tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Porsangeri vald

Porsáŋgu (norra "Porsanger", kveeni "Porsanki") on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Porsangeri fjordi mõlemal kaldal.
Porsáŋgu on ainuke Norra vald, mis on ametlikult kolmekeelne. Pindalalt on see Norra kolmas vald.
Suurim asula ja halduskeskus on Lakselv. Suuremad asulad on veel Kistrand, Olderfjord, Børselv ja Billefjord.
Vallas asub valdav osa Stabbursdaleni rahvuspargist, kus on maailma põhjapoolseim männimets.
1964. aastani oli valla nimi "Kistrandi vald".
Skienselva

Skienselva (ka "Skieni jõgi") on jõgi, mis moodustab Skiensvassdrageti ehk Skieni valgla osa Norras Telemargi maakonnas. See algab Skieni linnast, Telemargi kanali esimesest lüüsist, ja voolab läbi Porsgrunni suubumiskohani Frierfjordi tööstuskompleksi Norsk Hydro juures.
Porsgrunni vallas nimetatakse seda jõge Porsgrunnselvaks ehk Porsgrunni jõeks.
Steinvikholmen

Steinvikholmi linnus (norra "Steinvikholmen") on linnus Norras Stjørdali lähedal asuval väikesaarel. 
Ajalugu.
Linnuse rajas aastail 1525–1532 Norra viimane katoliiklik peapiiskop Olav Engelbrektsson pärast seda, kui oli naasnud Roomast kohtumiselt paavstiga. Linnus rajati väikesele kaljusaarele. Valminud Steinvikholmeni linnus oli vanamoodne ega pakkunud tõhusat kaitset suurtükkide tulejõu vastu. Kuna saarel puudus kaev, tuli joogivesi tuua sinna mandrilt. Saart ühendas maismaaga kitsas puusild.
Olav Engelbrektssoni ja Frederik I ning tema järeltulija Kristian III vahelise vaenuse ajal olid Steinvikholmeni linnus ning Nidarholmi klooster peapiiskopi viimased tugipunktid. 1537. aastal toimus Norras reformatsioon ning Olav Engelbrektsson oli sunnitud linnusest lahkuma ning pagema Rootsi.
17.–19. sajandini kasutati saart kivimurruna, ning sel ajal lõhuti ka osa linnusemüüre. Sellist käitumist soosisid ka Taani-Norra võimud, kuna linnuses nähti mälestusmärki kuningavastastele.
1992. aastast on linnuses igal aastal ühel keskööl etendatud ooperit "Olav Engelbrektsson", mis räägib viimase peapiiskopi elust.
Beaivváš Sámi Našunálateáhter

Beaivváš Sámi Našunálateáhter (põhjasaami keeles "saami rahvusteater Beaivváš (Päike)") on Norras Guovdageaidnus tegutsev saamikeelne teater. Teater asutati 1981. aastal. Teater käib sageli etendusi andmas ka saamide asualadel Rootsis ja Soomes. Teater loodi kodanikualgatuse korras, kuid 1991. aastast saab riigilt toetust. 
2005. aastal käidi lavastusega "Skuolfi" Põhjamaades turneel.
Aastail 2007–2015 oli teatri direktor ja lavastaja Haukur J. Gunnarsson, kes oli sel ametikohal ka 1991–1996. Teatri palgal on neli näitlejat ja kuus tehnilist töötajat.
Forsvarets høgskole

Forsvarets høgskole ('Kaitse [Norra kaitsejõudude] kõrgkool'; FHS; 31. jaanuarini 2009 Forsvarets skolesenter ('Kaitse koolikeskus')) on Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus. 
Praegune struktuur ja nimi on tal 1. veebruarist 2009. 
Forsvarets Skolesenter rajati 1. jaanuaril 2002. 
Õppeasutusel on viis osakonda: FHS/Sjefskurs, Forsvarets stabsskole (FSTS), Avdeling for sivil utdanning (ASU), Institutt for forsvarsstudier (IFS) ja Norges idrettshøgskole/Forsvarets institutt (NIH/F). Peale selle on tal staap ja juhtkond. 
Õppeasutuse ülem on kontradmiral Louise Kathrine Dedichen Bastviken.
Louise Kathrine Dedichen Bastviken

Louise Kathrine Dedichen Bastviken (sündinud 30. aprillil 1964) on Norra sõjaväelane (kontradmiral), alates 1. veebruarist 2008 riiginõunik. 
Ta on esimene norra naine, kes on saanud kõrgema ohvitseri auastme, ja seega Norra kaitseväe kõrgeima auastmega naisohvitser. Ta on Forsvarets høgskole ülem.
Ta on mänginud Norra ohvitseri komöödias "Lange flate ballær II".
Ooberst

Ooberst (saksa keeles "Oberst", taani ja norra keeles "oberst", rootsi keeles "överste", soome keeles "eversti", islandi keeles "ofursti") on kolonelile vastav sõjaväeline auaste, mis on kasutusel olnud saksakeelsetes riikides ning Rootsis, Taanis, Norras, Soomes ja Islandil. Tänapäeval on oobersti auaste kasutusel Austrias, Saksamaal, Šveitsis, Soomes, Norras, Taanis ja Islandil. 
Norra.
Norras on ooberst ("oberst") maaväes ja õhujõududes brigaadikindrali ("brigader") järel ning ooberstleitnandi ("oberstløytnant") ees teine staabiohvitseriauaste. Mereväes vastab sellele komandör ("kommandør"). 
Aastal 1975 seati ühe oobersti auastme asemel sisse kaks auastet: "oberst I", mis vastab brigaadikindralile (Briti "brigadier", USA "brigadier general"), ja oberst II, mis vastab kolonelile. 1. detsembril 1997 sai "oberst I" praeguse nimetuse "brigader" (brigaadikindral) ja "oberst II" praeguse nimetuse "oberst".
Oobersti õlakutel on kolm tärni kahe triibu vahel.
B-300

B-300 on granaadiheitja, mis on valmistatud Iisraelis. On aktiivses kasutuses.
Iseloomustus.
B-300 on valmistatud Iisraelis IMI poolt 1970. aastate lõpus. 
B-300 on kergekaaluline ja lihtsa käsitsemisega efektiivne tankitõrjerelv. Kergeks teeb relva klaaskiust materjal. Optiline sihik on võrgustiku poolest lihtne kasutada. Sihikul on ka suvine ja talvine seade. Päästmine toimub elektriimpulsi abil, mis kogutakse eelnevalt käepideme küljes käsihooba vajutades. Komplekti kuulub tester, millega saab kontrollida elektrisüsteemi korrasolekut. 
Relva on võimalik teenindada 1 inimesega, kuigi tavaliselt teenindab B-300-t lahingupaar.
Kasutus.
B-300 Eesti kaitsejõududes.
Eestisse osteti paarsada B-300-t Iisraeli relvatehinguga 1990. aastate keskpaigas ja võeti kaitseväe relvastusse. Igas jalaväerühmas oli 2 sellist granaadiheitjat. 2002-2003 anti granaadiheitjad pärast Rootsi relvaabi saabumist ja Carl-Gustaf M2-de kasutuselevõttu üle Kaitseliidule.
Versioon SMAW.
USA-s on alates 1984. aastast kasutusel merejalaväes B-300 koopiaversioon Mk153 SMAW "(Shoulder-launched Multipurpose Assault Weapon)". Selle tehnilised näitajad on praktiliselt samad.
Jo Nesbø

Jo Nesbø (sündinud 29. märtsil 1960) on norra kirjanik ja muusik. 
Jo Nesbø sündis Oslos ja kasvas Moldes. Ta on töötanud vabakutselise ajakirjaniku ja börsimaaklerina. Tuntuse saavutas kriminaalromaanidega, mille peategelaseks on politseiuurija Harry Hole.
Aastal 2007 avaldas Nesbø oma esimese lasteraamatu "Doktor Proktors prompepulver" ("Doktor Proktori puuksupulber", norra keelest tõlkinud Maris Kuuda, Varrak 2013).
Jo Nesbø on ansambli Di Derre laulja ja laulude autor.
Forsvarets overkommando

