tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Colomba

Colomba on prantsuse kirjaniku Prosper Mérimée novell, mis ilmus 1840. aastal ajakirjas "Revue des Deux Mondes". Eesti keeles ilmus novell 1990. aastal Europeia sarjas Sirje Keevalliku ja Jolanda Kulli tõlkes.
Novellist.
Colomba võib paigutada nii romantismi, kui ka realismi esindavaks kirjandusteoseks. Romantismi tunnused on: eksootika, tugevad karakterid, kirg, bandiidid. Realismi tunnused on: asjatundlikud kirjeldused, autori sõnaseletused ja kommentaarid ajaloo kohta.
Novellis on palju intertekstuaalseid vihjeid (nt Don Quijote, Molière, Sterne, Rabelais).
Mérimée naistegelased (Carmen ja Colomba) on kättemaksuhimulised ja julmad, kuid samas julged, isepäised ning armastavad vabadust..
Tegelased.
Kolonel Nevil, tema tütar Lydia, leitnant Orso della Rebbia, tema õde Colomba, della Rebbiate vihavaenlased Barricinid, bandiidid.
Sisu.
Tegevus toimub 19. sajandi alguses Korsika saarel. Teose põhiosa moodustab dialoog, lisaks kirjeldused ja omavahelised kirjad. Orso naaseb oma kodumaale Korsikale, et oma isa surma eest Barricinidele kätte maksta, kuid Lydia Nevil proovib teda takistada. Orso õde, Colomba, teeb kõik, et juhtuks vastupidine..
Amlach

Amlach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 689 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 22,49 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 479 inimest.
Molekulaarüksus

Molekulaarüksus (ingl "molecular entity") on koondmõiste, mis hõlmab muu hulgas aatomit, molekuli, iooni ning konformeeri. Molekulaarüksuseks loetakse näiteks üksikut benseeni molekuli, aspiriini ning heeliumiaatomit. Seevastu ei kuulu mõiste alla suured ainekogumid, nagu üks mool metaani või veetilk. Molekulaarüksust kirjeldatakse parasjagu nii täpsesti, kui kontekst nõuab. Vahel piisab molekulile &lt;chem&gt;H2&lt;/chem&gt; nimetusest divesinik, kuid teinekord on tarvis eristada spinniisomeere: orto- ja paradivesinikku.
Lörrach

Lörrach on linn Saksamaal Baden-Württembergi liidumaal Freiburgi ringkonnas Lörrachi kreisis. Linn asub vähem kui 5 km kaugusel kolme riigipiiri (Saksamaa, Prantsusmaa ja Šveitsi) kokkupuutepunktist Schwarzwaldis.
Asulat on mainitud kirjalikult 1102. aastal (Lorracho). 1682. aastal sai Lörrach linnaõigused.
Röttelni kindlus on linna tuntuim vaatamisväärsus.
Benedicta Boccoli

Benedicta Boccoli (sündinud 11. novembril 1966) on Itaalia teatri- ja filminäitleja.
Sally Field

Sally Margaret Field (sündinud 6. novembril 1946 Pasadenas) on Ameerika Ühendriikide näitleja ja režissöör.
Rachel Weisz

Rachel Hannah Weisz (sündinud 7. märtsil 1970 Londonis) on Briti näitleja.
Tema tuntuimate filmirollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Muumia" ja "Muumia tagasitulek", "Ohtlikud saladused", "Sügav sinine meri" ning "Ustav aednik", mille eest võitis ta parima naiskõrvalosatäitja Oscari.
Kriimani kivikalme

Kriimani kivikalme on kivikalme Tartu maakonnas Kastre vallas Kriimani külas.
Kalmest on leitud ka 7. sajandist pärit Bütsantsi-aegne hõbevaagen.
Metsküla kaelavõru

Metsküla kaelavõru (ka Kõpu kaelavõru) on 1.-2. sajandist pärit massiivne kaelavõru, mis leiti 1880 Metskülast Raudna jõe lähedalt. Et Metsküla asus tollal Kõpu kihelkonnas, siis on kaelavõru nimetatud ka Kõpu kaelavõruks.
Kaelavõru kaalub 1,557 kg. Arvatakse, et kaelavõru kasutati kultusotstarbel.
Ekstreemturism

Ekstreemturism on turismi haru, mis hõlmab reisimist ohtlikesse kohtadesse (mäed, džunglid, kõrbed, koopad, kanjonid jne) või osavõttu ohtlikest tegevustest või üritustest. Nagu ekstreemsporti, harrastatakse ka ekstreemturismi riskide nautimiseks.
Ekstreemturismi alla kuuluvad näiteks jääsukeldumine Valges meres ja reisimine Tšornobõli alal.
Mõned kuulsamad ekstreemturismi sihtkohad ja vaatamisväärsused maailmas:
Ruhja-Riia raudtee

Ruhja-Riia raudtee oli raudteeliin Lätis.
Raudteeliini pikkus oli 148 kilomeetrit (Skultest 169, Mõisakülast 171 km). Eestis jätkus see Mõisaküla-Pärnu raudteena. Sellest on tänapäeval alles Riia-Skulte elektriraudtee.
Ajalugu.
Esimese maailmasõja eel kavandati Mõisaküla raudteejaamast algavat ja Riias lõppevat uut raudteed. Mõisaküla raudteetöökojad ehitasid selle tee tarbeks isegi 120 uut kaubavagunit. Sõja puhkemine tõmbas sellele plaanile kriipsu peale.
Lätlased alustasid sellele trassile uue raudtee ehitamist alles aastal 1933, ent Mõisaküla asemel kujunes neil uue tee lõppjaamaks Ruhja raudteejaam.
Pellet

Pellet on väike, kerajasse või silindrilisse vormi kokkusurutud tahkis.
Graanuli vormi kasutatakse peamiselt teatud kütuste ja loomasöötade puhul.
Küttegraanuleid valmistatakse peamiselt kokkusurutud puidust (puidugraanulid) või muust orgaanilisest ainest. Puidugraanuleid valmistatakse enamasti kokkupressitud saepurust või muudest purustatud puidujääkidest. Küttegraanulid on enamasti silindrilise kujuga, kodutarbimises sageli 6 või 8 mm läbimõõduga, tööstuslikud graanulid ka 10 või 12 mm läbimõõduga. Küttegraanuleid põletatakse spetsiaalsetes graanulikateldes, -ahjudes või -kaminates.
Söödagraanuleid kasutatakse muu hulgas linnu- ja hobuste söödana, aga ka koduloomade toiduna.
Graanulite valmistamiseks kasutatakse graanuliveskeid, kus peenestatud tahkis pressitakse graanulikujuliseks.
Alutaguse külanõukogu

Alutaguse külanõukogu oli külanõukogu Kohtla-Järve rajoonis. Külanõukogu eksisteeris 1954–1976 ja seejärel liideti see Vaivara külanõukoguga.
Prienai mõis

