitöötaja.
Ta õppis aastatel 1979–1987 Palupera 8-klassilises Koolis ja 1987–1991 Tartu Pedagoogilises Koolis. Aastatel 2006–2009 õppis ta ja lõpetas Sisekaitseakadeemias halduskorralduse eriala. 2018. aastal sai Tartu Ülikoolist sotsiaalteadustemagistri kraadi kultuurikorralduse erialal. 
Ta oli aastatel 1991–2000 õpetaja Villevere algkoolis, 2005–2009 Imavere valla arendusnõunik ja 2009–2013 abivallavanem.
20. novembril 2013 sai temast Võhma linnapea, kus ta oli ametis 2017. aastani. Ta on Põhja-Sakala vallavolikogu sotsiaalkomisjoni esimees.
Alates aprillist 2018 juhib ta Eesti Piimandusmuuseumi Imaveres.
Saksa dogi

Saksa dogi on koeratõug. On üks maailma suurimaid koeratõuge ja pärineb Saksamaalt. Saksa Dogi teatakse ka kui Taani Dogi - mõlemad üks ja sama tõug. 
Kehaehitus.
Seltsi-, valve- ja kaitsekoer. Turjakõrgus on isastel vähemalt 80 cm, emastel vähemalt 72 cm.
Omadused.
Saksa dogi on sõbralik tõug, keda on kutsutud ka õrnaks hiiglaseks. Dogid on seltsiloomad, kes tahavad väga palju suhelda. Nad on väga kavalad, kuid võivad ka kergesti solvuda, kui neid pole õigesti koheldud. 
Tervis.
Saksa dogidel, nii nagu paljudel teistel suurtel tõugudel, on aeglane ainevahetus. Sellega tuleb arvestada toidu valikul ja toidukoguste määramisel. Terviseprobleemidest võib esineda düsplaasiat, südamehaigusi, maokeerdu ja mao laienemist. (Pimedust ja kurtust esineb eelkõige lumivalgetel dogidel vahel ka lumivalgetel mõne üksiku musta laiguga, sellepärast ei tohiks omavahel ristata arlekiin x arlekiin, merle x arlekiin ja merle x merle - kuna kõik kannavad merle geeni). Kuna dogi on koeratõugudest üks sügavarinnalisemaid, on ka neil teiste tõugudega võrreldes suurem maokeeru ja mao laienemise tekke risk. Saksa dogid elavad keskmiselt 8–10-aastaseks. Kui toiduvalik ja elustiil on õige, siis ka oluliselt vanemaks.
Näitlemine

Näitlemine on kehastumine teiseks tegelaseks või olendiks teatris, televisioonis, filmis, raadios või mujal meedias.
Näitlemiseks on vaja mitmesuguseid oskusi, nagu näiteks hästi arenenud kujutlusvõimet, emotsionaalset ja selget kõnet ning füüsilist ja vokaalset ilmekust. Elukutsena tegelevad näitlemisega näitlejad.
Näitekunstiõpe Eestis.
Eestis on võimalik teatritööd õppida Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia lavakunstikoolis ja Tartu Ülikooli Viljandi Kultuuriakadeemias.
Ajalugu.
Maailma teadaolevalt esimesed elukutselised näitlejad töötasid Vana-Kreekas.
NSV Liidu teeneline treener

NSV Liidu teeneline treener (vene keeles Заслуженный тренер СССР) oli aunimetus spordi valdkonnas Nõukogude Liidus. 
Aunimetus asutati 1956. aastal NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Kehakultuuri- ja Spordikomitee määrusega. Aunimetusega kaasnes rinnamärk. 7. augustili 1956 avaldas Sovetski Sport NSV Liidu teenelise treeneri aunimetuse pälvinud 56 treeneri nime. 
Enne teenelise treeneri aunimetuse kehtestamist anti teenekatele treeneritele teenelise meistersportlase aunimetus. 
Venemaa Föderatsioonis antakse välja Venemaa teenelise treeneri aunimetust.
Rich Brian

Rich Brian (õige isikunimi on Brian Imanuel; sündinud 2. septembril 1999 Jakartas) on Indoneesia räppar ja koomik.
Ta sai tuntuks oma debüütlauluga "Dat Stick", mis anti välja 2016. aasta märtsis.
Lapsepõlv.
Brian Imanuel sündis 2. septembril Jakartas Indoneesias. Vanemad olid hiina-indoneesia päritoluga. Tema perekonnas oli koos temaga kokku 5 last, kaasa arvatud laulja ja moeblogija Sonia Eryka.
Johann Köleri monument

Johann Köleri monument on maalikunstnik Johann Kölerile pühendatud mälestusmärk Viljandis Johann Köleri pargis.
See rajati 1976. aastal, mil tähistati Köleri 150. sünniaastapäeva.
Skulptuuri autor on Edgar Viies, arhitekt Rein Luup.
Monument on registreeritud riikliku kunstimälestisena.
Ingatsi õpperada

Ingatsi õpperada on Kuresoo rabas asuv õpperada Sandra külas Põhja-Sakala vallas Viljandimaal. 
Raja pikkus on 4,3 km. Rajal asuvad vaatetorn, 8 pinki, 5 puhkekohta ja kuivkäimla.
Kolpnõ rajoon

Kolpnõ rajoon (vene keeles "Колпнянский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Kolpnõ alev.
Rajoon piirneb põhjas Pokrovskoje rajooniga, kirdes Livnõ rajooniga, kagus Dolgoje rajooniga, lõunas Kurski oblastiga, läänes Maloarhangelski rajooniga.
Rajooni pindala on 1176,7 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 814, 2009. aastal 17 141 ja 2002. aastal 18 970.
Kolpnõ rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Kolpnõ alevi) ja üheksa külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Sosna ja Fošnja.
Viljandi Avatud Noortetehas