Forsvarets overkommando ('Kaitse ülemjuhatus', lühend FO) on olnud kolme Norra organi nimi:
Norra kaitsevägi

Norra kaitsevägi (norra keeles "Forsvaret") on Norra Kuningriigi kaitse eest vastutav kaitsevägi. See koosneb maaväest, mereväest, õhujõududest, kodukaitsest ja küberkaitsest. Kaitseväkke kuulub umbes 24 000 inimest ja mobilisatsiooni korral kasvab see 83 000 inimeseni. 
Norras on kohustuslik ajateenistus ja alates 2013. aastast võetakse aega teenima ka naisi. Ajateenistuse suurim probleem on sobivate inimeste vähesus, 2012. aastal kutsuti arstlikku komisjoni 63 841 inimest, kellest aega teenima võeti ainult 9265. 
Kaitsevägi allub kaitseministeeriumile. Kaitseväe ülemjuhataja on praegune kuningas Harald V ja kaitseväe juhataja on admiral Haakon Bruun-Hanssen. Norra kaitseväe peakorter asub Oslos Akershusi kindluses. Ühendpeakorter asub Bodøs. Kaitseväe peamine mereväebaas asub Bergenis, peamised maaväebaasid Bardus, Målselvis ja Renas ning peamised õhuväebaasid Ørlandis ja Bodøs. Norra kaitsejõudude ühendatud õppeasutus on Forsvarets høgskole.
Norra kaitseväe aastane eelarve on 110 miljardit Norra krooni ehk 2% SKP-st.
Ajalugu.
Norra kaitsevägi asutati koos Norra iseseisvumisega 1905. aastal ja pidas iseseisva Norra eest oma esimesed lahingud II maailmasõjas, kui Saksamaa ründas neutraalset Norrat ja Taanit. Kaitsevägi pidas 62 päeva kaitselahinguid, aga oli lõpuks sunnitud kapituleeruma.
1949. aastal loobus Norra neutraliteedipoliitikast ja oli NATO asutajaliige. Külma sõja ajal ehitati Norrasse mitu maa- ja õhuväebaasi ja eriti keskenduti Põhja-Norra kaitsele. Alates 2000. aastatest osaleb kaitsevägi senisest rohkem välismissioonidel.
Juhtimine ja struktuur.
Poliitiline juhtimine.
Norra põhiseaduse § 25 järgi on Norra maa- ja mereväe ülemjuhataja kuningas, st kuningas riiginõukogus.
Sõjaväeline juhtimine.
Kaitseväe juhataja (tavaliselt neljatärnikindral või -admiral) juhib maaväge ja on kaitseministri peamine nõunik.
Struktuur.
Norra kaitsevägi koosneb viiest väeliigist, milleks on:
Teiste tähtsate struktuuride hulka kuuluvad:
Forsvarets overkommando (1970–2003)

Forsvarets overkommando ('Kaitse [Norra kaitsejõudude] ülemväejuhatus'; lühend FO) oli Norra kõrgeim sõjaväeline juhtkond 1970. aastast kuni 31. juulini 2003. 
1. augustil 2003 organ reorganiseeriti Stortingi otsusega. Forsvarssjefen ja tema strateegilised funktsioonid integreeriti Kaitseametisse (Forsvarsdepartementet), Forsvarets overkommando kaotati ning loodi Forsvarsstaben.
Mari muusika

Mari muusika ("мари сем" või "марий сем") on maride lüüriline tantsumuusika, mis luuakse soome-ugri rahvaviiside järgi. Muusika oli Marimaal kaua aega oluline suulise pärimuse osa, viisid ja sõnad kandusid edasi põlvest põlve. Esimesed noodid pandi kirja 1920. aastatel. Paljud helisalvestised tehti pärast lintmagnetofonide kasutusele võtmist, tänapäeval salvestatakse need CD-plaatidele ja MP3-mängijatele.
Viisid.
Mari viisid koosnevad korduvatest katkematutest rütmidest. Viiside aluseks on pentatoonika (välja arvatud estraadilauludel), muusikas on ülekaalus kõrged noodid. Traditsioonilisteks pillideks on trumm, pillirooflööt, härjapõiest torupill, mari kannel ehk küsle ja trompetid. Tänapäeval kasutatakse ka bajaani ja viiulit. Armastuslaulud (nende seas on eriline koht kurbadel lauludel) jutustavad eelkõige tunnetest.
Nii vanu kui ka uusi helisalvestisi mängitakse iga päev Mari Eli Raadios, mis on marikeelne ning mõeldud ennekõike maridele.
Tantsud.
Mari Eli Raadio edastab selliseid tantsuviise nagu "Эрвел марий" ja "Йуржо йуреш". On olemas tantsijate rütmistatud tantse bajaani saatel, kiireid noortetantse hoogsa muusikasaatega ning on ka tantse, mida esitavad ainult naised.
Forsvarets overkommando (1940)

Forsvarets overkommando oli Norra relvastatud vastupanu keskus Norra vallutamise ajal 1940. 
See loodi kuningliku resolutsiooniga 18. mail 1940. 
Kaitseülem oli kindral Otto Ruge. 
Kapitulatsiooniga Põhja-Norras 10. juunil 1940 organ kaotati.
Norsjø

Norsjø on järv Norras Telemargi maakonnas. Selle pindala on 55 km².
Järve veepind asub kõrgusel 15 meetrit üle merepinna, selle taset reguleerib Skotfossi pais. Enamik Telemargi maakonna jõgesid läbib Norsjø enne suubumist Skienselva või Porsgrunnselva jõkke. Norsjø on Skieni ja Nome valla jogivee allikas. Norsjø on samuti Telemargi kanali osa.
Järve suubuvad Eidselva jõgi Bandakkanalenist, Bøelva (Gvarvelva) Seljordsvatnist ja Sauarelva Heddalsvatnetist.
KV Svalbard

KV Svalbard on Norra mereväe rannakaitselaev. Laev suudab murda kuni 1 m paksust jääd.
Laeva ehitas Langsten AS Tangeni laevatehases Kragerøs. See lasti vette 17. veebruaril 2001, laeva ristis 15. detsembril 2001 Norra kaitseminister Kristin Krohn Devold ja see võeti rannavalves kasutusele 18. jaanuaril 2002.
KV Svalbard on veeväljasurve poolest Norra merevägede suurim alus. Laeva pikkus on 103,7 m, laius 19,1 m, veeväljasurve 6375 tonni ja maksimaalne kiirus 17,5 sõlme. Pukseerida suudab ta kuni 100 000-tonniseid laevu.
KV Svalbardi kodusadam on Sortland. Peamiselt tegutseb laev Barentsi merel ja Teravmägede ümbruses.
Laev on projekteeritud varustama ülejäänud 3 Norra rannavalvele kuuluvat kopterikandjat. Laeval asub üks NH90 helikopter. Relvastusse kuulub 57 mm Boforsi kahur.
Röyksopp

Röyksopp on Tromsøst pärit Norra elektroonilise muusika duo. 
Duo liikmed on Torbjørn Brundtland ja Svein Berge. Nad ise peavad ansambli moodustamise ajaks 1998. aastat, kuigi samad liikmed olid varemgi duona esinenud. Debüütalbum "Melody A.M." ilmus 2001. aastal. 
Röyksoppi muusikat on palju kasutatud reklaamides ja taustamuusikana telesaadetes ja filmides.
Tunnustus.
2001
2002
2005
2006
Norsjö

Norsjö on tiheasustusega paikkond Rootsis Västerbotteni läänis, Norsjö valla keskus.
2005. aastal elas seal 2102 inimest. 
Seal sündis Ameerika Ühendriikide kirjanik Charlotte Agell.
Tankihävitaja