Prienai mõis (leedu "Prienų dvaras") on endine mõis Leedus Prienai rajoonis Prienais.
Prienai mõisat on esmamainitud 1502. aastal. Toona andis suurvürst Aleksander sealse mõisa Mihhail Glinskile. XIX sajandi alguses hakkas mõis kuuluma Horvathitele. Hiljem sai selle omanikuks Gotthard Wilhelm von Buttlar. Buttlari (poolapäraselt Butlerite) suguvõsa valdusse jäi mõis pikemaks ajaks ja aastal 1667 ehitasid nad Revuona jõe kaldale lossi, mille domineerivaks elemendiks oli kolmekorruseline torn. Butlerid rajasid lossi juurde ka pargi, mis oli korrapärase põhiplaaniga. Parki liigendasid kanalid ja tiigid. Kõrvalhoonetest olid seal veel tall, tõllakuur, laut, aidad, sepikoda, saun, pruulikoda ja köök. Kuna aga kogu mõisakompleks oli puidust, siis põles see aastal 1701, mil rootslased Prienaid rüüstasid, maha. Säilisid vaid tiikide kaldad, mis olid kompleksis ainsateks kivist rajatisteks. XX sajandi alguses rajati vana pargi kohale uus park, vanast säilisid vaid osad puud ja tiikide asemed.
Tänapäevane mõisakompleks rajati XVII sajandil. Aastaks 1782 oli valminud ka uus kahekorruseline barokne mansardkorrusega peahoone. Alumisel korrusel asusid vestibüül ja 16 tuba, teisel korrusel aga saal ja 11 tuba. Saalis asus ka rõdu orkestri tarvis. Aastail 1773–1775 said seimi otsusega Butlerite suguvõsa kadumise järel omaniketa jäänud mõisa uuteks omanikeks Sapiehad, seejärel aga Szulczid. Aastal 1925 valmis ka kolmekorruseline vesiveski, mis on tänapäeval Prienai mõisa ainus säilinud hoone. Aastal 1938 mõisa maad tükeldati ja mõis likvideeriti, toona kuulus Prienai mõisale 130 hektarit maad.
Vesiveski restaureeriti aastal 1984, seejärel asus seal võõrastemaja "Revuona". See suleti aastal 1995. Aastast 1997 asub seal Nemunase loogete regionaalpargi direktsioon, aastast 2007 ka selle külastuskeskus. Vesiveski ja selle ümber asuv prienai mõisa park võeti muinsuskaitse alla aastal 1992, endine Butlerite lossi ase aga aastal 2005.
Helme külanõukogu

Helme külanõukogu oli külanõukogu Eesti NSV-s. 
Külanõukogu moodustati 13. septembril 1945 Valga maakonna Helme valla koosseisus. Külanõukogu keskus asus algselt Kiriku külas. Aastatel 1950–1959 kuulus Helme külanõukogu Tõrva rajooni, seejärel Valga rajooni. 1960. aastal liideti Helme külanõukoguga Koorküla külanõukogu. 1971. aastal liideti Helme külanõukoguga Taagepera külanõukogu. 
1969. aasta seisuga oli külanõukogu pindala 197 km².
Anras

Anras on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1261 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,41 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1243 inimest.
Asend.
Asustus paikneb Pusteri oru Ida-Tirooli osas, laiudes piki Drava jõe ülamjooksu Villgrateni mägedest (Defereggen) põhjas Lienzi Dolomiitide jalamini, Gailtali Alpide läänepoolsete tippudeni. Külad asuvad peamiselt päikesepaistelistel terrassidel või orupõhjas Dravast põhja pool.
Ajalugu.
Umbes 1200. aasta paiku ehitati Anrasi loss Brixeni piiskoppide suveresidentsiks. 1236. aastal andis keiser Friedrich II neile ümbritseva Pusteri oru mõisad kuni Lienzi aguliteni, kus need külgnesid rivaalitsevate Görzi krahvide maadega.
Loss ehitati 1754. aastal barokkstiilis ümber ja sellest sai kohalike haldurite residents. Brixeni vürstlikud piiskopid haldasid territooriumi kuni sekulariseerimiseni 1803. aastal. Tänu viljakale pinnasele on Anrasi tuntud kui Ida-Tirooli viljaait.
Assling

Assling on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1128 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 99 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1800 inimest.
Außervillgraten

Außervillgraten on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1287 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 79,1 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 755 inimest.
Dölsach

Dölsach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 731 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 24,16 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 2319 inimest.
Kolmikliit (1882)

Kolmikliit oli salajane sõjaline liit Saksamaa, Austria-Ungari ja Itaalia vahel. Liitu teati saksa keeles kui "Dreibund", ungari keeles kui "Hármas szövetség", itaalia keeles kui "Triplice alleanza" ning rumeenia keeles kui "Tripla Alianță".
Leping sõlmiti 20. mail 1882 ja seda uuendati perioodiliselt, kuni liit lagunes I maailmasõja ajal 1915. aastal.
Saksamaa ja Austria-Ungari olid omavahel liidus alates 1879. aastast. Itaalia otsis toetust Prantsusmaa vastu veidi pärast seda, kui tema koloniaalpoliitika ambitsioonid Põhja-Aafrikas said prantslaste tõttu tõsise tagasilöögi.
Iga Kolmikliidu liige lubas vastastikust toetust mis tahes muu suurriigi rünnaku korral. Lepinguga nähti ette, et Saksamaa ja Austria-Ungari peaksid Itaaliat abistama, kui Prantsusmaa ründaks Itaaliat ilma provokatsioonideta. Vastutasuks pidi Itaalia omakorda aitama Saksamaad Prantsusmaa rünnaku korral. Austria-Ungari ja Venemaa vahelise sõja korral lubas Itaalia jääda neutraalseks.
Õitsengu ajastu ("La Belle Époque") iseloomustas samal ajal üldjoontes tollaste Kesk-Euroopa linnainimeste lembe- ja hingeelu. Kasvas nii tööstus, arhitektuuriline linnaehitus kui ka suurenes kunstimeelsus.
Horace Ashenfelter

Horace Ashenfelter III (23. jaanuar 1923 – 6. jaanuar 2018) oli USA pikamaajooksja, olümpiavõitja.
Horace Ashenfelter tuli olümpiavõitjaks maailmarekordiga 8.45,4 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 3000 meetri takistusjooksus.
Suwałki maakond

Suwałki maakond (poola "powiat suwalski") on 2. järgu haldusüksus (maakond) Poolas Podlaasia vojevoodkonna põhjaosas. Piirneb põhjas Leeduga. Maakonna keskus asub Suwałki linnas, mis maakonda ei kuulu.
Maakonnas on üheksa valda.
Eva Green

Eva Gaëlle Green (sündinud 6. juulil 1980) on Prantsuse näitleja ja modell.
Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Unistajad" ja "Casino Royale" ning telesarjas "Penny Dreadful".
Lapsepõlv.
Eva Gaëlle Green sündis kaks minutit varem kui tema kaksikõde Joy. Ta on prantsuse näitleja ja kirjaniku Marlène Joberti ning rootsi hambakirurgi Walter Greeni tütar. 
Green on oma Alžeerias sündinud ema poolt juudi päritolu. Green on öelnud, et ta tunneb end nagu ilmalik juut, sest ta ei käinud väiksena kunagi sünagoogis. Ta on öelnud, et tal on kodanlik perekond ning et ta õde on temast väga erinev. Greeni loomulik juuste värvus on tumeblond; ta värvis oma juuksed pruuniks 15-aastaselt. Ta on prantsuse helilooja Paul Le Flemi ja rootsi fotograafi Mia Greeni lapselapselaps, näitleja Marika Greeni õetütar ning laulja Elsa Lunghini ja näitleja Joséphine Joberti emapoolne nõbu. Perekonnanimi Green on tuletatud rootsikeelsest sõnast "gren", mis tähendab puuoksa.
Gaimberg

Gaimberg on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 758 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 7,28 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 838 inimest. See paikneb Lienzi linnast põhjas. Naabervallad on Lienz, Nußdorf-Debant ja Thurn. Vald koosneb järgmistest osadest: Grafendorf, Obergaimberg, Untergaimberg, Kranzhofsiedlung ja Wartschensiedlung.
Miljardid