Viljandi Avatud Noortetehas (VANT) on noorte vaba aja veetmise koht, mis avas uksed 8. septembril 2013. 
Tegu on vana Viljandi Lennukitehasega, mis tegeles ka lihtsate liinibusside ehitusega. Seal valmistati ka Baltimaade esimene furgoonkerega gaasikaitse auto. Sealt majast leiab ka noorsootöötajaid. Noortetehases on võimalik rentida musta saali, bändiruumi, sauna, valgus- ja helitehnikat, sise-"skatehall"´i. 
Tegevused:
Jaanus Tepomees

Jaanus Tepomees (sündinud 10. märtsil 1987 Lääne-Virumaal Laekvere vallas Muugas) on eesti näitleja.
Töökäik.
Pärast Tartu Ülikooli Viljandi kultuuriakadeemia lõpetamist oli ta esialgu vabakutseline näitleja, aastatel 2017–2023 oli ta Vanemuise teatri näitleja.
Lisaks teatrilavastustele on Jaanus Tepomees kaasa teinud filmides ("Polaarpoiss"), teleseriaalides ("Kuum jälg", "Köök", "Padjaklubi"), reklaamides, muusikavideotes. Ta on Eesti Näitlejate Liidu liige.
Greete Steinburg

Greete Steinburg (sündinud 17. märtsil 1991) on eesti jalgrattur.
2017. aastal valiti ta Eesti parimaks naisjalgratturiks.
2018. aastal võitis ta esikoha Portugalis 6° Maratona Capital do Move rattamaratonil ja Itaalias Pinzolos Dolomitica Brenta Bike Marathonil.
2018. aastal valiti ta Eesti parimaks naisjalgratturiks.
Ennuksemäe metsavennapunker

Ennuksemäe metsavendade punker oli 1944. aastal ehitatud metsavendade peidupaik Holstre ja Mustla vahel asuvas metsas. Selle rajasid Nõukogude okupatsioonivõimude eest põgenevad mehed Jaan ja Evald Sova. 21. veebruaril 1945 alustas NKVD rünnakut punkri asukate vastu. Üle kuue tunni kestnud lahingus hukkus seitse metsavenda ja kaks ründajat. Viis inimest (sealhulgas üks naine) võeti kinni.
Aastal 2010 taastati punker ligilähedases suuruses. 31. oktoobril 2016 hävis see tules. Punker taastati uuesti ja avati külastajatele 18. augustil 2021.
Taastatud punkris on kaks sisse- ja väljapääsu, kuus nari, köetav pliit ning tunnel, mis ühendab punkrit mäe jalamil asuva sissepääsuga. Punker on avatud ilma etteregistreerimata iga päev ja selles saab ka ööbida.
Peeter Tarvis

Peeter Tarvis (sündinud 14. detsembril 1993) on eesti jalgrattur. Ta töötab Riigikohtu Tsiviilkolleegiumis nõunikuna. Peeter Tarvis on lõpetanud Tartu Ülikooli õigusteaduskonna ja tal on magistrikraad. 
2015. aastal võitis ta Tartu Rattamaratoni.
Ivo Suur

Ivo Suur (sündinud 16. septembril 1989 Valgas) on eesti jalgrattur ja triatleet.
Tulemused triatlonis:
2017
1.koht Eesti Meistrivõistlused poolpika distantsi triatlonis (4. koht Ironman 70.3 Otepää üldarvestuses http://www.ironman.com/et-ee/triathlon/events/emea/ironman-70-3/otepaa/tulemused.aspx#axzz51yp8CjEK)
1.koht Eesti Meistrivõistlused olümpiadistantsi triatlonis http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&amp;RId=132&amp;EId=4
1.koht Tartu Mill linnatriatlon (Olümpiadistants) http://www.racetecresults.com/Results.aspx?CId=16573&amp;RId=127&amp;EId=2
2.koht Denmark, Herning ETU Middle Distance Triathlon European Championships https://www.triathlon.org/results/result/2017_herning_etu_challenge_middle_distance_triathlon_european_championships/316421
Silver Schultz

Silver Schultz (sündinud 6. jaanuaril 1988) on eesti treener ja endine jalgrattur.
Venemaa teeneline treener

Venemaa teeneline treener (vene keeles Заслуженный тренер России) on aunimetus spordi valdkonnas Venemaal. Asutatud 1992. aastal. Aunimetusega kaasneb rinnamärk.
Alates 2007. aastast on teenelise treeneri aunimetust välja antud ka välismaalastele (2015. aasta seisuga seitsmele inimesele).
Nõukogude Liidus anti välja NSV Liidu teenelise treeneri aunimetust.
T-155 Fırtına

T-155 Fırtına on Türgis valmistatud soomustatud liikurhaubits. On relvastuses.
Pagurus bernhardus

Pagurus bernhardus on erakvähklaste sugukonda kuuluv liik vähilaadseid.
Ta asustab muu hulgas Põhjamere, Läänemere ja Vahemere rannikuäärseid alasid.
Erakvähklased

Erakvähklased ("Paguridae") on sugukond kümnejalaliste seltsi kuuluvaid vähke.
Erakvähklasi on umbes 600 liiki, perekondi on enam kui 70. Nad elavad peamiselt troopiliste ja subtroopiliste merede litoraalis.
Rossiiskije Železnõje Dorogi

Rossiiskije Železnõje Dorogi (vene keeles «Росси́йские желе́зные доро́ги» 'Venemaa Raudteed', lühendatult «РЖД») on Venemaa riiklik ettevõte, mis muu hulgas haldab Venemaa avalikke raudteid.
Seisuga 2012 oli ettevõtte üks maailma suuremaid transpordiettevõtteid. Ettevõte on Venemaa kõige suurem tööandja.
Ettevõte moodustati 2003 Venemaa Raudteeministeeriumi (vene keeles Министерства путей сообщения России) baasil.
2019. aastal vedas ettevõte 1,2 miljardit reisijat ja 1,28 miljardit tonni lasti.
2022. aasta aprillis kuulutati Krediididerivatiivide komitee otsusega Rossiiskije Železnõje Dorogi maksejõuetuks, kuna ettevõte ei suuda oma võlakirjade intressi tasuda.
Mis? Kus? Millal? (formaat)