Tankihävitaja on tankitõrje otstarbeks kohandatud või ümber ehitatud lahinguvõimeline soomusmasin. 
Tankihävitajad on peamiselt kaitseotstarbelised relvasüsteemid. Tankihävitaja on varustatud tankitõrjeraketisüsteemiga, harvem tankitõrjekahuriga ning heade vaatlusvahenditega. Tavaliselt puudub soomustatud pöördtorn, mis võimaldab madalama silueti. Enesekaitseks kasutatakse kuulipildujaid ja suitsugranaadiheitjaid.
Tankitõrjesoomuki platvormiks on tavaliselt võetud soomussõiduk:
Tankihävitajad võeti kasutusele teises maailmasõjas ja neid on toodetud peamiselt Saksamaal. Viimase mudelina oli Bundeswehris kasutusel tankitõrjeraketikompleksiga HOT relvastatud tankitõrjetank Jagdpanzer Jaguar.
Telemargi kanal

Telemargi kanal on kanal Norra lõunaosas Telemargi maakonnas. 
Nimi võeti kasutusele 1990. aastal. Varem räägiti kahest kanalist: Norsjø-Skieni kanal lüüsidega Skienis ja Løveidis ehitati aastatel 1854–1861, Bandak-Norsjø kanal avati aga 1892. aastal.
Telemargi kanalis on 18 lüüsikambrit. Selle pikkus on 105 km ja kõrguste vahe on 72 m.
10BASE5

10Base5 oli esimene Etherneti standard.
10Base5 kutsutakse vahel ka "jämedaks netiks" (ingl "Thick Ethernet", "ThickWire", "ThickNet") ja võrgukaabli värvuse tõttu ka "kollase kaabliga" võrguks. Võrgu füüsiliseks meediumiks on koaksiaalkaabel läbimõõduga 0,4" (=1 cm) ja lainetakistusega 50 oomi, kaabli pingenivoo on ~2,5 V. 10Base5 segmendi suurim lubatud pikkus oli 500 m, võrgu läbilaskekiirus on 10 Mbit/s.
Arvutid ühendatakse võrgukaabliga N-konnektoriga või transiivriga. Kaabli otstesse pannakse N-seeria 50 oomised terminaatorid.
Transiivrid.
Transiiver ühendatakse kaabli külge spetsiaalse, vampiirihambaks (inglise "vampire tap", "piercing tap") kutsutava kruviga.
Arvutiga ühendatakse transiivrid kuni 50 m pikkuse AUI-kaabliga, mis ühendatakse arvuti võrgukaardi pistikupessa. Transiivrit on võimalik AUI-liidese kaudu ühendada ka otse HUBi AUI-pordiga. Ühele kaablisegmendile on võimalik ühendada kuni 100 transiivrit ja need peavad asuma üksteisest vähemalt 2,5 m kaugusel.
Frost

Frost on Tromsøst pärit norra elektroonilise muusika ansambel, mis on asutatud 1997. aastal. 
Ansambli liikmed on Aggie Peterson ja Per Martinsen. Debüütalbum "Bedsit Theories" ilmus 1998. aastal. Albumi väljaandmisele aitas teiste hulgas kaasa Röyksoppi laulja Torbjørn Brundtland.
NRK1

NRK1 on Norra Riigiringhäälingu (norra "Norsk rikskringkasting") põhikanal. NRK1 hakkas ametlikult tööle 1960. aastal, ehkki oli telesaateid regulaarselt edastanud juba 1958. aastast. 
Uudistesaate nimi on "Dagsrevyen".
10Base2

10BASE2 on Etherneti arvutivõrk, kus kandjaks on 50-oomine koaksiaalkaabel (RG-58) ja süsteemi andmekiirus on 10 Mbit/s. 
Standardi järgi võib see kaabel olla kuni 185 meetri pikkune. Arvutid ühendatakse 10Base2 võrku BNC T-konnektorite abil. Kaabli otsad lõpetatakse 50-oomiste koormustakistustega – terminaatoritega. Kaabli üks ots peab olema maandatud. Ühele kaablile saab paigaldada kuni 30 arvutit või võrguseadet. Rohkemate seadmete ühendamiseks on vaja kaablit jätkata repiiteriga, mille korral tuleb järgida 5-4-3 reeglit, mis tähendab, et võrgus on kuni 5 segmenti, neid võib kokku ühendada 4 repiiteriga ja võrguseadmed võivad olla ühendatud ainult 3 segmendi külge.
10Base2 võrgus peavad kõik ühendused ja võrguseadmed olema kvaliteetsed, kuna kogu võrk lakkab töötamast kui vähemalt üks kontakt või ühendus katkeb. Sellist viga põhjustava sõlme leidmine on keeruline ja aeganõudev. Seetõttu on tänapäevased arvutivõrgud läinud üle 10BASE-T, 100BASE-TX või 1000BASE-T standardile, kus ühe kaabli katkemine (või lahtiühendamine) ei halva kogu arvutivõrku.
Veiko Märka

Veiko Märka (sündinud 2. november 1964 Tallinnas) on eesti luuletaja, proosakirjanik ja ajakirjanik.
Ta lõpetas 1983. aastal Keila 1. Keskkooli, õppis 1996–2001 Tartu Ülikoolis.
Ta on töötanud ajalehtedes Postimees ja Ekspress, aastast 2008 vabakutseline.
Märka oli Tartu Noorte Autorite Koondise liige ja esimene esimees.
Teoseid.
Tema artikleid ja arvustusi on ilmunud paljudes meediaväljaannetes.
Antoloogiates, kogumikes
Muid artikleid
Koostaja, toimetaja
Zoopark (relv)

Zoopark-1 (indeks 1L219M) (vene keeles "Зоопарк-1") on algselt Nõukogude Liidus arendatud ja Venemaal valmistatud suurtükiväeluureradarisüsteem, mis on ette nähtud vaenlase kaudtulerelvade positsioonide avastamiseks. 
Ajalugu.
Uut vaenlase suurtükiväe vastast radarisüsteemi hakati Nõukogude Liidus välja töötama 1980. lõpus. Radari katsetamine algas 2002. aastal ja lõppes 2007. Relvastusse võetud ametlikult 18. veebruarist 2008. Radariga on võimalik lisaks lennutrajektoori järgi vaenlase kaudtulerelvade avastamisele juhtida ka oma kaudtuld ning jälgida mehitamata luurelennukeid ja helikoptereid. Radarisüsteemi on eksponeeritud mitmel näitusel. 
Vene-Ukraina sõda.
Zoopark-1M-i on kasutatud Vene-Ukraina sõjas.
Taktikalis-tehnilised andmed.
Baastehnika.
Radarisoomuk MT-LBu
Tehnoabi ja seadmete veok Ural-43203
Abisoomuk MT-LB
Radar.
Vaenlase kaudtulesüsteemide avastamiskaugus
Oma kaudtulesüsteemide tulejuhtimiskaugus
Trysilelva

Trysilelva on jõgi Norras Innlandeti ja Trøndelagi maakonna piiril. Ta on Trysilvassdrageti osa.
Hammerfesti vald

Hammerfesti vald (põhjasaami "Hámmárfeasta") on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta hõlmab Kvaløya, Seilandi põhjaosa ja Sørøya idaosa.
Valla suuremad asulad on Hammerfest (umbes 6800 elanikku) ja Rypefjord (umbes 1700 elanikku).
Hammerfesti vallas Fuglenesis asub Struve geodeetilise kaare põhjapoolne otspunkt ().
Hammerfest

Hammerfest on linn Norras Finnmargi maakonnas, Hammerfesti valla keskus. Asub Kvaløya saarel.
Melkøya saarel asub sadam ja Statoili LNG gaasiterminal.
Stortorvet

Stortorvet ehk Stortorget on väljak Norra pealinna Oslo kesklinnas Sentrumis. Ta piirneb Kirkegata, Møllergata, Grenseni, Torggata ja Kirkeristeniga. 
Teeviitadel arvatakse see alguspunktiks, kust hakatakse lugema kaugust Osloni. 
Aastal 1736 sai sellest vana turu (Christiania Torv) asemel linna keskturg. Praegu on seal lilleturg.
Väljakul on Christian IV mälestussammas. Kuningas näitab parema käega: "Siia tuleb linn." Pronkskuju autor on Carl Ludvig Jacobsen. Alus on Grefseni graniidist. Ausammas avati 1880. Avamise ajal kritiseeriti ajalehtedes "Taani kuninga" kuju toomist linna. 
Väljaku ääres on majad numbritega 1...13 ja 2...8.
Trond Einar Elden

