2017. aasta Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendum

2017. aasta Iraagi Kurdistani iseseisvusreferendum oli iseseisvusreferendum 25. septembril 2017 Iraagi Kurdistani piirkonnas. Iseseisvuse poolt hääletas 92,73% valijatest. Kuigi enne referendumit teatati, et selle tulemused pole siduvad, kuulutas autonoomne Iraagi Kurdistani valitsus pärast tulemuste avalikustamist selle siduvaks. Võimude sõnul tähendas iseseisvumise poolt hääletamine seda, et algab omariikluse ehitamine ja Iraagiga läbirääkimiste pidamine, mitte ei kuulutata kohe välja iseseisvust. Nii Iraagi föderaalvalitsus kui ülemkohus kuulutasid referendumi ebaseaduslikuks. Kurdistani võimud andsid lõpuks järele ning tunnustasid ülemkohtu otsust.
Algselt taheti referendum korraldada juba 2014. aastal, kui keskvalitsuse ja piirkonnavõimude vahel tekkisid pinged. Kurdistani piirkonna iseseisvuspüüdlused olid kestnud juba pikemat aega, 2005. aastal toimus mitteametlik referendum, kus 99% hääletanutest toetas iseseisvust. Püüdlused said hoogu juurde kodusõja ajal, kui Islamiriik sisse tungis ning Iraagi julgeolekujõud piirkonnast taganesid. Julgeolekujõudude koha võttis Pešmerga ning piirkond jäi "de facto" kurdide kätte.
Referendumi toimumiskuupäev kuulutati mitmel korral juba välja, kuid lükati käimasoleva sõja tõttu edasi. Iraagi ja Kurdistani väed tegutsesid sellel ajal koos Mosuli vabastamise nimel, kuni aprillis 2017 oli üsna kindel, et referendum 2017. aastal korraldatakse. Juunis kohtus Iraagi Kurdistani president Mesûd Barzanî Kurdistani Demokraatlik Partei (KDP), Kurdistani Patriootlik Liidu (KPL) ja teiste erakondade esindajatega ning pani referendumi toimumiskuupäevaks paika 25. septembri 2017.
Referendumi tulemusel puhkes relvakonflikt keskvalitsusega, milles Iraagi Kurdistan kaotas viiendiku oma territooriumist ning põhilise sissetulekuallika ehk kontrolli Kirkuki naftaväljade üle. Pärast lüüasaamist astus president Barzani tagasi ning referendumi tulemused jäeti sinnapaika.
Taust.
Kurdistani piirkonnavalitsus oli varem Iraagi peaministrit Nūrī al-Mālikīt süüdistanud ühiskonna lõhestamises. Jaanuaris 2014 lõpetas keskvalitsus Kurdistani rahaliselt toetamise ning sama aasta mais proovisid kurdid naftat eksportima hakata Türgi kaudu. Iraagi valitsus tegi head lobitööd ning rahvusvaheline üldsus blokeeris Kurdistani naftaekspordi.
Juunis 2014 haarasid Islamiriigi (ISIL) džihadistid suure osa Iraagi lääne- ja põhjaosast enda kätte, Iraagi relvajõud hülgasid oma positsioonid ning lahkusid aladelt. Võimuvaakumit kasutas ära Pešmerga, kes võttis enda kontrolli alla Kirkuki linna ja muud siiani keskvalitsuse käes olnud põhjaalad. Nendel aladel korraldas Kurdistani valitsus kampaania araablaste ümberasustamiseks, mis Amnesty Internationali aruande järgi võis olla sõjakuritegu.
Al-Maliki valitsust süüdistati sõjaväe saamatuses territooriumit kaitsta ning sunniitide laialdase rahulolematuse tekitamises. Nii Iraagis kui mujal maailmas kõlasid üleskutsed valitsusvahetuseks. Kurdistani president Masoud Barzani teatas 1. juulil 2014, et tahab sama aasta sees korraldada iseseisvusreferendumi, kuna riik oli selleks ajaks juba niikuinii "osaliselt lõhestunud".
Septembris 2014 sai Iraagi uueks peaministriks Haider al-Abadi ning kurdid olid nõus referendumi edasi lükkama, kuni ISIL on alistatud.
Veebruaris 2016 teatas Kurdistani meediakanal Rudaw, et president Barzani oli parlamendile teatanud, et tahab referendumi korraldada enne novembris toimuvaid presidendivalimisi. Märtsis ütles Barzani ajakirjanikele, et plaanib referendumit hiljemalt oktoobriks. Oktoobri lõpus teatas Iraagi Kurdistani peaminister Nêçîrvan Barzanî, et referendum ei toimu enne Mosuli vabastamist.
