Koolipärimus

Eestis korraldatakse koolipärimuse kogumise võistlust, mis annab ülevaate praeguste õpilaste teadmistest folkloori vallas. Koolipärimuse kogumisaktsioonidele peab järjepidevalt jätke korraldama, sest peale kasvab uus põlvkond, kelle vaimne pärimus võimaldab jälgida tänapäeva ühiskonnas toimuvat arengut ja protsesse. Koolipärimuse kogumisaktsioone on Eestis suuremalt korraldatud kolm korda: 1992., 2007. ja 2018. aastal. 
Kogumine.
Vastuste kogumiseks valmistati küsitlusankeedid, millele said õpilased vastata nii eesti kui ka vene keeles. Võistluse käigus kogusid aktsiooni korraldajad vastused kokku, žürii luges need läbi ja selgitas välja parimad, keda hiljem tänuüritusel autasustati. 
Küsimuste hulka kuulusid väga mitmesugused valdkonnad.
Eesmärk.
Koolipärimuse kogumisaktsiooni eesmärk on jäädvustada õpilaste teadmisi ja pärimust just nii nagu see hetkel on. Samas on eraldi eesmärgiks harida samu õpilasi koolipärimuse kogumise ja uurimise valdkonnas, et nad saaksid mängida suuremat rolli eesti pärimuse ja kultuuri arenemisel ning püsimisel. Reet Hiiemäe, 2018. aasta koolipärimuse kogumisaksiooni peakorraldaja, sõnul on oluline koolipärimust koguda, sest see aitab aimu saada õpilaste mitmekülgsest ja fantaasiaküllasest uskumuste, mõtte- ja jutumaailmast.
Ajalugu.
1992. aasta kogumisaktsioon.
1992. aastal toimus esimene Koolipärimuse kogumisaktsioon. Koolipärimuse kogumisaktsioonid on arenenud 1930. aastatel Walter Andersoni väiksemamahulistest teemakogumistest. Lisaks koolipärimusele kogutakse ka lasteaiapärimust.
2007. aasta kogumisaktsioon.
2007. aastal toimunud kogumisaktsioon oli jätk 1992. aastal Soomes ja Eestis aset leidnud koolipärimuse kogumise võistlusele. Eesti Rahvaluule Arhiivi laekus tookord üle 27 000 lehekülje rikkalikku ja väärtuslikku õpilasfolkloori ühtekokku 1797 vastajalt 26 Eesti koolist. Võistluse tulemustest on Eestis peetud mitmeid teaduskonverentse, ilmunud hulgaliselt teadus- ja populaarteaduslikke publikatsioone. 2007. aasta kogumise kategooriad olid järgmised:
2018. aasta kogumisaktsioon.
Viimati korraldas Eesti Kirjandusmuuseum koolipärimuse kogumisaktsiooni 24. veebruarist 24. maini 2018. aastal. Enne ametlikku aktsiooni toimus pilootprogramm, mis kestis oktoobrist detsembrini 2017. aastal. Kogumisaktsiooni patrooniks oli seekord kirjanik Mika Keränen, kes osales võistluse reklaamimises ja autasustamisel. “Koolipärimus 2018” kogumisaktsiooni projekti toetasid Euroopa Liidu regionaalarengu fond Eesti-uuringute Tippkeskuse kaudu, Hasartmängumaksu Nõukogu, Euroopa kultuuripärandiaasta, rahvusooper Estonia, teater Vanemuine, Apollo, Eesti Meremuuseum, Lennusadam, Viiking Spaa hotell, Estonia Spa, Megazone, teaduskeskus Ahhaa, Maris Gilden, Euronics ja kohvik Saialill. Võistlust reklaamiti nii sotsiaalmeedias kui ka reklaamplakatite abil. Reklaamplakatite omanikeks said 100 Eesti kooli. 2018. aasta kogumise kategooriad olid järgmised:
Kategooriad on läbi aastate muutunud, kuid viimase kahe kogumise puhul esineb ka kokkulangemisi.
Tulemused.
2018. aasta kogumisaktsiooni käigus uuriti lisaks vastustele ka võistluses osalenud koolide vastuste arvukust. Arvuliselt oli enim vastanuid Hugo Treffneri Gümnaasiumist, Võru Kreutzwaldi Koolist, Lähte Ühisgümnaasiumist, Elva Gümnaasiumist ja Rõngu Keskkoolist.(vt lisa 5). Protsentuaalselt vastati kõige rohkem järgmistest koolidest: Voore Põhikool (67 protsenti õpilastest), Kauksi Põhikool (57), Jõõpre Kool (54), C. R. Jakobsoni nimeline Torma Põhikool (53), Rõngu Keskkool (52,9), Lõpe Kool (50) ning Ardu Põhikool ja Lillemäe Põhikool (mõlemad 49). Vastajate arv on iga kogumisaktsiooniga umbes 1000 võrra tõusnud: aastal 1992 oli vastajaid 1797, aastal 2007 oli neid 2800 ja 2018. aastal 3717.
Kaasaegse õpilaspärimuse juures torkab silma Aasia muusika ja kultuuri tundmine ning hea ülevaade ingliskeelsest maailmast, samuti uue nähtusena ilmunud meemid. Pärast koolipärimuse kogumisaktsiooni lõppu ja vastuste lugemist ning hindamist korraldas Eesti Kirjandusmuuseum tänuürituse, et autasustada parimaid vastajaid ja nende juhendajaid. Üritus toimus 27. septembril 2018 Eesti Kirjandusmuuseumis Tartus.