Trond Einar Elden (sündinud 21. veebruaril 1970 Namdalseidis) on Norra endine kahevõistleja ja murdmaasuusataja.
Elden on tulnud 19-aastaselt 1989. aasta maailmameistrivõistlustel Lahtis kahevõistluses maailmameistriks nii individuaalselt kui ka meeskondlikult. Meeskonnavõistluses kuldmedali võitnud meeskonda kuulusid veel tema vend Bård Jørgen Elden ja Trond Arne Bredesen. 
1992. aasta taliolümpiamängudel Albertville'is kuulus ta kahevõistluses meeskonnavõistluses hõbemedali võitnud meeskonda. Individuaalvõistlusel sai ta üheksanda koha Albertville'is ja kaheksanda koha 1994. aasta OM-il Lillehammeris. 1993. aasta MM-il Falun sai ta individuaalvõistluses pronksmedali ja meeskonnavõistluses hõbemedali. 1999. aasta MM-il Ramsaus osales ta ainult meeskonnavõistluses, kus sai hõbemedali. 
Kahevõistluse maailma karikasarjas võitis ta viis etappi aastatel 1989–1991. Karikasarja üldarvestuses jäi tema parimaks kohaks hooajal 1990/1991 saavutatud kolmas koht.
Kahevõistluses oli tema tugevamaks küljeks suusatamine ja kahevõistluse karjääri lõppedes osales ta hiljem murdmaasuusatamises MK-etappidel põhiliselt sprindidistantsidel. Murdmaasuusatamise maailma karikasarjas sai ta 2001. aastal kahel korral kaks teist kohta.
Klubi tasemel esindas Elden Strindheim IL-i.
Saavutused.
Kahevõistluse maailma karikasarjas.
Maailma karikasarja etapivõidud.
Trond Einar Elden osales kokku 87 maailma karikasarja etapil, millest poodiumile jõudis 16 korda ja neist 5 korral kõige kõrgemale astmele.
Välislingid.
Namsen

Namsen (lõunasaami keeles "Nååmesje") on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. Jõe pikkus on 228 km ja valgla pindala 6000 km². Ta saab alguse Røyrviki vallast, voolab läbi Namdaleni ja suubub Namsosi linna lähedal Namsenfjordenisse.
Omadussõnafraas

Omadussõnafraas ehk adjektiivifraas on moodustatud põhisõna, s.o omadussõna või omadussõnalise asesõna ümber.
Omadussõnafraasi tähistamiseks võidakse kasutada ingliskeelset lühendit AdjP – "adjective phrase".
Eesti keel.
Omadussõnafraas võib olla lauses 
Omadussõnafraas on endotsentriline – selle fraasi põhisõna on lauseehituse seisukohalt võrdväärne fraasi kui tervikuga ja täidab lauses sellesama lauseliikme ülesannet, mida fraas tervikuna: "See üritus oli ootamatult igav = igav" ("ootamatult igav" on omadussõnafraas ja siin lauses öeldistäide, "igav" on omadussõna ja siin lauses öeldistäide).
Mõnikord võib omadussõnafraasi kuuluda üldlaiendeid: ilmselt katkine", ikka hoolas".
Omadussõnafraasi laiend võib väljendada situatsiooni osalist, situatsiooni ruumilisi, ajalisi, kvantitatiivseid või kvalitatiivseid karakteristikuid ja olla ehituselt
Omadussõnafraasi laiend on lauses fraasimäärus: väga suur", väljast kena", "inimeste vastu ebaviisakas".
Grensen

Grensen on tänav Norra pealinna Oslo kesklinnas St. Hanshaugeni linnaosas.
Tänava nimi oli algul Grændsegaden, hiljem lühenes see Grændseniks ning nüüdne kirjapilt on "Grensen". 
Tänav kulgeb Stortorvetilt Professor Aschehougs plassini. Peale nende piirneb see Møllergata, Grubbegata, Akersgata, Smedkrokeni ja Pilestredetiga. 
Tänava ääres on majad nr 1–19 ja 2–28.
Rindlause

Rindlause ehk parataks on 
Rindlause ei ole
Rinnastuse tüübid.
On olemas kaks rinnastuse tüüpi: 
Kumbki tüüp jaguneb omakorda
*Markeerimata ühendav rinnastus moodustatakse jaatav-ühendavate sidesõnade "ja" või "ning", eitav-ühendava sidesõna "ega" või osalausete kõrvutuse abil, nt "Poiss võttis taskust spikri ja kirjutas sealt maha."
*Markeeritud ühendav rinnastus moodustatakse:
# sidesõnade "aga", "kuid", "ent", "kuna", "vaid" (näitavad vastandavat seost) abil, nt "Isa läks aktusele, aga unustas lipsu koju." 
# konnektiivide "järelikult", "seega", "niisiis", "seetõttu" jt (näitavad järeldusseost) abil, nt "Kell sai üks —– järelikult on veel aega." 
# konnektiivide "nimelt", "see on", "see tähendab" jt (näitavad seletusseost) abil, nt "Kass vaatas õnneliku näoga ringi —– see tähendab hiirega oli selleks korraks ühel pool. "
# määruste "seepärast", "selle tulemusena" jt (näitavad põhjuslikku seost) abil, nt "Keegi lasi Pitsu tuppa, seepärast ongi kõik kohad porised." 
# ajamääruste "kõigepealt", "seejärel", "hiljem", "lõpuks" jt (näitavad ajaseost) abil, nt "Praegu pesen aknaid, hiljem asun põrandate kallale."
*Markeerimata eraldav rinnastus moodustatakse sidesõna "või" või "kas...või" abil, nt "Kas minna täna ooperisse või jääda lastega koju?"
*Markeeritud eraldav rinnastus moodustatakse konnektiivide "muidu" või "vastasel" "juhul/korral" abil, nt "Juku peab koolis käima, muidu tuleb suur pahandus."
Välislingid.
Rindlause kirjavahemärgistuse kohta saab lugeda siit
Stortorvets Gjæstgiveri

Stortorvets Gjæstgiveri on toitlustusasutus Norra pealinna Oslo kesklinnas Stortorveti ääres Christiania Glassmagasini vastas aadressil Grensen 1. 
Stortorvets Gjæstgiveri on tuntud muu hulgas seoses blitzlaste ja politsei kokkupõrgetega 1980. aastatel.
H-paat

H-paat on ühekereline range ühtsusklassi kiiljaht, millel on üks mast ja bermuuda 7/8 murdtaglastus(luup).
Paadi disainis 1967. aastal soome laevaarhitekt Hans Groop, et luua jaht, mis sobib Hai ja Põhjamaade rahvapaadi asemel nii matkamiseks, perepurjetamiseks, päevapurjekaks ning võistlemiseks lühematel ja pikematel vahekaugustel. 
Kere.
H-paadi kere on ehitatud klaaskiudmattidest, mis on liimitud ja tugevdatud tehisvaiguga.
Sarnase kujundusega samast ajajärgust on 5,5mR, Soling, Etchells. Monotüübi muudatusi tehti 1971. aastal Paul Elvstrømi ettepanekul. Põhjamaade purjetamisliit (Nordic Sailing Federation) tunnustas H-paati ühtsusklassina 1972. Tunnustus rahvusvahelise purjekaklassina saadi IYRU-lt novembris 1978 aastal. Nime esitähe H on jaht saanud vanakreeka mütoloogia kodurahujumalanna Hestia järgi. Teine väide on, et H on disaineri nime esitähest. Alates loomisest on ehitatud üle 5300 selle klassi jahi, seega on tegemist Euroopa suurima kiiljahiklassiga. Eestis toodab H-paate Saare Yachts Nasval Saaremaal.
Võistlemine.
Tegemist on aktiivse võistlusklassiga, milles peetakse ka maailmameistrivõistlusi, millest viimased purjetati 2019. aastal Medemblikis Lääne-Friisimaal Ijsselmeeril Hollandis. MM-il on lubatud võistkonna suurus 3–4 inimest (suurim kogukaal 300 kg), samas saab vähese kohandamisega purjetada nii üksi kui ka kuni viie kaaslasega, magamiskohti on neljale. Paat sobib ka kiiljahi esmaomanikule nii matkamiseks kui ka võistlemiseks nii merel kui ka siseveeteedel. Abimootorina kasutatakse ahtripeeglile kinnitatavat ripp-päramootorit.
Sarnasuse tõttu on H-paati nimetatud kajutiga või kaetud tekiga Solinguks.
2001. aastal ületasid Kerstin Schmider ja Philipp Heisig H-paat Elfiega Atlandi ookean.
Purjed.
Purjed peavad olema valmistatud kootud kunstkiust kangast. 
Suur- ja eespurje kanga vähim lubatud erikaal on 200 g/m².
Spinnakeri kanga vähim lubatud erikaal on 35 g/m².
Møllergata

