Jüri Allik

Jüri Allik (sündinud 3. märtsil 1949 Tallinnas) on eesti psühholoog, Eesti Teaduste Akadeemia liige (alates 2010), Tartu Ülikooli eksperimentaalpsühholoogia professor. 
Allik on uurinud mitmeid psühholoogia valdkondi: nägemistaju, isiksuse psühholoogia ja geneetika, emotsioonid, kultuuride vaheline psühholoogia, neuroteadused ning bibliomeetria. Ta on avaldanud käsitluse Sigmund Freudi loomingu kohta. Eesti keeles on temalt ilmunud raamatud "Psühholoogia lihtsusest" , "Psühholoogia keerukusest" ja „Väldi igavaid inimesi ja olukordi“ .
Haridus.
Allik lõpetas 1973. aastal Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia eriala ja 1976. aastal sai Moskva Riiklikust Ülikoolist psühholoogiakandidaadi kraadi. 1991. aastal kaitses ta Tampere Ülikoolis psühholoogia doktorikraadi teemal "Perception of visual kinematics" ("Visuaalse kinemaatika tajumine"). 
Töökäik.
Jüri Allik oli aastatel 1975–1978 Tartu Riikliku Ülikooli psühholoogia osakonna vanemteadur, 1985–1989 biofüüsika laboratooriumi vanemteadur ning 1989–1992 psühhomeetria ja psühhofüüsika laboratooriumi juhtivteadur. 
1992–2002 töötas ta Tartu Ülikoolis psühhofüüsika professorina ja alates 2002. aastast eksperimentaalpsühholoogia professorina. Ta on psühholoogia instituudi osakonna juhatajana töötanud vaheaegadega aastatel 1993–2018. Aastatel 1996–2001 oli ta sotsiaalteaduskonna dekaan. 
Jüri Allik on olnud külalisprofessor või -teadur Tampere Ülikoolis (Soome, 1990), Nijmegeni Ülikoolis (Holland, 1991), Brandeis Ülikoolis (USA, 1995), Purdue Ülikoolis (USA, 1999, 2003), Hanse-Wissenschaftskollegis (Saksamaa, 2001), The Swedish Collegium for Advanced Studieses (Rootsi, 2001–2002), Leuveni Ülikoolis (Belgia, 2005–2006), Leideni Ülikoolis (Holland, 2014–2015). 
Eesti Teaduste Akadeemia liikmeks valiti J. Allik 2010 aastal. Ta kuulub akadeemias humanitaar- ja sotsiaalteaduste osakonda.
Teadustöö.
Google Scholari andmetel oli Jüri Alliku töödele viidatud üle 24 000 korra (03.10.2020). Viimase kümmekonna aasta jooksul on Jüri Allik kuulunud andmebaasi Essential Science Indicators’i andmetel maailma 1% enim viidatud psühhiaatrite ja psühholoogide hulka. Kõige enam on viidatud tema tööd, mis analüüsib Rosenbergi enesehinnangu skaala andmeid, mis on kogutud 53 riigis. Suurt tähelepanu pälvis artikkel , mis tegi kindlaks, millises aju kohas toimub eesti keele õ-hääliku analüüs. 
Jüri Allik ja Robert McCrae märkasid esimestena isiksuse omaduste geograafilise jaotuse mustrit. Selle valdkonna oluliseks avastuseks oli see, et kultuuride vahelised isiksuse erinevused on ligikaudu 8 korda väiksemad ühe kultuuri sees olevatest erinevustest. Üheks kõige üllatavamaks avatuseks oli see, et ühiskonna arenguga naiste ja meeste erinevused isiksuse omaduses suurenevad. Vastupidi laialt levinud arvamusele, et individualism hävitab sotsiaalset kapitali, oli võimalik tõestada, et usaldus on individualismi arengu vajalik tingimus. Emotsioonide uurimises oli oluline leid, et vanusega kaasneb negatiivsete emotsioonide äratundmine ja kliima ei mõjuta meie tundeid. Kuna selgus, et rahvusliku iseloomu stereotüübid ei vasta tegelikele keskmistele isiksuse omadustele , siis on püütud välja selgitada, kuidas tekivad kujutused rahvuslikust iseloomust. 
Jüri Alliku nägemistaju uuringutest pakub enim huvi mudel, mis seletab seda, kuidas elementide ruumiline jaotus mõjutab näivat arvukust ja kuidas tajutakse statistilisi omadusi, nagu objektide keskmine suurus. Koos kolleegidega on uuritud seda, millised tegurid mõjutavad teaduse edukust ja kuidas Eesti teadus on tõusnud maailma tippu. Koos Anu Realoga andnud oma panuse mitmesse käsiraamatusse. Kokkuvõtte Jüri Alliku senistest olulisematest töödest leiab selles ülevaates. 
Teaduskorralduslik tegevus.
Jüri Allik oli 1988–1994 Eesti Psühholoogide Liidu president ja 1994–2001 asepresident. Eesti Teadusfondi nõukogu esimees (2003–2009). Ta on toimetanud selliseid ajakirju nagu Trames, Journal of Cross-Cultural Psychology ja European Journal of Personality.