Augustis 2016 ütles Iraagi peaminister Haider Al-Abadi, et näeb enesemääratlust vaieldamatu õigusena.
Ka detsembris 2016 teatati, et Kurdistani peaminister Nechirvan Barzani loodab iseseisvumisega edasi minna pärast Mosuli vabastamist.
Aprillis 2017 edenes ISIL-i alistamine ning Iraagi Kurdistani suuremad erakonnad KDP ja KPL seadsid eesmärgiks korraldada referendum 2017. aasta sees.
Juunis 2017 seadis peaminister Barzani referendumi toimumiskuupäevaks 25. septembri 2017. Tema nõunik teatas, et referendum toimub ka Kirkuki kubernerkonnas ning Makhmuri, Sinjari ja Khanaqini ringkondades, mis olid kõik keskvalitsuse alad. Kõrge kurdi ametnik Hoshyar Zebari sõnas, et kui referendumiga saadakse mandaat iseseisvumiseks, ei tähenda see kohest iseseisvusdeklaratsiooni, vaid annab Kurdistanile läbirääkimistes suure plussi.
Kolmel korral tekkisid protestilained, kui KDP kontrolli all olnud Nīnawá kubernerkonna valitsus tagandas Alqoshi linnapea. Tagandamisele olid vastu linna assüürlased, kes tagandatud linnapead toetasid. Kaks kuud enne referendumit toimunud skandaalse reformi käigus seati ametisse KDP liikmest linnapea.
Augusti keskpaigas kohtus Iraagi Kurdistani delegatsioon Bagdadis Iraagi peaministri ning asepresidendiga, arutati eelolevat referendumit ning Iraagi ja Kurdistani suhteid. Delegatsiooni assüürlasest esindaja, kes kuulus Bet-Nahraini Demokraatlikusse Parteisse, teatas, et lisaks Iraagi ametnikele kohtutakse ka välisriikide diplomaatidega.
Iraagi Kurdistani väitel oli referendumi planeerimine ja läbiviimine vaidlusaluste alade valitsuste teha. Juuli lõpus avaldas Sinjari ringkonnavalitsus Sinjaris ja seda ümbritsevatel aladel referendumi korraldamisele toetust. Augusti keskpaigas arutas asja ka Khanaqini ringkonnavalitsus ning otsustas ka seal referendumi läbi viia. Augustis hääletas ka Bashiqa linnanõukogu referendumi korraldamise kasuks.
16. augustil toimus Ankaras haruldane kohtumine Iraani kindrali Mohammad Bagheri ja Türgi presidendi Recep Tayyip Erdoğani vahel, mõlemad väljendasid referendumi osas "tugevat vastumeelsust".
17. augustil otsustasid ka araabia ja kurdi elanikkonnaga Mandali linna võimud referendumi korraldamise kasuks. Hiljem lahvatanud meeleavalduste tulemusel otsus tühistati ning linnapea astus tagasi.
Augusti lõpus toimus referendumi korraldamise osas hääletus Kirkuki provintsinõukogus. Nõukogu 41-st saadikust hääletas referendumi korraldamise poolt 23, üks saadik jättis hääletamata ning 17 türkmeeni ja araabia päritolu saadikut boikoteerisid hääletust. Septembri keskel otsustas Iraagi parlament kuberner Najmiddin Karimi vallandada. Karim eiras seda ning jäi ametisse. Ka provintsinõukogu taunis parlamendi otsust ning nõukogu eesistuja sõnas, et ainult nõukogu saab kuberneri ametist tagandada.
Agitatsiooniperiood algas ametlikult 5. septembril 2017. Valimiskomisjon teatas, et kampaaniaaeg kestab 18 päeva ning Iraagi kurdidest elanikkond saab hakata hääletama 23. septembril ehk kaks päeva enne valimispäeva.
Iraagi parlament tühistas referendumi 12. septembril. Iraagi Kurdistani parlament otsustas selle korraldada 15. septembril. Parlamenti kuulunud 111-st saadikust oli kohal 68, Gorrani Liikumine boikoteeris hääletust. Iraagi ülemkohus otsustas 18. septembril referendumi korraldamise vähemalt ajutiset peatada, et uurida selle põhiseaduspärasust. Barzani ülemkohtu määrusest ei hoolinud ning läks korraldamisega edasi.
Meediakajastus.