Møllergata on Norra pealinna Oslo kesklinna St. Hanshaugeni linnaosa tänav. 
See viib Stortorvetilt Rosteds gate/Hausmanns gateni. Tänava jätk teisel pool neid tänavaid on Maridalsveien. Møllergata piirneb veel Grenseni, Skråninga, Eva Kolstads gate, Youngs gate, Hospitalsgata, Hammersborg torgi, Bernt Ankers gate ja Osterhaus' gatega. 
Tänava ääres on majad nr 5...53 ja 4...58.
Eidsbergi vapp

Eidsbergi vapp on Norra Østfoldi maakonna Eidsbergi valla vapp.
Vapp kinnitati 16. märtsil 1962. 
Kuldsel kilbil on kujutatud karu, mis oli sealmail elanud Arnbjørn Jonssoni sümbol. Arnbjørn Jonsson oli Norra kodusõjas silmapaistnud sõdalane.
Nukkvõll

Nukkvõll on nukkidega võll, mida kasutatakse masinates perioodiliselt korduvate protsesside juhtimiseks.
Nukkvõlli kasutatakse laialdaselt sisepõlemismootorite gaasijaotusmehhanismides, kus nukkvõll hoolitseb sisselaske- ja väljalaskeklappide õigeaegse avamise eest. Nukkvõlli nukkide arv sõltub klappide arvust. Nukkvõlli käitatakse hammas- või hammasrihmülekande kaudu.
Norges Handelshøyskole

Norra Majanduse ja Ärijuhtimise Kool (norra keeles "Norges Handelshøyskole", NHH) on õppeasutus Norras, mis annab kõrgharidust majanduses ja ärijuhtimises. Kool on asutatud 1936. aastal.
Red Harvest

Red Harvest on "industrial metal"'i ansambel Oslost. Nende 2002. aasta album "Sick Transit Gloria Mundi" nomineeriti Norra Grammy auhinnale ja alternatiivse Grammy auhinnale parima "metal"-albumi kategoorias. Ansambel moodustati 1989. aastal ning selle ajaga on nad avaldanud kaheksa albumit, kaks EP-d, ühe kontsert-DVD, ühe kompilatsioonalbumi ja ühe "split-"albumi Zykloniga.
Tom Sandberg

Tom Sandberg (sündinud 6. augustil 1955 Mo i Ranas) on Norra endine kahevõistleja.
Sandberg oli maailma kahevõistlejate tipus 1980. aastatel. Ta tuli 1982. aastal Oslos maailmameistriks 0,2-sekundilise vahega teiseks tulnud Konrad Winkleri ees. Samas sai ta hõbemedali meeskonnavõistluses, olles finišis sama ajaga kui Soome võistkonna ankrumees Jorma Etelälahti.
Maailma karikasarjas võitis ta 1983–1984 hooajal esimest korda välja antud üldkarika.
1984. aasta taliolümpiamängudel Sarajevos tuli ta individuaalvõistlusel olümpiavõitjaks. Samal aastal Rovaniemis peetud MM-il võitis ta meeskonnavõistluses kuldmedali. 
Norra meistriks on Sandberg tulnud üheksa korda.
Oddvar Brå

Oddvar Brå (sündinud 16. märtsil 1951) on endine norra murdmaasuusataja, mitmekordne suurvõistluste medalivõitja ja 16-kordne Norra meister.
Lõunasaami keel

Lõunasaami keel on kõige lõunapoolsema levikuga saami keel. 
Seda kõneldakse veel ainult Norra Snåsa ja Hattfjeldali vallas. Lõunasaame on umbes 2000, kuid keelt valdab vabalt ainult umbes 500 inimest. 
Lõunasaami tähestik.
Lõunasaami keeles kasutatakse ladina kirja.
A B D E F G H I Ï J K L M N O P R S T U V Y Æ Ö Å
Møsvatn

Møsvatn ehk Møsvann on järv Norras Telemargi maakonnas Vinje vallas (väike osa järvest on Tinni valla territooriumil). Järv on osa Skiensvassdragetist.
Järvel on ebakorrapärane kolme haruga kuju.
Järve pikkus on kuni umbes 40 km.
Veehoidla rajamist alustati aastal 1903. Järve veepinna kõrgust reguleeritakse alates aastatest 1904–1906 Møsvassdammeni paisuga. Veetase on 918,5...900 m merepinnast. Järv on Rjukanist ülesjõge asetsevate hüdroelektrijaamade suurim veehoidla.
Tegu on pindalalt (78,43 km²) 11. järvega Norras. Veetaseme reguleerimisel kõigub pindala 78 ja 80,9 km² vahel. Ümbermõõt on 206,62 km.
Suurim mõõdetud sügavus on 68,5 m.
Järve kaldalt on leitud leide kiviajast.
Suurim järve suubuv jõgi on Kvenna, mis toob vett Hardangervidda edelaosa järvedest.
Järvest voolab välja Måna jõgi, mis suubub Tinnsjøsse.
Järve ääres on hajusalt talusid. Pärast järve paisutamist asetseb Møsstrandi kirik ühel järvesaarel.
Piki järve kagukallast kulgeb maantee riksvei 37, mis ühendab Raulandit Rjukaniga.
Järve nime päritolu pole selge; seda on seostatud Måna jõe nimega.
Salvatnet

Salvatnet on järv Norras Trøndelagi maakonnas Fosnesi ja Nærøy vallas. 
Merest lahutab järve vaid 1 km laiune moreeniseljandik Salsnesi juures. 
Järve pikkus (koos kitsa idapoolse osa Skrøyvstadvatnetiga) on 29 km. Pindala on 44,77 km². Kaldajoone pikkus on 105,61 km. Järve maksimaalne sügavus on 482 m või 464 m. Järve maht on 6,87 km³ ning kõrgus merepinnast 9 m. Salvatnet on Norra ja Euroopa sügavuselt teine järv, jäädes alla ainult Hornindalsvatnetile. 
Lühikese jõe kaudu voolab Salvatni vesi läbi moreenseljandiku läände Foldfjordenisse.
Gaula

Gaula ehk Gula on jõgi Norras Trøndelagi maakonnas. 
Jõgi voolab läbi Gauldaleni. 
Jõe pikkus on 145 km, valgala pindala on 3658 km². 
Gaula voolab välja Gaulhåeni järvest Holtåleni vallas ja suubub Gauloseni lahte Trondheimi lähedal.
Hallingdalselva

Hallingdalselva ehk Hallingdalselve on jõgi Norras Buskerudi maakonnas, Hallingdalsvassdrageti peamine osa. Jõe pikkus on 220 km, valgla pindala on 4587 km². Jõgi saab alguse Hardangerviddas ja voolab läbi Hallingdali oru. Läbib mitu järve: Ustevatni, Ustedalsfjordeni, Strandafjordeni, Oppsjøeni, Tingvollfjordeni, Myrefjordeni ja Brommafjordeni, edasi suubub põhjast Krødereni järve, mille lõunaosast voolab välja nimega Snarumselva.
Rygge vald

