Carl Sarap

Carl Sarap (4. märts 1893 Voka, Jõhvi vald – 5. november 1942 Solikamsk) oli kirjastuse Odamees rajaja, toimetaja ja fotograaf.
Avaldas 1930. aastatel fotopostkaarte pseudonüümi Johanna Triefeldt (J. Triefeldt, Joh. Triefeldt) all. Tuntud on tema fotoseeriad "Kaunis kodumaa" ja "".
Elulugu.
Carl Sarapi isa Juhan Sarap oli Vokas koolmeister ja hiljem Sompas mõisavalitseja ning pidas 1920. aastatel Rakveres raamatukauplust. Juhan Sarpil oli talu Martsa külas.
Carl Sarapi õpingud Tartu Ülikoolis katkestas Esimene maailmasõda. Sõja lõpupoole õnnestus tal suurem rahasumma teenida, millega rajas Tartusse ettevõtte "Odamees - Carl Sarap". Lisaks kirjastamisele ja raamatukauplusele oli tal ka mänguasjadetööstus. Sarapi kirjastus ostis üles ja andis välja endise Siuru rühmituse liikmete teoseid, muud ilu- ja aimekirjandust, tõlketeoseid ning kalendreid. 
Aastal 1919 ja 1922–1927 andis Sarapi kirjastus välja kirjandus-, kunsti- ja teadusajakirja Odamees. 1919. aastal oli ajakirja tegevtoimetaja Friedebert Tuglas ja ajakirja ilmus viis numbrit. 1919. aastal anti lühikest aega välja ka nädalalehte Odamees. Tegevtoimetaja oli August Alle ja ilmus kümme numbrit. Pärast ajakirja omaniku vahetust töötas Sarap Odamehe ajakirja peatoimetajana aastatel 1928–1929. Sarapi kirjastus- ja raamatuäri raskustesse sattumise järel maksid tekkinud võlgu kinni käendajad – sugulased, tuttavad ja sõbrad. Carl Sarap kuulutati 1929. aastal maksejõuetuks. Sarapil oli elukaaslane Maari, kellega neil oli lapsed.
Carl Sarap kolis tagasi Rakverre, kus koos endise Toila kooliõpetajast uue elukaaslase Johanna Triefeldtiga (1899–1968) pidas alates 1929. aastast J. Triefeldti ärinime all raamatukauplust, kus Sarapi vedada oli fotoosakond ja ta pühendus fotograafiale. 
Alates 1934. aastast hakkas Sarap süsteemselt pildistama Eesti kohavaateid, loodust, loomi, külasid, linnu. Ta rändas fotoaparaadiga läbi kogu Eesti, võttes ette pikki jalgsi- ja automatku. Pseudonüümi J. Triefeldt (Joh. Triefeldt) all ilmus Carl Sarapilt palju fotopostkaarte ja ka postkaartide sari "Kaunis kodumaa" (1936–1940). 1934. aastal ilmus Carl Sarapi Narva Rahu tänavat kujutav foto Eesti Entsüklopeedias mõiste "fotokunst" ühe illustratsioonina. 
1936. aastal Narva ehitusajalugu kajastavas fotodega illustreeritud monograafias ilmus ka Carl Sarapi fotosid. Pariisi 1937. aasta maailmanäitusel sai ta kuldmedali. 1937. aastal kolis Triefeldti äri aadressile Lai tänav 17 (tänapäeval Lai tänav 7). 1939. aastal andis kirjastus-osaühing "Kultuurkoondis" Tallinnas välja Carl Sarapi koostatud fotoraamatu "Vana Narva", mille sisuks Carl Sarapi tehtud fotod Narva vanalinnast ja ajalooline ülevaade Narva linnaarhivaarilt magister Arnold Soomilt.
14. juunil 1941 sattus Sarap Voka külas Virumaal NKVD arreteerijate kätte piiritsoonis kaasas olnud fotoaparaadi tõttu. Koos teiste Tallinna eeluurimisvangla vahialustega "evakueeriti" ta 4. juulil 1941 enne Saksa vägede tulekut Venemaale Molotovi oblastisse, kus ta suri Solikamski vangilaagris 5. novembril 1942.
Carl Sarapi fotopostkaartide sarjad.
"Kaunis kodumaa" (1936–1940).
Carl Sarapi pildistustest valmisid sarja "Kaunis kodumaa" fotopostkaardid aastatel 1936–1940. Väljaandjaks Triefeldti äri Rakveres. Pildistustöid sarja väljaandmiseks alustas Sarap hiljemalt 1934. aastal. Postkaartide tagaküljele trükiti foto pealkiri (enamasti kohanimi), väljaandja nimi, väljaandmise aasta ja sarja järjenumber vahemikus 001–2050. Teadaolevalt jõuti sarja raames välja anda ligi 600 erinevat fotopostkaarti.
"Eesti pildis: Geograafilised pildisarjad koolidele" (1939).
1939. aastal hakkas Triefeldti äri välja andma koolidele õppevahendiks mõeldud Carl Sarapi pildistustega fotokomplektide sarja “Eesti pildis: geograafilised pildisarjad koolidele“. Ühele kindlale Eesti piirkonnale pühendatud pildikomplekti kuulus paberist ümbriskaas ja 10 erinevat fotot tagaküljele trükitud teabega pildil kujutatu kohta. Pildisarjale tegid kaastööd geograaf August Tammekann ja ajaloolane Arnold Soom. Välja jõuti anda 9 fotokomplekti (kõik ilmusid 1939).