"Mis? Kus? Millal?" on eeskätt vene keelt rääkivates riikides (aga ka näiteks Eestis) levinud intellektuaalne telemäng. 
Saates osaleb kuuest mängijast (nimetatakse tarkadeks) koosnev võistkond, kes ühe minuti jooksul peab ajurünnaku meetodil vastama televaataja küsimusele. Mäng lõppeb siis, kui targad või nende vastu mängivad televaatajad koguvad kuus punkti.
Esimene telemäng oli eetris Venemaal 1975.
Telemängu eesti versiooni "Mis? Kus? Millal?" on näidatud Kanal 2-s.
Pesnjarõ

Pesnjarõ (vene ja valgevene keeles Песняры) oli Valgevene ansambel, mis tegutses 1969–1998.
Ansambel asutati 1969 Vladimir Muljavini eestvõttel.
Ansambli laulude seas on näiteks "Касіў Ясь канюшыну", "Беловежская пуща", "Белоруссия", "Вологда" ja "За полчаса до весны".
Riiklik Vene Muuseum

Riiklik Vene Muuseum (vene keeles Государственный Русский музей) on Venemaal Peterburis asuv muuseum. Muuseumis on maailma suurim vene kunsti kogu.
Muuseum avati 1895. Enne 1917. aastat kandis muuseum nime Keiser Aleksander III Vene Muuseum (vene keeles Русский Музей Императора Александра III).
2015. aasta seisuga oli muuseumis arvel 410 915 säilitusüksust.
Moonsorrow

Moonsorrow on Soome "metal"-ansambel, mille laulud sisaldavad elemente soome mütoloogiast. Laulud on peaaegu eranditult soomekeelsed ning sisaldavad nii folk- kui ka "black metal"'i elemente. Bänd ise nimetab oma muusikat eepiliseks pagan-"metal"'iks. 
Ansambel on tuntud pikkade lugude poolest: nende lühimad laulud kestavad 6–8 minutit, pikimad aga ligi 30 minutit. Näiteks on kahest laulust koosneva viienda stuudioalbumi "" pikkus 56 minutit ning laulud kestavad vastavalt 30 ja 26 minutit. 
Ansambli asutasid 1995. aastal teismelised Ville ja Henri Sorvali. 1999. aastal võeti kampa trummar Marko Tarvonen. Esimene kontsert anti 31. märtsil 2000 Turus pärast seda, kui kitarristiks oli leitud Mitja Harvilahti ja klahvpillimängijaks Markus Euren.
2004. aastal, albumi “Verisäkeet” salvestusperioodil, mainis Henri, et Moonsorrow võtab musikaalselt teise suuna ning annab välja grind-core albumi “Raah Raah Blääh” Lakupaavi nime all. Paljud meediaväljaanded, sealhulgas Blabbermouth.net, jäid nalja uskuma. Naljapärast salvestas bänd 30-minutilise albumi ära ning seal oli 21 laulu. Laulud olid ropud ja kohati homofoobsed (näiteks esimese laulu pealkiri oli “Surm kunstipededele… ja muudele!”).
Tavaliselt esineb ansambel suurtel "metal"-muusikafestivalidel. Alates 2004. aastast nad on esinenud ka väljaspool Soomet, näiteks Eestis 2006., 2011. ja 2022. aastal. Iseseisvaid kontserte annavad nad suhteliselt harva.
Finntroll

Finntroll on Soome-Rootsi "folk metal"'i ansambel. Ansambli esitused või laulud sisaldavad elemente "pagan metal"'ist ja soome tantsumuusikast: humppa'st.
Ansambel asutati 1997.
National Geographic

National Geographic (varem "National Geographic Magazine") on 1888. aasta 13. jaanuaril asutatud National Geographic Society ametlik ajakiri. Ajakirja väljaandmist alustati üheksa kuud pärast ühingu asutamist ning see on ilmunud katkematult tänapäevani.
Keeleversioonid.
Ajakiri on ilmunud ka läti, kreeka, aserbaidžaani, ukraina ja mongoli keeles. Pärsia keeles ilmub sama sisuga ajakiri nime all Gita Nama.
Ürituskorraldus