Rygge vald oli vald Norras Østfoldi maakonna lääneosas.
Valla keskus oli Rygge.
2020. aastal liideti Rygge vald Mossi vallaga.
Õuduskirjandus

Õuduskirjandus on kirjandusžanr, mis taotleb elamuse loomist, modelleerides inimese kokkupuudet tundmatu ja seletamatuga. Motiivid, mida selleks kasutatakse, võivad olla ulmelised, aga põhineda ka reaalelus kinnistunud ja levinud kujutlustel mingite nähtuste ohtlikkusest.
Roa/Lunner

Roa/Lunner on tiheasustusega paikkond ("tettsted") Norras Akershusi maakonnas.
Ta koosneb Roast ning sellest vahetult loodes paiknevast Lunnerist.
Asula pindala on 2,25 km².
Elanike arv on 1576 (1. jaanuar 2008) (1. jaanuaril 2007 1558). Rahvastikutihedus on 700 in/km² (2007. aastal 696).
Lunner

Lunner on asum Norras Akershusi maakonnas Lunneri vallas, Roa/Lunneri asula osa Roast vahetult kagus.
Sihtnumbrid on 2715 ja 2730.
Rømskogi vald

Rømskogi vald oli vald Norras Østfoldi maakonna kirdeosas.
Valla keskus oli Rømskog.
Valla alal asub Slavasshøgda mägi (336 m), mis oli endise Østfoldi maakonna kõrgeim tipp.
2020. aastal liideti Rømskogi vald Aurskog-Hølandi vallaga.
Slavasshøgda

Slavasshøgda on mägi Norras Akershusi maakonnas Aurskog-Hølandi vallas. Mäe kõrgus on 336 m.
Rømskog

Rømskog on asula Norras Østfoldi maakonnas, endise Rømskogi valla keskus.
Kjetil Thorsen

Kjetil Trædal Thorsen (sündinud 14. juunil 1958 Haugesundis) on Norra arhitekt. 
Thorsen lõpetas 1985. aastal Grazi Tehnikaülikooli arhitektuuri erialal.
1986. aastal rajati Thorseni eestvedamisel praegusaja Norra tähtsaim arhitektuurigalerii – Galleri Rom.
Thorsen on arhitektuurifirma Snøhetta üks asutajatest. Ta kuulub Norra arhitektuuri assotsiatsiooni ja Norra arhitektuuri assotsiatsiooni disainikonkursside komiteesse, lisaks on ta ka Ameerika Arhitektide Instituudi liige. Thorsenil on olnud suur roll Lillehammeri kunstimuuseumi laienduse, uue Aleksandria raamatukogu ja Oslo ooperimaja projekteerimisel. Aastast 2004 on Thorsen Innsbrucki ülikooli Arhitektuuri Eksperimentaaluuringute Instituudi professor.
Kjetil Thorsen nimetati 2008. aastal panuse eest arhitektuuri arendamisse Püha Olavi ordu komandöriks.
Spatsialisatsioon

Spatsialisatsioon ehk ruumindus on muusikas heli paiknemine ruumis. 
Mõistet kasutatakse põhiliselt elektronmuusikas ja see on kujunenud üheks muusikaliseks parameetriks.
Konoid

Konoid on Catalani pind, mille kõik moodustajad lõikuvad fikseeritud sirgega (teljega). See tähendab, et konoid on pind, mille võib moodustada liikuva sirge abil, mis lõikub ühe fikseeritud sirgega (teljega) ning on viimasega alati risti.
Parameetriline kuju.
Samastades koordinaatide "x"-telje konoidi teljega ja valides "xy"-tasandi nii, et kõik moodustajad selles tasandis asuvad, siis saab iga konoidi kirjeldada parameetriliste võrranditega
 formula_1 
Valik "h"("u") = c "u" ja θ("u") = "u" annab helikoidi.
Flunk

Flunk on Norra elektroonilise muusika ansambel. 
Ansambli liikmed on produtsent Ulf Nygaard, kitarrist Jo Bakke, trummar Erik Ruud ja laulja Anja Oyen Vister. 
Ansambel loodi Oslos aastal 2000.
Progressipartei

Progressipartei (eesti keeles on kasutatud ka vastet Eduerakond; bokmål: Fremskrittspartiet, uusnorra keeles: Framstegspartiet, lühend FrP) on konservatiivne Norra partei. 2013. aasta parlamendivalimistel saadi Stortingis 29 kohta (paremuselt 3. tulemus). 2009. aasta parlamendivalimistel saadi 41 kohta. 2005. aasta parlamendivalimistel kogus ta 22,1% häältest ja sai 38 kohta. See oli paremuselt teine tulemus Norra Tööpartei järel.
Partei ise on nimetanud enda ideoloogiaks konservatiivset liberalismi ja klassikalist liberalismi. Ajakirjanduses on nimetatud parteid konservatismi, parempoolse populismi ja paremäärmusluse esindajaks. 2005. aastal oli Progressipartei Norra parlamendis suuruselt teine partei. 2020. aastal on see parlamendis suuruselt kolmas partei 26 kohaga.
Erakonna praegune eesistuja on Siv Jensen, peasekretär Geir Mo.
Progressipartei loodi 8. aprillil 1973. Selle looja Anders Lange tahtis, et partei oleks pigem maksuvastane protestiliikumine kui tavaline partei. Protest oli suunatud vastuvõetamatult kõrgetele maksudele, toetustele ja kütusehindadele riigis, kus gaasi ja kütust ise toodetakse.
Partei algne nimi oli "Anders Lange Partei" või "ALP". Praeguse nime sai partei 29. jaanuaril 1977.
Tuntud liikmeid.
1999. aastast kuulus Progressiparteisse Norra 2011. aasta terrorirünnakute korraldaja Anders Behring Breivik. Aastatel 1997–2007 oli ta partei noorteorganisatsiooni liige, ta on olnud ka Progressipartei ühe Oslo osakonna aseesimees.
Siv Jensen

Siv Jensen (sündinud 1. juunil 1969 Oslos) on Norra poliitik. 
Ta oli Progressipartei esimees 6. maist 2006 kuni 8. maini 2021. Ta astus ametisse pärast Carl I. Hagenit, kes oli partei juht olnud 28 aastat. 
Siv Jensen on lõpetanud Norges Handelshøyskole.
Septembris 2006 avaldati Siv Jenseni poliitiline biograafia, mille autor on Ny Tidi peatoimetaja Martine Aurdal.
Alates 16. oktoobrist 2013 kuni 24. jaanuarini 2020 oli ta Norra rahandusminister.
Johann Sõmer

Johann Eduard Sõmer (20. juuni 1902 Kärla vald, Saaremaa – 22. veebruar 1964 Detroit) oli eesti vaimulik ja Mõisaküla linnavanem.
Ta õppis 1923–1924 Tartu Ülikoolis õigus- ja 1928–1934 (lõpetas) usuteadust, Korporatsioon Sakala vilistlane. Oli prooviaastal Tartu Pauluse koguduses. Ordineeriti õpetajaks 10. veebruaril 1935.
Oli aastal 1935 Tartu Pauluse koguduse abiõpetaja. 1935–1936 Tõstamaa Maarja koguduse õpetaja. Aastatel 1936–1943 oli Mõisaküla koguduse õpetaja, alates 1939 Mõisaküla linnavanem. 1943–1944 Pärnu Niguliste koguduse õpetaja.
Põgenes 1944 Saksamaale, siirdus 1950 USA-sse. Oli Detroidi koguduse asetäitja õpetaja.
Priit Suve

Priit Suve (kuni 1936 Friedrich Johann Zube, 31. märts (vkj 18. märts) 1901 Uulu vald, Pärnumaa – 20. aprill 1942 Sosva vangilaager, Sverdlovski oblast) oli Eesti poliitik.
Rahvuskogu esimese koja liige ja 1939–1940 Pärnu linnapea. Kandideeris I Riigivolikogu valimistel 33. valimisringkonnas.
4. juunil 1940 valiti Priit Suve Omakaitse Sihtkapitali Pärnu toimkonna esimeheks.
Pärnu linnapea.
Suve oli Pärnu linnapea aastatel 1939-1940.
Surm.
NKVD vahistas ta 1941. aasta juunis. Suve lasti maha Sverdlovski oblastis 20. aprillil 1942. Tema ja veel kahe endise Pärnu linnapea (Hugo Kuusner ja Oskar Kask) mälestuseks on Pärnu Alevi kalmistule püstitatud hauakivi.
Violetta Villas