Miljardid on Eesti tippmuusikutest koosnev ansambel, kuhu kuuluvad Marten Kuningas, Raul Ojamaa, Peedu Kass ja Kristjan Kallas. Miljardite muusikastiili võib iseloomustada kui tugeva eneseirooniaga (eso)rokki.
2017. aasta lõpus ilmus ansambli debüütalbum "Kunagi Läänes". Eesti Rahvusringhäälingu kultuuriportaali aasta albumi küsitlusel sai "Kunagi läänes" üldkokkuvõttes seitsmenda koha, ent kodumaisetest albumitest tuli see esimeseks. Albumi ilmumisnädalal kuulati "Kunagi läänes" lugusid Spotifys kokku 100 000 korda. 
Album "Kunagi Läänes" tõi bändile 2018. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel võidu kolmes kategoorias: "Aasta debüütalbum", "Aasta rockalbum" ja "Aasta album".
Ansambel võistles 2018. aasta Eesti Laulul singliga "Pseudoprobleem".
2020. aasta lõpus andis Miljardid välja albumi "Ma luban, et ma muutun". Album pälvis 2021. aasta Eesti Muusikaauhindade jagamisel aasta rockalbumi auhinna.
Rachel McAdams

Rachel Anne McAdams (sündinud 17. novembril 1978) on Kanada näitleja ja aktivist.
Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Õelad tüdrukud", "Päevaraamat", "Vanne" ja "Päevavalgele".
Heinfels

Heinfels on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1078 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 14,56 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 995 inimest. See on tuntud Heinfelsi lossi asukohana.
Kathy Bates

Kathleen Doyle Bates (sündinud 28. juunil 1948) on USA näitleja ja režissöör. 
Kathy Bates on näidelnud nii teatris, filmides kui ka teleseriaalides. Ta on pälvinud hulgaliselt auhindu, sealhulgas Tony auhinna, Oscari ja kaks Kuldgloobust. Lavastanud on ta peamiselt telesarju.
Ahu mõis

Ahu mõis (saksa keeles "Ahu") oli Kiikla mõisa karjamõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..
John Disley

John Ivor Disley (20. november 1928 – 8. veebruar 2016) oli Suurbritannia jooksja.
Disley võitis 1952. aasta suveolümpiamängudel Helsingis 3000 meetri takistusjooksus pronksmedali. Teda edestasid Horace Ashenfelter ja Vladimir Kazantsev.
Hopfgarten in Defereggen

Hopfgarten in Defereggen on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1107 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 73,17 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 722 inimest.
Aksi mõis (Kambja)

Aksi mõis (saksa keeles "Axelshof") oli Vana-Prangli mõisa karjamõis Kambja kihelkonnas Tartumaal..
Aksi mõis

Aksi mõis (ka Väike-Prangli mõis; saksa keeles "Klein-Wrangelsholm") oli poolmõis Jõelähtme kihelkonnas Harjumaal..
Mõis rajati 1847 Haljava mõisast eraldatud alast.
Innervillgraten

Innervillgraten on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1402 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 87,8 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 940 inimest. Piirkond on üks kõige kaugemaid Austrias. Aastaringne ühendus oruga loodi alles 1956. aastal. Puuraiduri ja salaküti Pius Walderi surm, keda tulistas Johann Schett, tekitas mõningat turismi- ja meediahuvi.
Alliksaare mõis

Alliksaare mõis (saksa keeles "Alixer") oli rüütlimõis Emmaste kihelkonnas Läänemaal..
Alliksaare mõisast (1565 Alixer, 1576 Allicksar, 1620 Alaxsars gårdställe, 1622 Aleksars g.) on teateid alates 1569. Leo Tiigi andmetel asus keskajal Saare-Lääne piiskopkonna Saaremaa stiftifoogti Hiiumaa Amtmanni Alliksaare ametimõis Vanamõisa külas.
Alliksaare endine piiskopi ametimõis läänistati enne 1589. aastat Hans Wachtmeisterile ja jaotati 17. sajandil taludeks, kusjuures nimeks sai Vanamõisa.
Leo Tiigi andmetel piiskoplik ametimõis jäi tühjaks 1620ndail aga Paul Johansen on pidanud seda tänapäeva Allika k. eellaseks. L. Tiik oletas, et 17. sajandil tühjaks jäänud Alliksaare mõisa kohale tekkis praegune Emmaste Vanamõisa küla.
Iselsberg-Stronach

Iselsberg-Stronach on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1117 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 17,96 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 601 inimest.
Masa mõis

Masa mõis (saksa keeles "Massa") oli Kõljala mõisa kõrvalmõis Püha kihelkonnas Saaremaal..
Meossaare mõis

Meossaare mõis (saksa keeles "Meosaar") oli Kabala mõisa karjamõis Pilistvere kihelkonnas Viljandimaal.
Kals am Großglockner

Kals am Großglockner on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1324 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 180,54 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 1164 inimest.
Asend.
Kals paikneb Ida-Tirooli põhjaosas, piiri ääres Salzburgi ja Kärnteniga. Paiknedes Kalseri ja Iseltalsi orgudes Kalserbachi jõel, jääb Kals mägede varju, ja kuulus Großglockneri mägi, kõrgeim mägi kogu Austrias, paikneb osaliselt vallas. Enamik Kalsi maadest on kaljune ja kasutuskõlbmatu (41,1%), metsad on silmapaistvad. Vaid 0,1% maast on põllud ja karjamaad.
Kalsi osad on Unterpeischlach, Oberpeischlach, Staniska, Arnig, Lesach, Lana, Ködnitz, Glor-Berg, Großdorf, Unterburg ja Burg.
Ajalugu.
Kalseri org võis olla asustatud enne paleoliitikumi. Kalsi on esmamainitud 19. augustil 1197. 16. sajandil hakati seal vaske kaevandama. Kals oli 1853. aastal esimese Großglocknerile tõusu lähtepunkt.
Majandus.
Kals on suur turismikeskus, kus suviti on keskmiselt umbes 100 000 külastust. Muidugi on selle suure kõrguse tõttu ka suusakuurort.
Gal Gadot

Gal Gadot-Varsano (heebrea גל גדות, sündinud 30. aprillil 1985) on Iisraeli näitleja ja modell.
Tema tuntumate rollide hulka kuulub Wonder Woman neljas mängufilmis. 2004. aastal valiti ta Miss Iisraeliks.
Nabavilt

Nabavilt on inimese nabas moodustuv topp, mis koosneb peamiselt riidekiududest, surnud naharakkudest ja tolmulestadest. 
See tekib kõhukarvade ja riideeseme (näiteks särgi) hõõrdumise tagajärjel. Meestel esineb seda tunduvalt sagedamini kui naistel.
Kartitsch

Kartitsch on vald ("Gemeinde") Austrias Tirooli liidumaal Lienzi ringkonnas. Vald asub 1353 m kõrgusel merepinnast. Valla pindala on 58,91 km², 1. jaanuaril 2016 elas seal 808 inimest.
Asend.
Kartitsch asub Gaili jõe mõlemal kaldal selle suubumisel Pusteri orgu. Kartitschi valda ümbritsevad põhjast Lienzi Dolomiitide läänejalam ja lõunast Karni Alpid, seal on ka piir Itaaliaga. Vallas on külasid, nagu Sankt Oswald. Naabervallad on Abfaltersbach, Anras, Heinfels, Obertilliach, Sillian ja Strassen.
Vapp.
Kartitschi vapp on tõusev kuldne kuusirp sinisel väljal. 1465. aastal kinkis keiser Friedrich III vapi Hans ja Jacob Wiserile, vallajuhtidele.
Turism.
Kohaliku majanduse aluse moodustavad nii turism kui ka põllumajandus. 2003. aastal oli Kartitschis 84 000 külastust. Kohalikud huviväärsused on:
Jieznase mõis