Ürituskorraldus (inglise keeles "event management") on projektijuhtimise rakendus ürituse läbiviimisel.
Ürituskorralduse hulka loetakse enamasti ürituse eelarve koostamist, vajalike lubade hankimist, ajakava koostamist, toimumiskoha valimist, esinejate kaasamist, kujunduse valimist ja paigaldamist, turvalisuse tagamist ja toitlustamist.
Ürituskorraldust võib rakendada eri suuruses ürituste korraldamisel alates olümpiamängudest kuni ettevõttesiseste koosolekuteni.
Ettevõtted, huvirühmad ja heategevusorganisatsioonid korraldavad üritusi, et teha reklaami, luua ärisuhteid või tähistada saavutusi.
Ürituskorraldus üks üheksast kultuurikorralduse valdkonnast .
Üritus või sündmus?
Eesti Keele Instituudi sõnastike ja keelenõuannete kohaselt saab korraldada üritusi, mitte sündmusi. "Eesti keele seletava sõnaraamatu" andmetel on üritus "ettevõtmine, tegutsemine mingil eesmärgil" ja sündmus "juhtuv või juhtunud asi, nähtus, olukord". Teisisõnu: sündmusi ei saa korraldada, sest need juhtuvad iseenesest. Ürituse tõlgendamine nurjunud katseks pole selles kontekstis põhjendatud.
Ürituseliigid.
Üritusi võib liigitada näiteks sisu, vormi, eesmärgi, külastajate arvu ja sihtrühma põhjal.
Turundusvahend.
Ürituskorraldust võib kasutada strateegilise turunduse ja kommunikatsiooni tööriistana, mida kasutavad igas suuruses ettevõtted. Seda kasutatakse, et suhelda olemasolevate ja potentsiaalsete klientidega. Näiteks reklaamile orienteeritud ürituste alla võib lugeda pressikonverentsid, promoüritused ja tooteesitlused.
Üritusekorraldaja.
Üritusekorraldaja on isik, kes planeerib ja viib ellu ürituse, võttes vastutuse loominguliste, tehniliste ja logistiliste aspektide eest. Siia kuulub ürituse üleüldine ülesehitus, reklaam, audiovisuaalne produktsioon, eelarve ja ajakava koostamine, logistiliste lahenduste leidmine ja erinevad läbirääkimised.
Haridus.
Järjest rohkem on ülikoole, mis korraldavad kursuseid ja annavad kraadiõpet ka üritus- ja kultuurikorralduses. Lisaks akadeemilistele kursustele on palju ühinguid, mis korraldavad kursusi selle valdkonna väljaõppevajaduste rahuldamiseks. Õpingud sisaldavad planeerimiseks vajalike oskuste saavutamist.
Fenriz

Gylve Fenris Nagell (tuntud esinejanimega Fenriz; sündinud 28. novembril 1971) on norra muusik ja poliitik. 
Ta on tuntud kui üks kahest ansambli Darkthrone liikmest.
Harstad

Harstad (põhjasaami keeles "Háštá") on linn Norras Tromsi maakonnas Harstadi vallas.
Birštonas (huutor)

Birštonas ehk Birštono Vienkiemis on huutor Leedus Birštonase omavalitsuses, Birštonase valla halduskeskus. Huutor asub Nemunase kaldal. Lisaks vallakeskusele asub huutoris ka raamatukogu. Asula ehitati välja nõukogude ajal, mil sinna rajati aiandusliku suunitlusega sovhoosi keskasula.
Fosforhape

Fosforhape ehk ortofosforhape on värvuseta kristalne aine, mille keemiline valem on H3PO4.
Fosforhape on keskmise tugevusega hape, mis lahustub hästi vees. Fosforhape ei ole mürgine.
Fosforhape moodustub tetrafosfordekaoksiidi reageerimisel küllaldase koguse veega:
P4O10 + 6H2O → 4H3PO4
Fosforhapet kasutatakse laialdaselt järgnevate tööstustoodangute valmistamisel: abrasiivid, adsorbendid ja absorbendid, toidulisandid, väetised, korrosiooni inhibiitorid, värvained, viimistlusained, tulekustutid, kütused ja kütuselisandid, laboratoorsed kemikaalid, oksüdeerijad ja redutseerijad, puhastavad keemiatooted jm.
Fosforhapet turustatakse tavaliselt 85% vesilahusena, mis on värvusetu, lõhnatu ja mittelenduv. 85% fosforhappe vesilahus on siirupitaoline paks vedelik, mida on siiski võimalik valada.
Venemaa suur kirjanduspreemia

Venemaa suur kirjanduspreemia (vene keeles Большая литературная премия России) on mitteriiklik iga-aastane kirjandusauhind Venemaal.
Auhinna asutasid 2000. aastal Kirjanike Liit Venemaal ja ärikontsern ALROSA. Auhindu jagatakse kolmes kategoorias: 
Laureaatide arv igas kategoorias ei ületa kolme. Preemiasumma jagatakse laureaatide vahel võrdselt. Alates 2005. aastast antakse välja eripreemiat "Venemaa hüvanguks".
Hoboala

Hoboala oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Mügra küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Endisaegne küla jääb praeguse Saverna-Jõksi tee äärde.
Hüüdre

Hüüdre oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Jõgehara küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda.
Jakapi

Jakapi (ka Jakobi) oli küla Võrumaal. Küla jääb tänapäeval Liiva küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Urvaste kihelkonda.
Kindsi

Kindsi oli küla Põlvamaal. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Praegu on küla ala Karilatsi territooriumil.
Kolovere

Kolovere on/oli mitme Eesti küla põhinimi või variantnimi:
Dolgoje rajoon

Dolgoje rajoon (vene keeles "Должанский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Dolgoje alev.
Rajoon piirneb põhjas Livnõ rajooniga, idas Lipetski oblastiga, lõunas Kurski oblastiga ja läänes Kolpnõ rajooniga.
Rajooni pindala on 908,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 11 561, 2009. aastal 12 768 ja 2002. aastal 14 187.
Dolgoje rajoonis on 136 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Dolgoje alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Tim ja Kšen.
Ungarikeelne Vikipeedia

Ungarikeelne Vikipeedia (ungari keeles "Magyar Wikipédia") on Vikipeedia ungarikeelne versioon, mis sai alguse 8. juulil 2003.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Vepsakeelne Vikipeedia

Vepsakeelne Vikipeedia (vepsa keeles Vepsän Vikipedii) on Vikipeedia vepsakeelne versioon. See sai alguse 1. veebruaril 2012.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraator.
Komikeelne Vikipeedia

Komikeelne Vikipeedia (komi keeles "Коми Википедия") on Vikipeedia komikeelne versioon. See sai alguse augustis 2004.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Udmurdikeelne Vikipeedia

Udmurdikeelne Vikipeedia (udmurdi keeles Удмурт Википедия) on Vikipeedia udmurdikeelne versioon. See sai alguse 24. oktoobril 2005.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Ersakeelne Vikipeedia

Ersakeelne Vikipeedia (ersa keeles Эрзянь Википедия) on Vikipeedia ersakeelne versioon. See sai alguse 26. mail 2008.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Mäemarikeelne Vikipeedia