Violetta Villas (sünninimi Czesława Maria Cieślak, hilisem kodanikunimi Czesława Maria Gospodarek; 10. juuni 1938 Liège – 5. detsember 2011 Lewin Kłodzki) oli Poola laulja, koloratuursopran.
Villas oli erakordselt suure hääleulatusega: 5 oktaavi (E2–E7). Ta suutis laulda baritonile, tenorile, kontraaldile, metsosopranile ja sopranile mõeldud laule. Selline hääleulatus on haruldane nii meeste kui ka naiste seas ning nii klassikalises kui ka popmuusikas. Kõige paremini kõlas tema hääl vahemikus C4–C6. Ta hääl oli väga varjundirikas ja lauludes ühendas ta sageli mitu stiili.
Villas sündis Belgias, kus tema isa Bolesław Cieślak (1907–1960) oli võõrtööline ja kaevur, aga lisaks sellele ka dirigent. Ema Jane (poolapäraselt Janina, neiuna Malczyk; 1914–1985) oli koduperenaine. Violetta oli pere neljast lapsest kolmas.
Pere tuli 1948 Poolasse tagasi ja asus elama Lewin Kłodzkisse. Villas hakkas õppima muusikat. Lapsena mängis ta klaverit ja viiulit. 1956 hakkas ta Szczecini Riiklikus Muusikaülikoolis laulmist õppima. Ta jätkas enda täiendamist Wrocławis. 1959 hakkas ta Varssavis klassikalist laulmist õppima. Tema hääleulatus ja tämber olid juba sel ajal muljetavaldavad ja tõotasid talle suurt läbilööki ooperis, kuid esialgu eelistas ta muusika moodsamaid vorme.
Vanemad sundisid ta 16-aastaselt (1954) abielluma piirivalveleitnandi Piotr Gospodarekiga. Villas ei armastanud oma meest ja nad lahutasid kaks aastat hiljem, kui Villas oma mehe maha jättis, et Szczecinisse laulmist õppima minna. Abielust sündis üks laps, Krzysztof Gospodarek.
Polskie Radios esines Villas esimest korda 1960. Esimesed auhinnad pälvis ta Sopoti lauluvõistluselt 1961 ja 1962. 1964–1966 esines ta riiklikul laulufestivalil Opoles. 1962 salvestas ta oma esimese albumi.
Karjääri jooksul salvestas Villas ligi kolmsada laulu kümnes keeles. Lisaks poola keelele laulis ta inglise, prantsuse, saksa, itaalia, ladina, napoli, vene, hispaania ja portugali keeles.
1960. aastate lõpul laiendas Villas oma tegevusvaldkonda. Ta hakkas esinema ooperites, operettides, muusikalides ja filmides.
1964 kutsuti Villas laulma Prantsusmaale ja sellest ajast esines ta sageli välismaal. 1971 pakkus Paramount Pictures talle kaheksa-aastast lepingut, kuid Villas eelistas tagasi kodumaale tulla, sest tema ema oli haigestunud. Hiljem konfiskeerisid Poola võimud ta passi ega lubanud teda enam kui kümne aasta jooksul välismaale. Siiski ei keelatud tema esinemisi meedias ega Poola riigi piires. Alles 1985 sai ta passi tagasi ja kohe seejärel läks ta ülemaailmsele ringreisile, sealhulgas USA-sse ja Austraaliasse.
Elu lõpupoole kannatas Villas alkoholismi ja morfinismi all. Ühtlasi tuli ilmsiks, et ta oli olnud Poola Rahvavabariigi luureteenistuse agent koodnime Gabriella all. Peale selle kannatas ta luulude all, mis mõjus halvasti tema suhetele keskkonna ja perega. Ta oli loomade õiguste aktivist.
1987. aastal tutvus Villas poola päritolu ameerika ärimehe ja miljonäri Ted Kowalczykiga. Nad abiellusid 6. jaanuaril 1988 Chicagos, aga lahutasid sama aasta detsembris.
2011. aasta veebruaris teatas laulja, et loobub esinemisest. Sel ajal anti talle Poola Vabariigi teenelise kultuuritöötaja aunimetus.
Väikepütt (perekond)

Väikepütt ("Tachybaptus") on lindude perekond pütlaste sugukonnas. 
Sellesse perekonda kuulub viis liiki, millest neli on levinud Vanas Maailmas ja üks Uues Maailmas: 
Väikepütid pesitsevad väikeste kolooniatena tiheda taimestikuga mageveejärvedel.
Kõrvukpütt (perekond)

Kõrvukpütt ("Rollandia") on Lõuna-Ameerikas levinud perekond pütlaste sugukonnas. 
Siia kuulub kaks liiki:
Viirpea-pütt (perekond)

Viirpea-pütt ("Poliocephalus") on Austraalias ja Uus-Meremaal levinud perekond pütlaste sugukonnas.
Siia kuulub kaks liiki:
Vadsø

Vadsø (saami "Čáhcesuolu") on linn Norras, Vadsø valla ja Finnmargi maakonna keskus. Asub Varangeri poolsaarel Varangeri fjordi põhjakaldal.
Vadsø sai linnaõigused 1833. aastal.
Vadsøs peatuvad Hurtigruteni laevad.
Vöötnokk-pütt (perekond)

Vöötnokk-pütt ("Podilymbus") on Ameerikas levinud kahe liigiga perekond pütlaste sugukonnast. 
Üks liik, atitláni pütt ("Podilymbus gigas"), on välja surnud.
Laialt on levinud vöötnokk-pütt ("Podilymbus podiceps").
Vadsø vald

Vadsø vald (saami "Čáhcesuolu gielda", kveeni "Vesisaaren komuuni") on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Varangeri poolsaarel.
Valla suuremad asulad on vallakeskus Vadsø (5000 elanikku) ja Vestre Jakobselv (520). Vadsø lennujaam asub 3 km Vadsøst ida pool Kibys.
Vallas ilmub päevaleht Finnmarken.
Vardø vald

Vardø vald (saami "Várggáid gielda", kveeni "Vuoreijan komuuni") on vald Norras Finnmargi maakonnas. See asub Varangeri poolsaarel Barentsi mere kaldal. Vallas asub Norra mandriosa idapoolseim punkt Kibergsneset ja idapoolseim saar Hornøya.
Valla suuremad asulad on vallakeskus Vardø (1900 elanikku) ja Kiberg (230 elanikku).
Suurpütt (perekond)

Suurpütt ("Aechmophorus") on Põhja-Ameerika mandril levinud ühe või kahe liigiga perekond pütlaste sugukonnas.
Tirk

Tirk ("Uria") on kahe liigiga perekond alklaste sugukonnas. 
Liigid on lõunatirk ("Uria aalge") ja põhjatirk ("Uria lomvia").
Eluviis.
Ta elutseb väikeste parvedena arktilistes meredes kuni pesitsusaja alguseni, pesitsema aga tuleb rannikule.
Paljunemine.
Emaslind muneb korraga ainult ühe muna, mida mõlemad linnud ühe kuu jooksul kordamööda hauvad. Mõlemad linnud jäävad terveks päevaks oma vastkoorunud poja juurde. Öösel käivad nad vaheldumisi toiduks kalu otsimas.
Toitumine.
Tirk püüab kalu vee all, tõugates end edasi tugevate tiibade abil.
Lunn (perekond)

Lunn ("Fratercula") on lindude perekond alklaste sugukonnas. 
Liigid.
Selle perekonna liigid on:
Mürsk