Jieznase mõis (leedu "Jiezno dvaras") on endine mõis Leedus Prienai rajoonis Jieznases.
Jieznase mõisat on esmamainitud 1492. aastal. Toona oli see Leedu suurvürstidele kuuluv riigimõis. 1507. aastal läks see eraomandusse, kuuludes algul Hołowczyńskitele. Hiljem abiellus selle soo viimane esindaja vürstinna Hołowczyński Pacide peresse, abielu tagajärjel läksid nii Jieznas kui ka Hałoŭčyn üle Pacidele. Jieznasest sai selle magnaatide suguvõsa residents ning sealne mõisakompleks ehitati uhkesti välja – tegemist oli ühe uhkema lossikompleksiga Rzeczpospolita aladel. 
Üldjoontes klassitsistliku peahoone lasi rajada Michał Pac aastal 1775. Tema poeg Ludwik Michał Pac oli Napoleoni toetaja ja osales hiljem Novembriülestõusus. Ülestõusu järel konfiskeerisid tsaarivõimud mõisa Pacidelt, ent olid sunnitud selle aastal 1834 andma Pacide võlausaldajatele. Nii kuulus mõis aastal 1850 Kamińskatele, Żabadele, Suszyckitele, Matuszewiczitele, Charewiczitele ja Sulistrowskitele. 
Aastal 1837 hävis suures tulekahjus koos Jieznase aleviga ka suur osa sealsest mõisakompleksist; sealjuures põles maha ka selle uhke peahoone ja seda hiljem enam ei taastatud. Korda tehti vaid tules vähem kannatada saanud üks veel barokne tiib, kus asusid teenijate eluurumid, pesuköök ja köök. Hiljem oli see kasutusel kontorihoonena. XX sajandil läks see tiib kohaliku internaatkooli kasutusse.
Lisaks peahoonele on säilinud veel üks teenijatemaja ja üks põllumajanduslik tootmishoone. Lisaks asub mõisakompleksi juures veel park, kus asub ka tiik.
Kate Hudson

Kate Garry Hudson (sündinud 19. aprillil 1979 Los Angeleses) on Ameerika Ühendriikide näitleja.
Tema tuntuimate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Kuulsuse jahil", "Kuidas 10 päevaga kutist lahti saada", "Pruutide sõda" ja "Nine".
Totaalsus

Totaalsus on mingi ainulise eelduse, aluse, normi või tõe allutamine kõikehõlmavusele. Ainutõekeskse (totaliseeriva) mõtlemise vastu oli Emmanuel Levinas. Hitlerism ja stalinism olid tema arvates jõhkrad just ainutõe põhimõtte järgimise tõttu. Jacques Derrida ja Michel Foucault eitasid teisesuse filosoofias totaalset mõtlemist.
Acta Politica Estica

Acta Politica Estica on Eestis välja antav eestikeelne poliitikateaduste alane teadusajakiri.
Ajakirja annab välja Tallinna Ülikool. Ajakiri ilmub alates 2013. aastast. Ta kasvas välja varem ilmunud kogumikust "Acta Politica", mida andis välja Riigiteaduste Instituut.
Ajakiri on avatud ligipääsuga.
Rani Mukerji

Rani Mukerji (sündinud 21. märtsil 1978) on India näitleja.
Liepa vald

Liepa vald (läti keeles "Liepas pagasts") on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Mārsnēni, Priekuļi ja Raiskumsi vallaga, Valmiera piirkonna Kocēni, Vaidava ja Kauguri vallaga ning Smiltene piirkonna Rauna vallaga.
Valla pindala on 74,3 km². 2016. aastal elas seal 2999 inimest. Valla keskus on Liepa küla. Vallamaja asub aadressil Rūpnīcas iela 18, vallavanem on Evita Šīrante.
Valla tähtsamad tööandjad on aktsiaselts Lode, mis valmistab keraamilisi ehitusmaterjale, ja Lode savikarjäär.
Ajalugu.
Liepa vald moodustati endise Liepa mõisa ("Lindenhof") maadest. Aastal 1925 liideti sellega veel Mūrmuiža valla Skangaļi mõisale kuulunud alad. Aastal 1935 oli valla pindala 68,9 km² ja seal oli 1262 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Dunduri ja Liepa külanõukogu, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti Liepa külanõukoguga likvideeritav Dunduri külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.
Loodus.
Suurim jõgi on Koiva jõgi, tähtsamate jõgede hulka kuuluvad selle lisajõed Rauna jõgi ja Braslava jõgi. Vald asub valdavalt Tālava madalikul ja Koiva ürgorus. Kõrgeim koht Liepa mägi ulatub 115,5 m meetrit üle merepinna, seal asub ka vaatetorn.
Looduskaitse all on Liepa kalju ehk Valge pank, Grīviņi kalju, Lode rüükalade leiukoht, Līči-Laņģi pank, Lielā Ellīte ja Lagāti mänd, kaks vallas kasvavat looduskaitsealust põlispuud on nimetud. Valla lääneosa asub Gauja rahvuspargis.
Kultuurimälestised.
Kultuurimälestistest on riikliku kaitse all Võnnu lahingu Liepa mälestusmärk, Kalāči talu, hiiepaigana kasutusel olnud Lielā Ellīte koopad ja allikad ning luuletaja Eduards Veidenbaumsi elukoht. Regionaalse kaitse all on Liepa keskaegne kalmistu ja Brasliņi muinaskalmed.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 1871 lätlast, 739 venelast, 107 valgevenelast, 88 ukrainlast, 65 poolakat ja 12 leedulast. 
Valla külad:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Tuletus

Tuletus ehk derivatsioon on selline sõnamoodustusviis, kus leksikaalset tähendust omava sõnatüve ehk tuletusaluse liitmisel tuletusliitega saadakse uus sõna.
Juurtüvest ja ühest või mitmest tuletusliitest moodustatud sõna nimetatakse tuletiseks ehk derivaadiks. 
Sõna, millest tuletis moodustatakse, on tuletusalus, selle sõna tüvi alustüvi. Sõnatüvi (või sõnavorm), millele liide otseselt liitub (ja mis võib, ehkki ei pruugi, alustüvest mõnevõrra erineda), on tuletustüvi.
Nt tuletise sõbralik tuletusalus on nimisõna sõber, tuletustüvi ja ühtlasi alustüvi selle omastava tüvi sõbra,tuletise hõõrits tuletusalus on verb hõõruma, alustüvi hõõru- ning tuletustüvi hõõri- 
Tuletise tähendus.
Tuletise tähendus põhineb tavaliselt alussõna tähendusel: alussõna leksikaalne tähendus ja tuletusliite kategoriaalne tähendus kujundavad üheskoos tuletise derivatiivse tähenduse e moodustustähenduse.
Näide: saare-stik, taga-la, el-u, ande-kas, õig-lane, nelja-ndik, lõpe-ta-ma, haige-stu-ma, tugeva-sti, hommiku-ti 
Tuletise sõnaliigid.
Eesti keeles on tuletatud nimisõnu ehk nimisõnatuletisi, tuletatud omadussõnu ehk omadussõnatuletisi, tuletatud arvsõnu ehk arvsõnatuletisi, tuletatud verbe ehk verbituletisi ja tuletatud määrsõnu ehk määrsõnatuletisi. 
Tuletis võib olla samast või teisest sõnaliigist kui selle alussõna (v.a arvsõnatuletised, mida tuletatakse ainult teistest arvsõnadest). 
Allikad.
Reet Kasik 2015. Sõnamoodustus. Tartu: Tartu Ülikooli Kirjastus.
Erelt, Mati, Tiiu Erelt, Kristiina Ross 2007. Eesti keele käsiraamat. Tallinn: Eesti Keele Sihtasutus.
Amanda Seyfried