Türgi Õigluse ja Arengu Partei meelsed meediakanalid, nagu Yeni Akit ja Akşam, levitasid võltsuudist selle kohta, kuidas Barzani ja Kurdistani juutide salakaval ja sionistlik plaan on iseseisvumise korral asustada Kurdistani 200 000 juuti. Ekspertide sõnul oli tegu võltsuudisega, mida Türgi kasutas Iisraeli-vastases meediasõjas.
Türgi eemaldas Iraagi Kurdistani meediakanali Rudawi enda võrgust referendumi toimumispäeval.
Lävepakuküsitlused.
Augusti teises pooles Arbīli, As-Sulaymānīyah', Dahūki, Kirkuki ja Ḩalabjah' kubernerkondades ning Khanaqini, Jalawla ja Mandali linnas tehtud küsitluse andmetel oli 52,9% küsitletutest otsustanud iseseisvumise poolt hääletada, 25,6% vastu hääletada, 3,6% hääletamata jätta ning 17,9% polnud veel otsust teinud, kuid neist enamik kippus pigem iseseisvumist pooldama.
Hääletussedel.
Hääletusele pandi küsimus kurdi, araabia, türgi ja assüüria keeles. Küsimust võiks eesti keelde tõlkida kui "Kas sa tahad Iraagi Kurdistani piirkonna ja Kuristani alade, mis asuvad väljaspool Iraagi Kurdistani piirkonda, iseseisvumist?".
Järelkaja.
Kohene järelkaja Iraagis ja Kurdistanis.
Pärast referendumit puhkesid Iraani Kurdistanis pidustused ning kaks päeva kestnud iseseisvusmeeleavaldused. Lauldi Mahabadi Vabariigi hümni. Kurdide linnades, nagu Baneh, Sanandaj ja Mahabad peeti palju meeleavaldajaid kinni.
Iraagi Kurdistan hakkas kokku panema plaane riigi ülesehitamiseks ja valmistuma edasisteks läbirääkimisteks Iraagiga enne Kurdistani Vabariigi iseseisvuse väljakuulutamist. Barzani lõi iseseisvumise ettevalmistuste juhtimiseks uue institutsiooni, mida kolm erakonda boikoteerisid.
Iraagi valitsus ähvardas saata naftarikkasse Kirkuki linna sõjaväe. Päev enne referendumit blokeerisid sõjaväelased maantee Mosuli ja Dahuki vahel.
Neli päeva pärast valimisi keelas keskvalitsus kõik lennud Arbīli ja As-Sulaymānīyah lennujaamadesse. Keelu alla ei kuulunud lennud, mis olid seotud humanitaarabi, sõjaväe ja diplomaatidega. Pärast seda nõudis keskvalitsus, et kurdid annaksid lennujaamad Iraagi võimude kontrolli alla.
Viis päeva pärast referendumit teatasid Iraani ja Iraagi valitsused, et korraldavad Iraani-Kurdistani piiril ühisõppuse. Iraan saatis piirile oma tankid, kuid seda lüket peeti pigem demonstratiivseks. Iraan sulges enda piiri Kurdistaniga.
Kurdidele kuuluvatele ettevõtetele korraldati üle Iraagi rünnakuid.
Iraagi-Kurdi konflikt ja Barzani tagasiastumine.
15. oktoobril 2017 käivitasid Iraagi väed operatsiooni Kirkuki vallutamiseks. Iraagi riigimeedia teatel sõjaväele Kirkukis vastupanu ei osutanud ning linna vallutamine andis hoogu kapitulatsioonile kogu riigi põhjaosas.
25. oktoobril 2017 pakkus Iraagi Kurdistan, et "külmutab" septembrikuise referendumi tulemused, et vältida laiemat konflikti keskvalitsusega ja alustada läbirääkimistega. Relvarahu taheti edasiste kokkupõrgete ja vägivallalainete vältimiseks.
29. oktoobril 2017 teatas 12 aastat võimul olnud Iraagi Kurdistani president Masoud Barzani, et astub 1. novembril tagasi. Tema riskantne püüdlus suruda läbi mitteametlik referendum lõppes sellega, et Iraak hõivas vaidlusalused territooriumid ning Iraagi Kurdistani omariikluspüüdlused jäid seisma. Barzani-meelsed protestijad murdsid üle Iraagi Kurdistani hoonetesse ning ründasid poliitikuid ja ajakirjanikke.
6. novembril 2017 otsustas Iraagi ülemkohus, et Iraagi osadel ei ole võimalik riigist eralduda. Iraagi Kurdistani võimud teatasid, et tunnustavad kohtu otsust ning ütlesid, et sellest võiks saada alus edasistele Iraagi ja Kurdistani läbirääkimistele.