Mürsk (ka suurtükimürsk; inglise keeles "projectile") on heade ballistiliste lennuomadustega laskemoonaosa tulistamiseks suurtükist. Mürsu kaliiber on 20 mm ja 
üle selle.
Mürsu ehitus.
Mürsk koosneb kestast ehk kannust, laengust või täidisest ja sütikust. Mürsu esiosa on koonusekujuline ja seda nimetatakse esikoonuseks ehk ogiiviks. Mürsupõhi võib olla kas sile või nõgus. Mürsul võib tagaosas olla lendu stabiliseeriv tiivakestega stabilisaator või pöörlemise tekitamisks püssirohu põlemisgaaside düüsid güroskoopefekti saavutamiseks.
Vintraudsest suurtükist tulistamiseks on mürsul kõige paksema koha peal pehmest metallist (vasest) 1-2 juhtrõngast, mis lõikuvad vintsoontesse.
Mürsule antakse liikumisenergia heitelaenguga (suitsuta püssirohi), mis võib paikneda kas hülsis või laengukambris lahtiselt. Mürsk võib olla kinnitatud laenguhülsi külge või olla laengust eraldi laetav.
Mürskude liigitus.
Liigitus otstarbe ja lennuomaduste järgi.
Mürsud võivad olla kasutusotstarbelt 
Lahingumürsud võivad olla ühtlasi lennuomadustelt: 
Liigitus toime järgi.
Lahingumürsud võivad olla toimelt näiteks:
Berlevågi vald

Berlevågi vald on vald Norras Finnmargi maakonnas. Asub Varangeri poolsaare loodeosas Tanafjordeni ääres.
Suuremad asulad on vallakeskus Berlevåg ja Kongsfjord.
Båtsfjordi vald

Båtsfjordi vald on vald Norras Finnmargi maakonnas. Ta asub Varangeri poolsaarel Barentsi mere ääres.
Ajalugu.
Vald loodi aastal 1868, kui Vardø sadakond eraldati Vardø linnast. 1957. aastast kannab vald praegust nime. Praegustes piirides on vald alates 1964. aastast, mil valla idaosa liideti Vardø vallaga.
Rahvastik.
Kogu püsiasustus on koondunud Båtsfjordeni ääres asuvasse vallakeskusesse Båtsfjordi. Endistes kalurikülades asuvad suvilad.
Majandus.
Båtsfjordi peamine majandusharu on kalandus.
Transport.
Vallas on 1999. aastal valminud lennujaam. Valda läbib Riksvei 891, mis viib Berlevågi. Vallal on ka laevaühendus – Båtsfjordis peatuvad Hurtigruteni laevad.
Måsøy vald

Måsøy vald (saami "Muosátsullo gielda", kveeni "Moseijan komuuni") on vald Norras Finnmargi maakonnas.
Suurim asula on Havøya saarel asuv vallakeskus Havøysund. Mandril asuvad Snefjord, Slotten ja Lillefjord.
Vallas asuvad Ingøy, Rolvsøy, Hjelmsøy, Måsøy ja Havøya saar. 1984. aastal liideti Magerøya saare lääneosa Nordkapi vallaga.
Galleri Rom

Galleri Rom on 1986. aastal rajatud arhitektuurigalerii, mis asub Oslos Norras.
Galleri Romi asutas Norra arhitekt Kjetil Thorsen.
Galerii eesmärgiks on
Loppa vald

Loppa vald on vald Norras Finnmargi maakonnas. Omavalitsusüksusena rajati Loppa vald 1. jaanuaril 1838. Aastal 1858 eraldati Loppast Hasiviki vald.
Õhutõrjesoomuk

Õhutõrjesoomuk on õhutõrje otstarbeline õhutõrjerelvasüsteemiga relvastatud lahinguvõimeline soomusmasin. 
Õhutõrjesoomukid ehitatakse tavaliselt kas soomustransportööri, jalaväe lahingumasina või tanki veermikule. Lisaks relvasüsteemile (kahur või/ja raketisüsteem) on paljudel õhutõrjesoomukitel ka radarisüsteem sihtmärkide avastamiseks ja jälgimiseks, samuti relvade tule suunamiseks.
Õhutõrjesoomukite ülesandeks on peamiselt kaitsta liikuvaid soomusvägede üksusi vaenlase õhuründevahendite eest.
Tupslunn

Tupslunn ("Fratercula cirrhata", ka "Lunda cirrhata") on Vaikse ookeani põhjaosas levinud lind alklane lunni perekonnas. 
Tupslunnid pesitsevad rohkeisendiliste kolooniatena Briti Columbias, Alaska kaguosas ja Aleuudi saartel, Kamtšatkal, Kuriili saartel ja kogu Ohhoota mere rannikul, vähesel arvul California rannikul. Tupslunni levila kattub osaliselt idalunni ("Fratercula corniculata") omaga.
Taksonoomia.
Tupslunni kirjeldas 1769. aastal saksa zooloog Peter Simon Pallas.
Välimus ja elupaik.
Tupslunni üldpikkus on umbes 35 cm ja tiibade siruulatus umbes sama suur. Isaslinnud on emaslindudest veidi suuremad. Keha on must, näoalal valge laik, nokk eredavärviline punane-kollane. Kulmualalt ulatuvad kuklasse juukseid meenutavad pikad kollased suletutid (lad.k. "cirri"), mille järgi see liik on saanud nimetuse mitmes keeles (ka eesti keeles). 
Tupslunnid valivad pesitsemiseks tavaliselt kõrgeid saari või kaljusid, mis on kiskjatele raskest ligipääsetavad ning mis asuvad toidurohketes vetes. Talveperioodil leidub tupslunne kogu Vaikse ookeani põhjaosas kuni Jaapani ja Californiani. 
Eluviisid.
Nagu teised lunnid, on ka tupslunnid pelaagilised linnud. Tupslunn kraabib pesitsemiseks tavaliselt uru, kuid mõnikord kasutab pesana kaljulõhet. Need vooderdab taimede ja sulgedega. Muneb ühe muna, mida mõlemad vanalinnud hauvad umbes 45 päeva. Pojad lahkuvad pesast 40–55 päeva vanuselt.
Tupslunnid toituvad peaaegu eranditult kaladest, keda nad püüavad sukeldudes. Vanalinnud võivad muuhulgas süüa kalmaarilisi või teisi selgrootuid. Toitumisalad võivad asuda pesitsusaladest kaugel avamerel. 
Tupslunni vaenlasteks on lumekakk, valgepea-merikotkas, rabapistrik, kajakad, rongad ja polaarrebane.
Idalunn

Idalunn ("Fratercula corniculata") on väike alklane lunni perekonnas. Välimuselt sarnaneb ta lunni ehk põhjalunniga.
Trine Hattestad

Elsa Katrine Solberg-Hattestad, tuntud kui Trine Hattestad, (sündinud 18. aprillil 1966 Lørenskogis) on Norra kergejõustiklane (odaviskaja). Olümpiavõitja (2000) ja kahekordne maailmameister (1993 ja 1997).
Juuniorina tegi Hattestad rahvusvahelise debüüdi noorte EM-võistlustel 1981. aastal, kus ta sai viienda koha. Aasta hiljem osales ta täiskasvanute EM-il, kuid lõplik läbimurre maailma tippu toimus 1990. aastate alguses. 1993. aasta maailmameistrivõistlustel Stuttgardis tuli ta maailmameistriks. Aasta hiljem Helsingis toimunud 1994. aasta EM-il tuli ta Euroopa meistriks. 1996. aasta suveolümpiamängudel Atlantas võitis ta pronksmedali ja 1997. aasta MM-il Ateenas tuli ta teist korda maailmameistriks. 1999. aasta MM-il Sevillas sai ta pronksmedali ja 2000. aasta OM-il Sydneys tuli ta olümpiavõitjaks.
Hattestad tegi kokku kolm maailmarekordit ületavat viset, mis siiski ametlikku kinnitust ei leidnud. Noorena oli ta heal tasemel väravpallur ja mängis Norra teises liigas.
Isiklikku.
Solberg-Hattestad on abielus Anders Hattestadiga, neil on kaks last: Joachim (1990) ja Robin (1995).