Amanda Michelle Seyfried (sündinud 3. detsembril 1985) on Ameerika Ühendriikide näitleja, modell ja muusik.
Tema tuntumate rollide hulka kuuluvad osatäitmised filmides "Õelad tüdrukud", "Mamma Mia!" ja "Hüljatud".
Laasma mõis

Laasma mõis (saksa keeles "Laasma") oli Pivarootsi mõisa karjamõis Karuse kihelkonnas Läänemaal..
Lange mõis

Lange mõis (saksa keeles "Koykis, hoeff tor Lude, Langenhof") oli rüütlimõis Kambja kihelkonnas Tartumaal..
Mõisast on teateid alates 1471. 1483. aastal ostis Hinrick Lange Luude mõisa (hoeff tor Lude) ühes veski ja kolme kulaga (Torse, Koyken, Huyver) 1518. aastal müüsid vennad Langed ühe küla ja pärast kogu mõisa maha. Hiljem kuulusid mõisa maad karjamõisana Vana-Kuustele. Omanike perekonnanime järgi kutsuti mõisat saksa keeles 16. sajandil Langenhof, hiljem Lange, Langenhof või Langemois.
Lemmiku mõis

Lemmiku mõis (saksa keeles "Lemmik" või "Lemmiko") oli Haimre mõisa karjamõis Märjamaa kihelkonnas Läänemaal, mis asub tänapäevase haldusjaotuse järgi Sõtke külas Märjamaa vallas Raplamaal.
Lemmiku küla.
16. sajandi viimases veerandis kuulunud 33-adramaase Haimre mõisa (saksa keeles "Heimar") koosseisu muuhulhas kolmeadramaane küla nimega "Lamkusz". 1686. aasta reduktsioonikomisjoni protokollis mainitakse Haimre mõisa külade hulgas kolmeadramaane "Lemmiko" küla. 1699. aastal valminud Haimre mõisa valduste plaanil on kujutatud Sõtke mõisa (saksa keeles "Söttküll") ja Märjamaa kiriku vahele Tallinna–Pärnu maantee äärde jäänud "Lemicko Bÿÿ" (rootsi "by" tähendab küla).
1732. aastal valminud vakuraamatutes mainitakse, et kolmeadramaane "Lemmiko" küla on hüljatud (kusjuures komisjoni vakuraamatus seisab, et „Lemmiku küla on "samuti" täiesti hüljatud“, seega pidid mitmed Haimre mõisa küladest sel ajal asustamata jääma; mõisa vakuraamat nendib lihtsalt, et küla „on hüljatud“), mille põhjal võib eeldada, et küla jäi Põhjasõja käigus asustusest ilma.
Ludwig August von Mellini „Liivimaa atlas“ aastast 1798 kujutab Märjamaa kõrval kohta nimega "Lim̅ik", mis on asetatud lõuna poole Tallinna–Pärnu maanteed – see on nii Lemmiku küla kui ka Lemmiku karjamõisa kartograafiliste kujutiste puhul ainulaadne.
1891. aasta Sõtke mõisa valduste plaanil on kujutatud "Lemmiko soo" ja "Lemmiko" talu (kannab sama nime ka 1920. aasta Sõtke mõisa plaanil; arvatavasti praegune Kuusiku talu). Mõlemad kohad piirnevad Haimre mõisa alla kuulunud Lemmiku karjamõisa maadega. Lemmiku soo kannab seda nime tänapäevani ning on Märjamaa alevi reoveepuhasti suublaks.
Lemmiku karjamõis.
Lemmiku karjamõis on kujutatud mitmel kaardil 19. sajandi keskpaigast kuni 20. sajandi esimese veerandini (Haimre mõisa plaanid aastatest 1855 ja 1889; Lemmiku karjamõisa plaanid aastatest 1910 ja 1924; kolmeverstane kaart aastatest 1866–1915; üheverstane kaart aastatest 1894–1922). Karjamõisa asukoht ja tema maade ulatus on eri kaartidel üldiselt sama.
1889. aastal kindlustati Haimre mõis koos Sulu (saksa keeles "Sullo") ja Lemmiku karjamõisaga Eestimaa Vastastikuse Tulekindlustuse Seltsi kaudu ühise kindlustuspoliisi numbri 11027 all. Sealjuures on mainitud, et Lemmiku karjamõisa juurde kuulusid järgmised hooned: peahoone, häärber, sulastemaja, tall, karjakastell, muud hooned.
22. mail 1913 müüs viimane Haimre mõisnik Paul von Straelborn Lemmiku karjamõisa 11 000 rubla eest Pati vallast pärit talumehele Hendrik Leesmentile. Krundi suurus oli 102 tessatiini ja 400 ruutsülda.
Nüüdisajal on endine karjamõis jagatud mitmeks taluks, millest üks kannab endiselt Lemmiku nime. Säilinud on mitmed ajaloolised hooned, sealhulgas häärber ja karjakastell. Lemmiku nime kannab ka Märjamaa alevis aadressil Pärnu mnt 97 asuv Lemmiku pood.
Välislingid.
__SISUKORRATA__
Lepiku mõis

Lepiku mõis oli mitme Eesti mõisa nimi:
Lihuntsi mõis

Lihuntsi mõis (saksa keeles "Lihometz") oli Lihula mõisa karjamõis Lihula kihelkonnas Läänemaal..
Liigvere mõis

Liigvere mõis (saksa keeles "Ligfer") oli Hulja mõisa karjamõis Kadrina kihelkonnas Virumaal., tänapäeva Orutaguse küla lähedal Kadrina vallas Lääne-Virumaal..
Kapera mõis

Kapera mõis (saksa keeles "Reinholdshof") oli Vastseliina mõisa karjamõis Vastseliina kihelkonnas Võrumaal..
Paate mõis

Paate mõis (saksa keeles "Paatz") oli rüütlimõis Jõhvi kihelkonnas Virumaal..
Esmateated aastast 1534, Stackelbergide ajal Pagari kõrvalmõis.
Suure kandevõimega kanderakett

Ülisuure kandevõimega kanderakett (inglise keeles "super heavy-lift launch vehicle", lühend SHLLV) on kanderakett, millega saab Maa-lähedasele orbiidile toimetada rohkem kui 50 000 kg lasti.
Raketid.
Arendamisjärgus kanderaketid.
Tulevikus tulevad kasutusele suure kandevõimega raketid, mida praegu jätkuvalt arendatakse.
SLS-i ja Starshipi kanderakette on kavas rakendada tuleviku Marsi-ekspeditsioonidel planeedi "koloniseerimisel".
Pilditehnika

Pilditehnika ehk pildindus (ingl "imaging") hõlmab võtteid ja vahendeid reaalsetest objektidest piltide loomiseks. Pilditehnika valdkonda kuuluvad foto-, filmi- ja videotehnika.
Tallinna Puuetega Inimeste Koda

Tallinna Puuetega Inimeste Koda (lühend TPIK) on katusorganisatsioon, mis ühendab Tallinna ja Põhja-Eesti puuetega inimestega tegelevaid ühinguid. Koda tegutseb mittetulundusühinguna ja asutati aastal 1997.
TPIK eesmärgiks on esindada ja kaitsta puuetega inimeste huve Tallinna tasandil. TPIK seisab selle eest, et tagada puuetega inimestele Tallinnas kvaliteetsed, vajaduspõhised, kättesaadavad ja taskukohased teenused, suurendada puuetega inimeste ühiskondlikku teadlikkust ja osalust, muuta tallinlaste hoiakuid puuetega inimeste suhtes positiivsemaks.
TPIK peamisteks tegevusvaldkondadeks on invapoliitika kujundamine Tallinna tasandil, liikmesorganisatsioonide toetamine, informatsiooni edastamine ja esmatasandi nõustamine, Tallinna Puuetega Inimeste Tegevuskeskuse haldamine ning puuetega inimestele suunatud projektide ja teenuste korraldamine ja pakkumine.
TPIK liikmeteks on Tallinnas tegutsevad puuetega inimeste organisatsioonid. 2018. aasta seisuga kuulub TPIK-sse 23 ühingut, milles liikmeid kokku üle 4600.
TPIK juhatuse esimees on Külli Urb.
TPIK liikmesühingud.
Tallinna Puuetega Inimeste Koda on Eesti Puuetega Inimeste Koja liige.
Toots Normann

