Sitsi

Sitsi on asum Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas. Asum piirneb Paljassaare, Karjamaa, Pelgulinna ja Pelguranna asumiga. Sitsi asumi pindala on 0,45 km2. 
Sitsi asum on saanud nime Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku järgi, mida rahvasuus kutsuti Sitsi vabrikuks. 
Elanikkond.
2016. aastal moodustasid 0–17-aastased asumi elanikkonnast 12–17% ja üle 68-aastased 10–19%. Eestlasi oli asumi elanike seas 18–49%.
Olulisemad objektid.
Sitsi asumis asub Kõikide Kurbade Rõõmude Jumalaema kirik.
Sitsi asumi tänavad.
Balti Puuvillavabriku mõjul on nime saanud Kanepi tänav, Lina tänav, Lõime tänav, Manufaktuuri tänav, Niidi tänav, Niidi põik, Puuvilla tänav ja Sitsi tänav. Asumit läbivad ka Kopli tänav, Paavli tänav ja Sõle tänav.
Ajalugu.
Praeguse Sitsi asumi aladel asus keskajal muldvalliga piirdeaed, mis ulatus Tallinna lahest Kopli laheni. See piirdeaed takistas huntide pääsu Koplisse, mis oli tollal kasutusel karjamaana ja ka linlaste meelispuhkekohana. Koplisse avanev värav asus Sitsi mäel, kus lähedal asus ka kõrtsihoone. 
Suure muutuse piirkonna arengusse tõi Balti Puuvilla Ketramise ja Kudumise Vabriku rajamine, mille ehitamist alustati 1899. aastal. Tehasega koos rajati ka töölisasula, kuhu ehitati vabriku kulul kool, hiljem ka lasteaed ja ambulatoorium. Ehitati ka saun-pesumaja (Sitsi 15b)
Balti puuvillavabrik ehitas kaheksa hoonet: direktori elamu (oli ühtlasi ka köievabriku direktori elamu) (Kopli 35A), meistrite läbi kahe korruse ulatuvatest korteritest koosneva ridaelamu (Sitsi 3), kus oli projekti järgi kuus läbi kahe korruse ulatuvat viietoalist korterit. Igal korteril oli kaks sissepääsu: esinduslik peasissepääs hoovi pool ning tagavara- või teenijate sissepääs tänava pool. Lisaks direktori ja meistrite elamule ehitati ka ametnike maja (Sitsi 5), kus olid kahetoalised korterid.
Töölistele ehitati neli kahekorruselistest kööktubadest koosnevat plekk-katusega koridorisüsteemis elamut (Sitsi 5b-11), mis valmisid aastatel 1901–1905, ehitamine algas Kopli tänava poolsest otsast ja liikus siit Pelguranna poole. Elamud asetsevad piki Sitsi tänavat reas, lisaks tänavaäärsetele paikneb üks elamu vabrikupoolsel õuealal.
Balti Puuvillavabrik oli 1920. aastatel üks linna suuremaid ettevõtteid. 1921. aastal asutati Balti Puuvillavabriku Hariduse Selts, mis oli oma tegevuses väga aktiivne. Seltsi juurde kuulusid näiteringid, laulukoorid, spordiringid, orkestrid jm. 1927. valmis vabriku tööliste asutatud tarbijaühisuse maja.
Samal aastakümnel loodi Niidi, Lina ja Puuvilla tänava piirkonda Sitsi aedlinn. Sinna rajati Sitsi, Sõle, Lõime ja Kopli tänava vahelisele alale, sinna planeeriti umbes 100 krunti. Planeeringu kohaselt ei tohtinud hoonestustihedus ületada 25% ning majadel pidi olema 4,5 meetri laiune eesaed ning 1,2–2 meetri kõrgune piiraed. Iga krundivaldaja pidi 2 aasta jooksul istutama vähemalt 5 ilu- või viljapuud. Suur osa selle aedlinna asukatest olid tööl Sitsi vabrikus. Lõime tänavale hakati aastatel 1940–1941 ehitama nn rahvakortereid.
Balti Puuvillavabrik süüdati ja lõhati 1941. aastal Tallinnast lahkuvate Nõukogude vägede poolt. Vabrik küll taastati aastatel 1945–1952, kuid varasemast kehvemal kujul. Nõukogude ajal kandis ettevõte nime Balti Manufaktuur. 1995. aastast on ettevõtte ametlik nimi AS Baltex 2000 ning selle tootmistegevus on vaibunud.
Sitsi aedlinna miljöö sai tugevalt kahjustada 1970. aastate lõpus, kui piirkonda hakati ehitama sinise kattega paneelmaju Nõukogude sõjaväelaste peredele.