Mäemarikeelne Vikipeedia (mäemari keeles Кырык марла Википеди) on Vikipeedia mäemarikeelne versioon. See sai alguse 17. oktoobril 2010.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Permikomikeelne Vikipeedia

Permikomikeelne Vikipeedia (permikomi keeles Перем коми Википедия) on Vikipeedia permikomikeelne versioon. See sai alguse oktoobris 2010.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Niidumarikeelne Vikipeedia

Niidumarikeelne Vikipeedia (niidumari keeles Олык Марий Википедий) on Vikipeedia niidumarikeelne versioon. See sai alguse 9. juulil 2009.
Seal on artiklit, millega see on artiklite arvult . keeleversioon, ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Livvikokeelne Vikipeedia

Livvikokeelne Vikipeedia (livviko keeles Livvinkarjalan Wikipedii) on Vikipeedia livvikokeelne versioon. See sai alguse 7. oktoobril 2016.
Seal on artiklit ja lehekülge.
Mokšakeelne Vikipeedia

Mokšakeelne Vikipeedia (mokša keeles Мокшень Википедиесь) on Vikipeedia mokšakeelne versioon. See sai alguse 26. mail 2008.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
Põhjasaamikeelne Vikipeedia

Põhjasaamikeelne Vikipeedia (põhjasaami keeles Davvisámegiel Wikipedia) on Vikipeedia põhjasaamikeelne versioon. See sai alguse 20. juulil 2004.
Seal on artiklit ja lehekülge. Seal on registreeritud kasutajat (kellest aktiivseid on ) ja administraatorit.
The Secret Diaries of Hitler's Doctor

"The Secret Diaries of Hitler's Doctor" ('Hitleri ihuarsti salajane päevik', ka 'dr Morelli kalendermärkmik') on David Irvingi 1. juunil 1983 kirjastuse Scribner väljaandel ilmunud raamat.
Raamatus on toodud ära mitme Kolmanda Riigi juhi ihuarsti Theodor Morelli žurnaali sissekanded. Dr. Morelli kalendermärkmik olevat kadunud 1945. aastal, kuid ilmunud 1981. aastal välja Ameerikas.
Pole teada, kas Hitler oli teadlik oma tervisega seotud andmete üleskirjutamisest. Allikate kohaselt keeldunud füürer Morelli palvest tema haiguslugu kirja panna, vastates: "Ma pole kunagi haige olnud. Kirja panna pole midagi." (Neumann ja Eberle, 15:2013).
Hans-Joachim Neumanni ja Henrik Eberle raamatu "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos" ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund") kohaselt tegi Adolf Hitleri ihuarst oma "patsiendi A" tervise kohta põhjalikke märkmeid juhuks, kui Hitleriga peaks midagi juhtuma. Uurijate arvates johtus see hirmust Riigi Julgeoleku Peaameti 6. osakonna, välisluurega tegelenud SD ("Sicherheitsdienst") ja Gestapo ees (Neumann ja Eberle, 15:2013). 
Päeviku sissekanded lõpevad 21. aprillil 1945, mil Morell tegi oma kalendermärkmikku sissekande: "Töölt vabast.!" (Neumann ja Eberle, 62:2013).
Morelli žurnaali sissekanded.
Morelli žurnaalis olid kliendid tähistatud koodnimedega; nii oli Saksa välisminister Joachim von Ribbentrop "patsient X" ja Benito Mussolini "patsient D" (Ohler, 36:2017). Adolf Hitler oli "patsient A" ja Eva Braun "patsient B". "Patsient A" on täitnud pea kogu kartoteegi. 
Morell hakkas Hitlerile ravimeid ja mitmesuguseid preparaate manustama 1936. aastal. Tema poolt välja töötatud nn baasravi koosnes 10- või 20-protsendise glükoosilahuse, Vitamultini ja ainevahetust soodustava Tonophosphani süstidest Neumann ja Eberle, 77:2013). Neumanni ja Eberle arvestuste järgi manustati Hitlerile süstide ja suu kaudu ühtekokku 82 ravimit ning joogiks soovitati talle Karlsbadi mineraalvett Mühlbrunnen. (Neumann ja Eberle, 77-78:2013)
Morelli kalendermärkmiku igapäevastest kannetest paistab, et Hitler sai aastail 1941–1945 kuut nimetust uinuteid (Neumann ja Eberle, 86:2013). Hitlerile manustati Brom-Nervaciti, luminaletti, Phanodormi, Tempidormi, Profundoli ja Quadro-Noxi (Neumann ja Eberle, 83:2013). Lisaks olevat füürer tarvitanud uinuteid ka omal käel. Kuid märkmikukanded ei anna alust arvata, et Hitleril oleks esinenud barbituraadisõltuvust (Neumann ja Eberle, 86:2013). 
Kuid Morelli märkmikukanded Hitleri uinutitarbimise kohta ei ole usaldatavad, kuna kaledermärkmikku on tehtud kanded "uinutit ei võetud", mis annab osadele uurijatele alust oletada, justkui oleks Hitler muidu seda pidevalt kasutanud; lisaks võttis ta seda ka Morelli teadmata (Neumann ja Eberle, 82:2013).
Morelli päevaraamat allikana.
Hans-Joachim Neumann ja Henrik Eberle on oma raamatus "Kas Hitler oli haige? Lõppdiagnoos" ("War Hitler krank? Ein abschließender Befund") Hitleri psühhopatoloogia osas pööranud erilist tähelepanu just Morelli kalendermärkmikule. Raamatus on Hitlerile manustatud ravimite loetelus 82 ravimpreparaati.
Pentetrasool