Toots Normann (sündinud 24. septembril 1945 Tartus) on eesti endine koolijuht ja muusikapedagoog. 
Ta õppis aastatel 1953–1964 Puhja Keskkoolis.
Ta teenis aastatel 1964–1967 sundaega Nõukogude relvajõududes, sealhulgas ka Kuubal, millest on hiljem kirjutanud mälestusteraamatu. 
Ta lõpetas 1972. aastal Tallinna Pedagoogilise Instituudi laulu- ja muusikaõpetajana.
Ta töötas hiljem Tallinna Riiklikus Konservatooriumis, muusika- ja autoõpetuse õpetajana Tallinna 4. Keskkoolis ning Eesti NSV Kultuuriministeeriumis. Aastatel 1986–2010 oli ta Tallinna Muusikakooli direktor.
Teoseid.
Meenutades elu. Elulooraamat 2024
Isiklikku.
Tema poeg on meelelahutustegelane ja näitleja Henrik Normann.
Teet Velling

Teet Velling (sündinud 13. juulil 1966 Tallinnas) on eesti bioloog ja muusik. 
Ta mängib paljusid pille: kitarre, perkussiooniinstrumente, iiri vilesid. 
Haridus.
Lõpetas 1984. aastal Tallinna 20. Keskkooli. 1995. aastal kaitses Tartu Ülikoolis magistritöö "nematood Chaenorhabditis elegans'i immuuno­histo­keemi­lised ja ultrastruktuursed iseärasused" (juhendajad Raivo Raid ja Jüri Kärner). Kaitses 2000. aastal Uppsala Ülikoolis doktoriväitekirja "Muscle cell integrins in vitro and in vivo. Identification and characterisation of a novel integrin, alpha11 beta1" (juhendaja Donald Gullberg).
Tegevus muusikuna.
Osalenud kunagise Tallinna 20. Keskkooli mitmes ansamblis löökriistadel, kitarridel ja bassmandoliinil. Musitseerinud Prantsusmaa tänavatel, Iirimaa kõrtsides ja Rootsi džässilavadel. Tagasi Eestisse jõudnuna liitus uuesti ansambliga Jäääär. Tema laule on ilmunud ansambli plaatidel „Pojaga restoranis“, „Juuuubel“, „Jääorel“, „Öö armastab sind“. 
2015. aastal ilmus tema sooloalbum "Vend August", millel teevad kaasa Mart Soo, Tuuli Velling, Marti Tärn, Tanel Ruben, Indrek Palu ja Üllar Saaremäe.
Code mõis

Code mõis (saksa keeles "Zohden", läti keeles "Codes muiža") oli rüütlimõis Kuramaal Bauska kreisis Bauska kihelkonnas. Tänapäevase haldusjaotuse järgi asub mõisasüda Lätis Bauska piirkonnas Code vallas Codes.
Mõisaansambel.
Peahoone (ehitatud 1747. aastal) on poolteisekorruseline barokse poolkelpkatusega kivihoone.
Päkapiku mänd

Päkapikumänd on looduskaitsealune mänd Pärnumaal Tori vallas Jõesuu külas.
Legendi kohaselt on see kidur ja kõverik mänd kasvanud Rootsi kuninga jalutuskepist, mille too oli Põhjasõja ajal laagris olles maa sisse torganud ja sinna unustanud.
Mārsnēni vald

Mārsnēni vald (läti keeles "Mārsnēnu pagasts") on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Liepa vallaga, Smiltene piirkonna Blome ja Rauna vallaga ning Valmiera piirkonna Brenguļi ja Kauguri vallaga.
Valla pindala on 69 km². 2016. aasta seisuga elas seal 764 inimest. Valla keskus on Mārsnēni küla.
Suurim jõgi on Lisa jõgi. Vald asub Tālava madalikul. Kõrgeim koht asub valla kaguosas Sīmaņi lähistel ja ulatub 90,1 meetrit üle merepinna.
Ajalugu.
Vald moodustati Mārsnēni mõisa ja Starti mõisa aladele. Aastal 1935 oli valla pindala 65,92 km² ja seal oli 1232 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Starti ja Mārsnēni külanõukogu, aastal 1949 vald likvideeriti. Aastal 1951 liideti Mārsnēni külanõukoguga likvideeritav Starti külanõukogu. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.
Kultuurimälestistest on kohaliku kaitse all Plēpji muinaskalmed. Regionaalse kaitse all on Austriņi keskaegne kalmistu ja hiiepaik, Dambi keskaegne kalmistu ehk Mõõdukalmed, ning Salase muinaskalmed ehk Kuradisüli.
Asustus.
2011. aastal elas vallas 680 lätlast, 61 venelast, 34 valgevenelast, 5 ukrainlast, 5 poolakat ja 1 leedulane.
Vallas on järgmised külad.
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Ruunaraipe luited

Ruunaraipe luited (ka Ruunaraipe mäed) on luited Sakala kõrgustiku loodeserval Raudna orundi suudmealal, Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas Metsküla külas.
Luited on moodustunud 10 000 aastat tagasi Balti jääpaisjärve rannale.
Ruunaraipe luited on Eesti kõrgeimad sisemaaluited. Seal asub ka Soomaa rahvuspargi kõrgeim punkt, mille absoluutne kõrgus on 46 m ja suhteline kõrgus 11 m.
Luidetel kasvavad kuivad ja valgusküllased nõmme- ning palumännikud.
Rahvapärimus.
Ruunaraibe on nime saanud kohaliku talumehe ruuna järgi, kes taliteelt tulles nende luidete vahel suri.
Mārsnēni

Mārsnēni on küla ("ciems") Lätis Cēsise piirkonnas, Mārsnēni valla halduskeskus. 
Mārsnēnis on raamatukogu. Seal asuvad Mārsnēnu skola ja Mārsnēni bussipeatus.
Mārsnēni oli XVIII sajandil hernhuutluse kohalikuks keskuseks. Sealses hernhuutlaste koguduses oli toona 400 liiget. Nõukogude ajal oli küla Mārsnēni kolhoosi keskasulaks. Aastail 2009–2021 jäi asula Priekuļi piirkonda.
Skoop (projektijuhtimine)

