Endla Lõhkivi

Endla Lõhkivi (sündinud 17. jaanuaril 1962) on eesti teadusfilosoof, tõlkija ja maalikunstnik, Tartu Ülikooli filosoofia osakonna kaasprofessor.
1980. aastal lõpetas Lõhkivi Kohila Keskkooli kuldmedaliga. 1980–85 õppis ta Tartu Riiklikus Ülikoolis keemia erialal. 1991 oli ta külalisdoktorant teaduse teooria instituudis Göteborgi Ülikoolis (Göteborgi Kuningliku Teaduse, Humanitaarteaduse ja Kunsti Seltsi stipendiaat) ning 1991–1997 doktorant Tartu Ülikooli filosoofia osakonnas. Lisaks on ta korduvalt olnud Göteborgi Ülikooli teaduse teooria instituudi külalisdoktorant, osalenud teadusajaloo doktorikoolis Cité des Sciences et de l'Industrie's Pariisis ning NorFa rahvusvahelise filosoofia doktorikooli kursustel.
1998. aastal kaitses Lõhkivi Tartu Ülikoolis magistritöö "The problem of consistency in relativist sociology of scientific knowledge" (juhendaja Eero Loone) ning 1999. aastal Göteborgi Ülikoolis filosoofia litsentsiaaditöö "Reconciling realism and relativism: a study of epistemological assumptions in relativist sociology of scientific knowledge" (juhendaja Aant Elzinga). 2002. aastal kaitses ta doktoritöö "The Sociology of Scientific Knowledge: A Philosophical Perspective" (juhendaja Eero Loone).
1986. aastast on Lõhkivi olnud Tartu ülikooli filosoofiateaduskonna filosoofiaosakonna õppejõud, alustades õppeülesande täitjana ning jõudes 2004. aastal dotsendi ametikohale. Aastast 2021 on ta Tartu Ülikooli Humanitaarteaduste ja kunstide valdkonna filosoofia ja semiootika instituudi teadusfilosoofia kaasprofessor. 2004-2022 oli ta teadusfilosoofia õppetooli hoidja. 
Lõhkivi on korduvalt osalenud Eesti filosoofia aastakonverentsi, Balti teadusajaloo ja -filosoofia assotsiatsiooni konverentsi korraldustoimkonnas, korraldanud Põhjamaade teadusfilosoofia võrgustiku ja Ida-Euroopa teadusfilosoofia võrgustiku konverentsi Tartus jt rahvusvahelisi seminare ja konverentse. Ta on European Association for the Study of Science and Technology (EASST) ja European Society for Analytic Philosophy (ESAP) (1996), Eesti nais- ja meesuuringute ajakirja Ariadne Lõng kolleegiumi (2000), International Society for the Philosophy of Chemistry (ISPC) (2001), TÜ filosoofia osakonna sarja Studia Philosophica Estonica, Acta Baltica Historiae et Philosophiae Scientarum ja Springeri ajakirja Foundations of Chemistry toimetuskolleegiumi liige. Ta osaleb Euroopa Teadusfilosoofia Assotsiatsiooni EPSA, Teaduse Praktika Uuringute Seltsi (Society for the Study of Science in Practice), SPSP, Ida-Euroopa teadusfilosoofia võrgustiku tegevuses ning aastast 2020 on Lõhkivi AcademiaNeti liige.
Endla Lõhkivi peamised uurimisvaldkonnad on teadusfilosoofia, teaduse epistemoloogia, teaduskultuuri uuringud, teaduse ajalugu, teadusdistsipliinide kujunemine ja interdistsiplinaarsus, teadmussotsioloogia, teaduspoliitika filosoofilised küsimused.
Vaated, ideed ja tulemused.
Lõhkivi on teinud uurimistööd naturaliseeritud sotsiaalepistemoloogia (täpsemalt praktikakeskse teaduseuurimise) raames, vaadeldes teaduslikku uurimistööd tegevusena teadlaste kogukonnas, mis omakorda kuulub laiemasse sotsiaalsesse ja kultuurilisse ümbrusse. Ajakirjatoimetajad Petrovich ja Viola (RT 2018) on nimetanud sellist teaduskäsitlust mikrosotsiaalseks epistemoloogiaks.
See lähenemine kirjeldab teadlaste identiteeti, eesmärke ja tegevust nende saavutamiseks ning uurib uurimistöö täiustamise võimalusi (Lõhkivi 2011:98–99). Teaduspraktika näidetena on Lõhkivi uurinud uurimistöö protsessi keemias nii selle ajaloos kui tänapäeval, füüsika kui töökeskkonna kultuuri, teadusdistsipliinide eripärasid, interdistsiplinaarsuse filosoofilisi küsimusi. Metateoreetilises plaanis huvitub ta empiiriliselt informeeritud teadusfilosoofia võimalustest ja probleemidest. Oluliselt on tema vaateid mõjutanud Eesti teadusfilosoofi Rein Vihalemma praktilise realismi kontseptsioon. Koos uurimisrühmaga, kuhu kuuluvad Jaana Eigi-Watkin, Katrin Velbaum, Edit Talpsepp, Ave Mets, Eveli Neemre, Kristin Hamel (Kokkov) ja Riin Kõiv Tartu Ülikoolist ning Peeter Müürsepp Tallinna Tehnikaülikoolist, uuriti interdistsiplinaarsuse filosoofilisi küsimusi Eesti teadusagentuuri rühmagrandi toel aastatel 2015–2018 ja 2019–2024. Koos Katrin Velbaumiga on Lõhkivi varem uurinud, mis põhjustel Eesti füüsikud 1990. aastatel ja 2000. aastate algul teadusest lahkusid. Üks leitud põhjusi oli erialase suhtlemise nappus. Naisteadlaste puhul oli üheks põhjuseks sobimatus mehelike füüsikukuvandite ("tõe preester", "sepp", "mängiv poiss") alla (Lõhkivi, Velbaum 2008; Lõhkivi 2016a).
Muu tegevus.
Endla Lõhkivi on tõlkinud eesti keelde Rootsi krimi- ja lastekirjandust.
Ta on tegelenud maalimisega. 2019. aastal oli tal maalinäitus "Minu maastikud" Tartu Ülikooli Physicumi galeriis, 2019-2020 "Minu maastikud" Tartu Ülikooli Tallinna esinduses, 2020. aastal Philosophicumi trepigaleriis . 2023. aastal osales ta Tartu Ülikooli kunstimuuseumis grupinäitusel "Loovus². Tartu Ülikooli teadlased ja kunstiharrastus".