Pentetrasool on keemiline aine ja ravimi toimeaine. Ravimina liigitatakse hingamisteede stimulaatorite hulka.
Pentetrasool on kesknärvisüsteemi stimulant ja selle kasutamise näidustused varasematel aegadel olid vereringe ja hingamiselundkonna stimuleerimine. Kasutati ka köha ja hingamisteede häirete, kõrge vererõhu ja sügeluse korral.
Suurtes kogustes põhjustab ravim pentetrasooli indutseeritud krampe.
1940. aastatel tootis ravimit Knoll AG, Ludwigshafen. (Irving, 58:1983; (Neumann ja Eberle, 80:2013)
Nimetused.
Pentetrasooli turunimed on: Cardiazol, Cardiazole, 
Cardifortan, Cardiotonicum, Cardosal, Cardosan, 
Cenalene-M, Cenazol, Coranormol, Coratoline, Corazol, 
Corazole, Corvasol, Coryvet, Deumacard, Diovascole, 
Gewazol, Kardiazol, Korazol, Metrazol, Phrenazol, 
Ventrazol.
"Cardiazol".
Hermann Göring olevat Adolf Hitlerile rääkinud, et uimasuse ja nõrkuse korral tarvitab ta Cardiazoli.(Irving, 58:1983)
Ohleri arvates laitis aga Theodor Morell Hitleril selle aine kasutamise maha. Göringil oli vererõhk madal, kuid kuna aine tõstab vererõhku ja tekitab krampe, siis see võib Hitleri südameprobleemide ja kõrge vererõhu tõttu talle riskantseks osutuda (Irving, 99:1983; Ohler, 133:2017 
Arvatakse, et Hitleri Cardiazoli manustamine sai alguse 1941. aastal, kui kardioloog Arthur Weber arvas, et patsient võib põdeda südame pärgarterite skleroosi. Morell manustas Hitlerile Cardiazoli kolm korda päevas 15–20 tilka korraga.(Neumann ja Eberle, 80:2013) Neumanni ja Eberle
kohaselt saanud Morelli patsient A (füüreri koodnimi) ka mitmeid teisi ravipreparaate nagu Sympatol, strofantiin, Strophantose, Prostophanta, Septojod, Coramiin jpt. Esdesan cum Nitro't ja nitroglütseriini ei olevat Hitler kasutanud.(Neumann ja Eberle, 83:2013)
Ajaloolist.
Pentetrasooli avastajaks 1934. aastal peetakse ungari-ameerika neuroloogi ja psühhiaatrit Ladislas J. Medunat, kes hakkas tol ajal ainet manustama psühhiaatriliste seisunditega, nagu skisofreenia, patsientidele. Aluseks oli oletus, et ravimi tekitaud krambid sarnanevad epilepsia tekitatud krampidele, ja toona eeldati, et skisofreenia ja epilepsia on teineteist välistavad. Sõjaväemeditsiinis kasutati Cardiazoli ka teiste vaimse häire vormide puhul. Kasutatud kogused olid suured, vahel juhtusid spasmide tagajärjel tekkima lausa luumurrud ja lihaserebestused.
Arjun

Arjun (sanskriti keeles अर्जुन) on India kolmanda generatsiooni lahingutank, mis arendati välja Rakṣā Anusandhān evaṃ Vikās Sangaṭhani poolt India maaväe jaoks. Tank on nimetatud Vana-India eepose Mahābhārata peategelase Arjuna järgi.
India maavägi võttis tanki kasutusele 2004. aastal.
Vladimir Fjodorov

Vladimir Nikolajevitš Fjodorov (vene keeles Владимир Николаевич Федоров; sündinud 31. märtsil 1951 Kobjai rajoonis Jakuudi ANSV-s) on vene rahvusest Sahha kirjanik (proosa- ja näitekirjanik) ning tõlkija.
Pärast Jakutski Riikliku Ülikooli geoloogiateaduskonna lõpetamist 1975. aastal töötas ta insener-geofüüsikuna, kuid 1977. aastal vahetas elukutset – hakkas ajakirjanikuks. 1990. aastal sai ta ajalehe Poljarnaja Zvezda peatoimetajaks (1990–1994); hiljem on ta juhtinud ka teisi ajalehti.
Kirjanduslikku tegevust alustas ta luuletajana. Esimene luulekogu ilmus 1982. aastal. Ta on kirjutanud näidendeid, sealhulgas lastele. Tema teostest tuntuim on näidend "Odisseja inoka Jakutskogo" ("Одиссея инока Якутского"). Ta on tõlkinud jakuudikeelset kirjandust vene keelde. 
Tunnustus.
Ta on Sahha (Jakuutia) Vabariigi Vaimsuse Akadeemia liige ja Sahha (Jakuutia) Vabariigi teeneline kultuuritöötaja.
Heiki Vaher

Heiki Vaher (kunstnikunimega "Heiki Waher"; sündinud 4. veebruaril 1979) on eesti kunstnik, karikaturist ja illustraator. 
Ta on kunstnikuna autodidakt. 1998. aastast on ta vabakutseline, tegutsedes illustraator-jutustaja, maalikunstniku, graafiku, skulptorina. Ta on teinud mootorsõidukitele aerograafmaalinguid. Ta eksperimenteerib selliste kunstiliikidega nagu "tattoo" ja loominguline arhitektuur. Ta on juhendanud laatadel laste joonistamise õpitubasid.
2013. aastal ilmus tema koomiksisarja "Horn Devil and Bloody Mary" (24 lk, must-valge; kirjastus Juta &amp; Jänkud) esimene vihik. Horn Devil on mootorratturist sisalik postapokalüptilises maailmas, kellel on alalõpmata sekeldusi, mille põhjustajaks on ta peamiselt ise. 
Tema koomikseid ja karikatuure on avaldatud ajakirjas Motomaania ja huumoriajakirjas Pilkaja.
Viljar Viljamäe