Projektijuhtimisel on mõistel "skoop" kaks erinevat kasutusala: projekti skoop ja toote skoop.
Skoop hõlmab projekti käivitamiseks vajalikku teavet ja toote omadusi, mis vastavad sidusrühmade nõuetele.
Projekti skoop on tööle orienteeritud (vastab küsimusele „kuidas?“), samas kui toote skoop on funktsionaalsetele nõuetele rohkem orienteeritud (vastavad küsimusele „mis?“).
Kui nõudeid ei ole täielikult määratletud ja kirjeldatud ja kui projektis ei ole efektiivset muutuse kontrolli, võib selle tagajärjeks olla projekti kontrollimatud muutused kindlaksmääramata suundades.
Mis on Skoop?
Skoop on projekti lõpuleviimiseks vajalike kombineeritud eesmärkide ja nõuete kogum ehk projekti ulatus. Projekti ulatuse õige määratlemine võimaldab projektijuhil hinnata projekti kulusid ja projekti lõpetamise aega. Projekti ulatus hõlmab kogu teavet ja tulemusi, mis on eeldatavalt projekti lõpuleviimisega seotud, samuti kirjeldatakse projekti piire, täpsustades mis ei kuulu projekti ulatusse ja võib sisaldada projekti eelarvet või olemasolevate vahendite kohta teavet. Skoop hõlmab informatsiooni projekti ajakavast ja ülesannete loomisest. Samuti lisatakse skoopi projektis osalevad töörühmad, et selgitada millised töötajad projektiga kaasatakse. 
Tulemused.
Esitatav versioon võib hõlmata projekti mõningaid eesmärke või vahe-eesmärke. See võib sisaldada toodete, teenuste või protsesside loomist. Lisaks võib see sisaldada järkjärgulisi muudatusi, mis on paigutatud kogu projekti plaani, mida kasutatakse projekti edenemise juhtimiseks või hindamiseks.
Tootevaldkonnad.
Kui projekt vastutab toote loomise eest, on vaja määratleda konkreetse toote omadused. See hõlmab füüsilisi spetsifikatsioone, näiteks suurust ja materjale, samuti funktsionaalseid nõudeid, näiteks seda, mida toode teeb ja kui kiiresti toode toimingut lõpetab. &lt;br&gt;
Projektijuhtimine ja projekti skoop.
Projektijuhi ülesanne on tagada, et ajapiirangud oleksid täidetud, võimaldades projekti sujuvat elluviimist. Ajavahemik võib täienduda lisaülesannetega, mida nimetatakse skoopi kallutamiseks, mis tekib siis, kui projekt omandab täiendavaid funktsioone või nõudeid tähtaja pikenduseta.
Skoopi kõrvalekalle.
Projekti skoopi kõrvalekalle, mille puhul tekivad uued ülesanded ja funktsioonid. Võib ilmneda projekti tegevuse käigus, kus tekivad muutused algplaani, mis võivad omakorda muuta teisi skoopi funktsioone või ülesandeid ning tulemumseks on lisaküsimuste ja lisanõuete tekkimise kaskaadiefekt, mis oli tembeldatud tehtuks kui see projekt algas, kuid projekti tegevuse käigus tekkisid
Camila (album)

"Camila" on Kuuba päritolu USA laulja Camila Cabello 2018. aastal ilmunud debüüt-stuudioalbum sooloartistina. Album sisaldab singleid "Crying in the Club", "I Have Questions", "OMG", "Havana", "Never Be the Same", "Real Friends", "Something's Gotta Give", "Consequences", "Inside Out", "Into It", "She Loves Control", "In the Dark" ja "All These Years".
Georgi Golst

Georgi Golst (9. september 1909 Peterburi – 16. november 1998 Moskva) oli Nõukogude Liidu ja eesti insener.
Ta sündis raudteeinseneri perekonnas. Ta on maetud Peterburis.
Hariduskäik.
Georgi Golst lõpetas 1926 ja Leningradi Raudteeinseneride Instituudi raudteesildade ehituse erialal 1930.
Ta sai tehnikakandidaadiks 1951 ja tehnikadoktoriks 1963 (see kraad kinnitati 1966).
Ta läbis Leningradi Riiklikus Ülikoolis 1972.
Töökäik.
Teenistuskäiku alustas ta Novosibirski raudteel ehitusinsenerina 1930–1931. 1932–1933 oli ta ajateenistuses Punaarmees, seejärel insener projekteerimisinstituutides Lentransprojekt ja Promtransprojekt 1933–1945. 
Ta oli Leningradis Sõjaväetranspordi Akadeemias ehitusmehaanika kateedri õppejõud 1945–1964, dotsent alates 1952 ja professor alates 1958.
Tallinna Polütehnilises Instituudis töötas ta 1964–1990. Ta oli teoreetilise mehaanika kateedri professor ja kateedrijuhataja 1964–1981 ning konsultantprofessor 1981–1990.
Tema teadustöö põhisuunad olid raudteesildade staatika ning varrassüsteemide dünaamika ja mehaanika.
Ta avaldas üle 60 publikatsiooni, sealhulgas monograafia ja õpikuid.
Jaan Ivand

Jaan Ivand (15. veebruar 1896 – 1. juuni 1964) oli eesti insener.
Sündis 15. veebruaril 1896 Pääsna külas Veriora vallas Võrumaal põllumehe perekonnas, suri 1. juunil 1964 Tallinnas, maetud Metsakalmistule.
Haridus.
Õppis kohalikus valla- ja kihelkonnakoolis, seejärel siirdus Venemaale; lõpetas Mariupoli Keskkooli eksternina 1917, Tallinna Tehnikumi mehaanikaosakonna laevaehituse erialal 1926.
Dotsent 1940 (kinnitus 1946).
Töökäik.
Alustas Musta mere sadamalinnades lihttöödel, oli lühikest aega mereministeeriumi teenistuses, hiljem andis eratunde ja töötas Novorossiiski laevatehases; opteerus Eestisse 1920; korraldas kursusi motoristidele ja jõuvankrijuhtidele 1923–1926.
Oli Tallinna Tehnikumi laevamehaanikute kooli õppejõud 1927–1931 (õppeained: matemaatika, algebra, tehniline joonestamine, elektrotehnika, soojustehnika); Tallinna Tehnikaülikoolis/Tallinna Polütehnilises Instituudis õppeülesande täitja aines "Autod ja lennukid" 1939–1940, energeetika kateedri dotsent 1940/1941, soojustehnika erakorraline professor 1942–1944, plahvatusmootorite laboratooriumi juhataja 1941–1944, soojusenergeetika kateedri dotsent 1944–1963 ja kateedrijuhataja 1944–1958, ehitus- ja mehaanikateaduskonna prodekaan 1945–1947. 
Oli Tallinna linnavalitsuse ehitusosakonna teenistuses 1929–1937 ja Teedeministeeriumi maanteede osakonna liiklusinspektor 1937–1940.
Teadustöö põhisuunad.
Soojustehnika, termodünaamika, aeromehaanika ja eesti põlevkivitoodete rakendamine (katsetas põlevkivibensiini kasutamise võimalust automootoris); oli esimesi sisepõlemismootorite eriteadlasi Eestis.
Avaldanud aero- ja termodünaamikaõpikuid ning liikluskorralduse ja autoasjanduse käsiraamatuid (nt "Autotehnika" 1927, 1928 jt).
Teaduskorralduslik tegevus.
Insenerikoja mehaanikasektsiooni liige 1935–1940; aastast 1932 tegeles lennundusega, omas mootorilenduri kutset; Eesti Aeroklubi liige ja varahoidja.
Ana de Armas

Ana Celia de Armas Caso (sündinud 30. aprillil 1988 Santa Cruz del Nortes) on Kuuba-Hispaania päritolu Ameerika Ühendriikide näitleja.
Ta sündis Kuuba saarel ja on elanud Madridis, viimastel aastatel elab ja töötab ta Los Angeleses. 
Lapsepõlv ja perekond.
De Armas kasvas üles Havannas ja õppis Kuuba Rahvuslikus Teatris. 18-aastaselt kolis ta Hispaaniasse, kus näitles mitmes teleseriaalis. 2014. aastal kolis de Armas Los Angelesse.
Viited.
= Välislingid =
Miķelis Krumpāns