Viljar Viljamäe (17. jaanuaril 1938 Ahja vald Tartumaa – 13. märts 2009 Haapsalu) oli eesti karikaturist ja fotograaf. 
1957. aastal lõpetas Ahja Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Vabariikliku Meditsiinilise Kõrgkooli. 
Pärast kooli lõpetamist asus elama Haapsallu, kus töötas velskrina kuni 1974. aastani. Edasi töötas Lääne Kaluri varietee direktorina. 1993. aastast töötas fotograafina ja oli Haapsalu fotoklubi organisaator. Tema fotosid on kasutatud trükiste kujundamisel. 
Joonistas karikatuure, mida avaldas alates 1970. aastatest pseudonüümiga WIL ajakirjas Pikker ja ajalehes Töörahva Lipp.
Viljar Viljamäe on maetud Haapsalu metsakalmistule.
Ki no Tsurayuki

Ki no Tsurayuki (紀 貫之, 872 – 945) oli Heiani ajastul elanud jaapani luuletaja, õukondlane ja ametnik, üks kolmekümne kuuest luulepühakust. Ta oli 905. aastal ilmunud esimese keiserliku luuleantoloogia "Kokin Wakashū" ("Vanema ja praeguse jaapani luule kogu") peatoimetaja ja jaapanikeelse eessõna autor. 
Aastatel 930–935 oli ta Tosa provintsi kuberner.
Tegevus kirjanikuna.
Lisaks "Kokin Wakashū" toimetamisele pani Tsurayuki aluse jaapanikeelsele päevikukirjandusele, kirjutades umbes 935. aastal "Tosa nikki" ("Tosa päeviku"), milles kirjeldab oma reisi Shikoku saarel asuvast Tosa provintsist tagasi Kyotosse. 
Säilinud on ka Tsurayuki isikukogu ja sadu luuletusi erinevates keiserlikes luuleantoloogiates. Samuti on ta esindatud luulekriitik Fujiwara no Teika koostatud kuulsas luuleantoloogias "Hyakunin Isshu" ("100 luuletust, 100 luuletajat").
Tsurayuki populariseeris ka jaapanikeelset "waka"-luulet alternatiivina Heiani ajastul Jaapanis levinud hiinakeelsele "kanshi"-luulele.
Isiklikku.
Ta oli jaapani luuletaja Ki no Tomonori onupoeg. Tsurayuki poeg Ki Tokibumi oli samuti luuletaja ja osales teise keiserliku luuleantoloogia "Gosen-shū" koostamisel.
Livnõ rajoon

Livnõ rajoon (vene keeles "Ливенский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Livnõ linn (ei kuulu rajooni koosseisu).
Rajoon piirneb põhjas Krasnaja Zarja rajooniga, idas ja kagus piirneb ta Lipetski oblastiga, lõunas Dolgoje rajooniga, edelas Kolpnõ rajooniga, läänes Pokrovskoje rajooniga ja loodes Verhovje rajooniga.
Rajooni pindala on 1806,3 km². Elanike arv oli 2012. aastal 32 170, 2009. aastal 33 182 ja 2002. aastal 34 200.
Livnõ rajoonis on 145 asulat, mis kuuluvad kuueteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsaim jõgi on Sosna.
Tsüklobarbitaal

Tsüklobarbitaal (ka "Phanodorm") on keemiline aine ja ravimi toimeaine. Ravimina liigitatakse tsüklobarbitaal barbituraatide hulka.
See psühhotroopne aine on varasematel aegadel leidnud rakendust unetuse ravis. Tänapäeval leidub seda ravimites koos mitmete muude toimeainetega.
Varem on esinenud tahtliku mürgitamise juhtumeid, mil enesetapjad on proovinud surma esilekutsumiseks tsüklobarbitaali sisaldavaid tablette üle annustada.
1940. aastatel tootis tsüklobarbitaali Saksamaal Bayer-Merck.(Irving 272:1983)
Heino Luiga

Heino Luiga (sündinud 5. detsembril 1950 Petseri rajoonis Ugar'ovas) on eesti koolijuht. 
Haridus.
1969. aastal lõpetas ta Misso Keskkooli. 1974. aastal lõpetas Tartu Riikliku Ülikooli eesti filoloogina.
Töö.
1978. aastal oli ta Obinitsa 8-klassilise kooli direktor, aastatel 1979–1981 aga Vana-Koiola 8-klassilise kooli direktor.
1980. aastatel töötas ta Põlva Rajooni RSN Täitevkomitee Haridusosakonnas, 1990. aastatel Põlva maakonnavalitsuse haridusosakonna juhataja.
Aastatel 2000–2014 oli ta Räpina Aianduskooli direktor.
Pokrovskoje rajoon

Pokrovskoje rajoon (vene keeles "Покровский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Pokrovskoje alev.
Rajoon piirneb põhjas Zalegoštši rajooniga, idas Verhovje rajooniga, kagus Livnõ rajooniga, lõunas Kolpnõ rajooniga, edelas Maloarhangelski rajooniga ja läänes Sverdlovski rajooniga.
Rajooni pindala on 1411 km². Elanike arv oli 2012. aastal 14 326, 2009. aastal 16 578 ja 2002. aastal 18 027.
Pokrovskoje rajoonis on 165 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Pokrovskoje alevi) ja kolmeteistkümne külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Lipovets, Trudõ, Kunatš, Medvežka, Fošnja ja Sosna.
Kruuta

Kruuta oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Roosi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kuudra

Kuudra (ka Kuudsa) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Lutsu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. 
Nõukogude perioodil oli Kuudra küla Põlva külanõukogu koosseisus. Elanike arv 1959. aasta rahvaloenduse järgi oli 54, 1970. aastal 43.
Küla kaotati 1978. aastal.
Kõlleste

Kõlleste (ka Kõllõstõ) oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Krootuse küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Kanepi kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kõrista

Kõrista oli küla Põlvamaal. Küla jääb tänapäeval Tõdu küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Põlva kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Kükä