Miķelis Krumpāns (7. november 1916 Krāslava lähedal – 13. juuli 1987 Tallinn) oli Eesti katoliku vaimulik.
Ta sündis 1916. aastal Krāslava lähedal läti-poola segaperekonnas (isa oli lätlane, ema poolakas). Ta õppis Izvaltas ja lõpetas 1938. aastal Krāslavas gümnaasiumi. Aastatel 1938–1940 õppis ta Läti Ülikooli teoloogiateaduskonnas (kuni selle sulgemiseni Nõukogude võimu poolt). Teise maailmasõja ajal elas ta preestrist venna Jāzepsi juures, aidates teda kiriklikes talitustes. Seejärel õppis ta vaimulikus seminaris Aglonas ja Riias. 23. detsembril 1944 pühitses peapiiskop Antonijs Springovičs ta preestriks.
1945. aasta jaanuarist maini töötas ta vikaarina Līvāni linnakeses. Seejärel teenis ta vikaarina maist 1945 kuni veebruarini 1946 Nautrēni kogudust (praeguse haldusjaotuse järgi Rēzekne piirkonnas). Seejärel oli ta veebruarist 1946 kuni maini 1952 Irši koguduse preester. 1952. aastal määras Antonijs Springovičs ta teenima Tallinna Peeter-Pauli kogudust, mida ta teenis surmani.
Miķelis Krumpāns suri 13. juulil 1987 Tallinnas ja maeti 17. juulil 1987 Liiva kalmistule.
Isiklikku.
Tema vend Jāzeps Krumpāns (1904–1954) oli preester Lätis ja Saksamaal (Baieri liidumaal), teine vend Ludvigs Krumpāns (1914–1983) oli preester Lätis.
Miihkali Perttunen

Miihkali Perttunen, õieti Mihaila Arhipanpoika Ivanov-Perttunen, tuntud ka kui Pime-Miihkali, (1815 Latvajärvi, Arhangelogorodski kubermang – 3. september 1899 Latvajärvi) oli tuntud Karjala runolaulik.
Rahvaluuleteadlased on temalt kogunud umbes 70 runo, koguulatusega 3500 värssi. 
Elulugu.
Ta sündis 1815. aastal Latvajärvi külas Valge mere Karjalas runolaulik Arhippa Perttuneni neljanda pojana. Runolaulik oli olnud ka tema vanaisa, hüüdnimega Suur-Iivana.
Ta suri 3. septembril 1899 ja on maetud Latvajärvi küla Kalmosaarele.
Mälestuse jäädvustamine.
Vuokkiniemi külas on tema auks püstitatud ausammas.
2017. aastal toimus Vuokkinemis, mis oli ka samaks aastaks valitud soome-ugri kultuuripealinnaks, Miihkali 200. sünniaastapäevale pühendatud soome-ugri rahvaste nüüdiskirjandust tutvustav kirjandusfestival.
Teised temast.
Soome akadeemik Martti Haavio on tema kohta öelnud: 
"ta oli sündinud samaaegselt kahele maale: kehva männikoore-leiva Vienasse ja vaimselt kaunisse rohuaeda, kus runoööbikud laulsid".
Dokumentaalifilmis "Veelinnurahvas" nimetab Lennart Meri Miihkalit ja Arhippat "Kalevala" runode kuulsaimateks laulikuteks.
Johann Friedrich Eurich

Johann Friedrich Eurich (5. märts 1834 Rogosi mõis, Võrumaa, Liivimaa kubermang – 19. november 1886 Jamburg, Jamburgi maakond, Peterburi kubermang) oli Tallinna linnamaamõõtja, Tallinna üldmõõdistuse (1879–1881) läbiviija.
Teenistuskäik.
Johann Friedrich Eurichi olulisim tegevus Tallinna linnamaamõõtjana oli Tallinna üldmõõdistamine – linnasarase suuremõõtkavaline mõõdistamine (1:840 – 1:2100) ja nivelleerimine.
Tema järglaseks Tallinna linnamaamõõtja ametikohal sai August Mickwitz.
Perekond.
Johann Friedrich Eurich oli abielus Caroline Marie Natalie Adleriga (1840–????). Neil oli kokku 9 last.
Poeg Michael Anatol Eurich oli üks Tallinna Tselluloosivabriku direktoreist, tütar Anna Elfriede oli abielus Paul Scheeliga (nende poeg oli Klaus Scheel).
Veselava vald

Veselava vald (läti keeles "Veselavas pagasts") on vald Lätis Cēsise piirkonnas. Vald piirneb sama piirkonna Priekuļi, Dzērbene ja Vaive vallaga ning Smiltene piirkonna Rauna vallaga.
Valla pindala on 59,5 km². 2016. aasta seisuga elas seal 623 inimest. Valla keskus on Veselava küla. Vallavanema kohusetäitjaks on Fjodors Puņeiko.
Ajalugu.
Veselava vald moodustati 19. sajandil Veselava ja Pauļi mõisa maadest. Saksa keeles kandis vald nime "Wesselshof", vene keeles Веселовская. Aastani 1925 kandis see "Veselauska valla" nime. Aastal 1935 oli valla pindala 55,1 km² ja seal oli 920 elanikku. Aastal 1945 moodustati vallas Dikļi ja Vesalava külanõukogud, aastal 1949 aga vald likvideeriti. Aastal 1954 liideti need külanõukogud Veselava külanõukoguks. Aastal 1990 muudeti külanõukogu vallaks. Aastatel 2009–2021 kuulus vald Priekuļi piirkonda.
Kultuurimälestistest on regionaalse kaitse all Veselava mõisa häärber, Veselava keskaegne kalmistu ja Lielpintuļi muinaskalmed ehk Kaseküngas. Kohaliku kaitse all on hiiepaik Silabuli Kuradikivi.
Loodus.
Vald asub Vidzeme kõrgustikul. Kõrgeim koht ulatub 228,5 m meetrit üle merepinna.
Looduskaitse all on Vanagi tamm. Valla lääneosa asub Gauja rahvuspargis.
Asustus.
Aastal 2011 elas vallas 533 lätlast, 35 venelast, 12 valgevenelast, 2 ukrainlast, 9 poolakat ja 3 leedulast. 
Valla külad on:
Ülejäänud valla elanikud elasid külade koosseisu mitte kuuluvates taludes.
Õru mõis

Õru mõis (saksa keeles "Erro") oli Laatre mõisa karjamõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal..
Älli mõis

Älli mõis (saksa keeles "Elli") oli Metstaguse mõisa karjamõis Järva-Jaani kihelkonnas Järvamaal..
Ädu mõis

Ädu mõis (ka Hädu mõis; saksa keeles "Hedwigshof") oli Pringi mõisa karjamõis Sangaste kihelkonnas Tartumaal..
Sibula mõis

Sibula mõis (saksa keeles "Sibbula") oli Suure-Ulila mõisa karjamõis Puhja kihelkonnas Tartumaal..
Savikoja mõis

Savikoja mõis (saksa keeles "Sawwikodda") oli Luunja mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Andressaare mõis

Andressaare mõis (saksa keeles "Andresaar") oli Tammistu mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Engevere mõis

Engevere mõis (saksa keeles "Engefer") oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Ihaste mõis

Ihaste mõis (saksa keeles "Ihasteküll") oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Mõis rajati 1720. aastatel Luunja mõisast eraldatud alast.
Joora mõis

Joora mõis (saksa keeles "Joora") oli Raadi mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Kangru mõis (Tartu-Maarja)

Kangru mõis (saksa keeles "Kangro") oli Raadi mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Kardla mõis

Kardla mõis (saksa keeles "Kardell") oli rüütlimõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Mõisast on teateid alates 1544.
Korova mõis

Korova mõis (saksa keeles "Korrowa") oli Raadi mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Kvissentali mõis

Kvissentali mõis (saksa keeles "Quistenthal") oli Raadi mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal.
Möllatsi mõis

Möllatsi mõis (saksa keeles "Mollatz") oli Vesneri mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Müta mõis

Müta mõis (saksa keeles "Mütta" või "Obstbaumschule") oli karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..
Poksi mõis

Poksi mõis (saksa keeles "Poksi") oli Kavastu mõisa karjamõis Tartu-Maarja kihelkonnas Tartumaal..