Kükä (ka Küka) oli küla Tartumaal. Küla jääb tänapäeval Meeksi küla alale. Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda. Küla kaotati 1970. aastatel.
Sverdlovski rajoon

Sverdlovski rajoon (vene keeles "Свердловский район") on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Orjoli oblasti kaguosas. Rajooni keskus on Zmijovka alev.
Rajoon piirneb kirdes Zalegoštši rajooniga, idas Pokrovskoje rajooniga, kagus Maloarhangelski rajooniga, lõunas Glazunovka rajooniga, läänes Kromõ rajooniga ja loodes Orjoli rajooniga.
Rajooni pindala on 1061,4 km². Elanike arv oli 2012. aastal 16 275, 2009. aastal 17 596 ja 2002. aastal 18 070.
Sverdlovski rajoonis on 112 asulat, mis kuuluvad ühe linnaasunduse (Zmijovka alevi) ja seitsme külaasunduse koosseisu.
Rajooni tähtsamad jõed on Nerutš ja Optuhha.
Laaksaarõ

Laaksaarõ on paikkond Tartu maakonnas Räpina vallas Parapalu küla territooriumil. Paikkond oli varem küla staatuses (Laiksaare). Kihelkondlikult kuulus küla Räpina kihelkonda.
Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal

Saksa Demokraatliku Vabariigi marssal (saksa keeles "Marschall der Deutschen Demokratischen Republik", ka "Marschall der DDR") oli aastatel 1982−1989 Saksa Demokraatliku Vabariigi kõrgeim sõjaväeline auaste. 
Sellest madalam oli armeekindrali auaste. 
Aukraadi ei antud mitte kellelegi.
Nemwaltzi villa

Nemwaltzi villa on arhitekt Johannes Fuksi projekteeritud hoone Viljandis aadressil Oru 21. 
Hoone renoveeriti 2014. aastal ja selles asub Maaelu Edendamise Sihtasutus.
Ajalugu.
Hoone valmis 1924. aastal. 1940. aastal hoone natsionaliseeriti ning selles asus keskhaigla, hiljem lastesõim. Pärast sõime töö lõpetamist seisis hoone aastaid tühjana ning renoveeriti aastal 2014.
Vernik

Vernik on perekonnanimi. 
Nimede eestistamisel anti mõnedele sellenimelistele uueks perekonnanimeks Neem või Vermet.
Jaak Hinrikus

Jaak Hinrikus (sündinud 8. aprillil 1943 Virumaal Lahu külas) on eesti põllumajandustegelane.
1961. aastal lõpetas ta Rakke Keskkooli. 1966. aastal lõpetas ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia veterinaarteaduskonna loomaarstina. 
1968. aastast töötas Põlva kolhoosi loomaarstina. 1991. aastast oli Põlva kolhoosi esimees, hiljem Põlva kolhoosist välja kasvanud Põlva Põllumajanduse Osaühingu (nimemuutuse järel Põlva Agro OÜ) juhatuse esimees ja osanik. 2007. aastal omandas ta Põlva Agro OÜ-s enamusosaluse (90%). 2008. aastal müüs Põlva Agro OÜ Leedu Agrowill Groupile 200 miljoni krooni eest.
Ta on olnud Põlva vallavolikogu esimees.
Ta on olnud ka Eesti Piimakvoodi Nõukogu esimees, Eesti Tõuloomakasvatajate Ühistu nõukogu liige ja Eesti Põllumajandus-Kaubanduskoja piimatoimkonna liige.
Birštonase omavalitsus

Birštonase omavalitsus (leedu keeles "Birštono savivaldybė") on 1. järgu haldusüksus Leedus endise Kaunase maakonna aladel. 
Omavalitsuses on kaks haldusüksust, selle pindala on 124 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 4370 inimest.
Aastal 1966 sai Birštonase linn vabariikliku alluvusega linna staatuse. Aastal 1995 loodi sellest Birštonase linna omavalitsus. Aastal 1999 liideti sellega osa Prienai rajoonist ja ühtlasi sai omavalitsus tänapäevase nimekuju. Birštonase omavalitsusse kuulub Birštonase vald, omaette haldusüksuse moodustab veel Birštonase linn.
Suurim asula on halduskeskus Birštonas (2422 inimest), suuruselt teine asula omavalitsuses on Birštonase huutor. 2011. aasta seisuga olid elanikest 97,92% leedulased, 0,71% venelased, 0,35% poolakad ja 1,02% oli teistest rahvustest.
Omavalitsuse suurim jõgi on Nemunas, selle territoorium kuulub Nemunase loogete regionaalparki.
Kassimovo

Kassimovo (soome "Kasimo") on küla Venemaal Leningradi oblastis Vsevoložski rajoonis Agalatovo külaasunduses.
Maaühendus

Maaühendus on elektrivõrgus oleva seadme pingestatud osa juhuslik juhtiv ühendus maaga või maaga ühendatud seadmeosaga. Maaühendus tekib tavaliselt isolatsioonirikke tagajärjel. Kui seejuures toitevõrgu neutraalpunkt on maandatud, kujutab maaühendus endast ühefaasilist lühist. Ka muudel juhtudel võib maaühendus areneda lühiseks.
Maaühendus on kas otsene (näiteks õhuliini juhtme mahalangemise korral) või kaudne (nt kereühendus maandatud metallkere või juhtivast materjalist kaitsekesta korral). Maaühendus võib põhjustada elektriseadme töös häireid ning ohtlikku sammu- ja puutepinget.
Hugh Hefner

Hugh Marston Hefner (9. aprill 1926 Chicago – 27. september 2017 Los Angeles) oli USA ajakirjaväljaandja, ärimees ja "playboy". 
Eeskätt oli ta tuntud 1953. aastast ilmuva ajakirja Playboy peatoimetaja ja väljaandjana.