Linz

Linz on Ülem-Austria liidumaa pealinn ja suuruselt kolmas linn Austrias. Doonau jõe ääres asuv linn on Austria põhjaosas, Tšehhi piirist 30 km lõuna pool. Seisuga 1. jaanuar 2024 on linnas 212 538 elanikku ja see on suuruselt seitsmes linn Doonau jõe ääres.
Statistilised ringkonnad.
2014. aasta jaanuarist on linnas 16 statistilist ringkonda.
Enne 2014. aastat oli Linzis 9 ringkonda ja 36 statistilist kvartalit. Need olid
Ajalugu.
Linz sai alguse Rooma "Lentia" kindlusest, mis rajati esimesel sajandil. Nimi peegeldab selle asukohta Doonau käänakul (keldi tüvi "lentos" – 'painduv'). See strateegiline asukoht jõel tegi sellest esimese Rooma kindluse Noricumi piirkonnas, kaitstes olulist transporditeed.
Nime "Linz" on asula nimena praegusel kujul esmamainitud 799. aastal. Linzi on mainitud kindluslinnana 1236. aastal. Asula sai linnaõigused 1324. aastal.
Johannes Kepler elas mitu aastat Linzis matemaatikat õpetades. 15. mail 1618 avastas ta Kepleri seadused. Tema järgi on nime saanud kohalik avalik-õiguslik ülikool Johannes Kepleri Linzi Ülikool.
"Oeconomische Encyclopädie" (tuntud ka kui "Krünitz"), mille sissekanne Linzi kohta on kirjutatud umbes 1800. aastal, kirjeldab linna kui hästi ehitatud ja kindlustatud ning selle majandust kasvavat, osaliselt selle asukoha tõttu Doonau ääres ja ühendusest suunduvate marsruutidega Ungarisse ja Viini. Kui kirjutati, elas linnas 16 000 – 17 000 elanikku. Peamised tööstusharud olid püssirohu-, raua-, terase-, soola-, küttepuidu- ja valdavalt villatööstus.
1672. aastal asutatud villamanufaktuur oli tollase Austria, õigemini Austria liidumaade suurim. See natsionaliseeriti 1754. aastal. 1770. aastal tehtud plaan müüa see kaupmehele tühistati. Kuigi see jätkas tootmist, oli selle kuldaeg möödas. 
Kui "Krünitzi" kanne kirjutati, oli manufaktuuri aastakäive 1,5 miljonit kuldnat ja kasum ligikaudu 100 000 kuldnat ning andis tööd umbes 30 000 inimesele.
Anton Bruckner töötas aastatel 1855–1868 kohaliku helilooja ja organistina Linzi vanas toomkirikus. Tema järgi on nimetatud Brucknerhaus.
Adolf Hitler sündis Braunau am Innis (Austria linn Saksamaa piiri ääres) ja kolis lapsepõlves Linzi, mida pidas elu lõpuni oma kodulinnaks. Linzis veetis oma nooruse ka kurikuulus holokaustibürokraat Adolf Eichmann. Hitler asutas Bruckneri sümfooniaorkestri, mis alustas kontsertide esitamist 1943. aasta sügisel. Tema plaan ühes Linzi kellatornis Bruckneri neljanda sümfoonia teemat mängida ei saanud aga teoks.
Teise maailmasõja ajal oli Linz hiiglaslik tööstuskompleks, mis toetas natside sõjategevust. Hermann Göring juhendas Voesti kompleksi ehitamist, mis oli lõpuks orjatööga ehitatud hiiglaslik ehitusplats. Mauthauseni koonduslaager rajati Linzist ida poole, kuid kolm Mauthauseni all-laagrit asusid Voesti kompleksis.
Lisaks lahingumoonalaole oli Linzis bensoolitehas, mida pommitati Teise maailmasõja naftakampaania ajal. Linna vastasseis natsliku minevikuga tõi kaasa paljude tänavate ümbernimetamise. 1945. aastal, vahetult pärast natsidiktatuuri lõppu, nimetati Linzis ümber 39 tänavat, kuid aastatel 1946–1987 nimetati ümber vaid kaks tänavat. Alates 1988. aastast on aga natsionaalsotsialismi ohvrite või vastupanuvõitlejate järgi nimetatud 17 uut liiklusala.
Majandus.
Linz on üks Austria peamisi majanduskeskusi. Voestalpine on suur tehnoloogia- ja kapitalikaupade kontsern, mis asutati Teise maailmasõja ajal nimega Reichswerke Hermann Göring. Nüüd on see tuntud Linz-Donawitzi terasetootmise tehnika poolest. Endine Chemie Linzi keemiakontsern on jagatud mitmeks ettevõtteks.
Meeting Industry Report Austria (mira) loetleb Linzi tähtsuselt kolmanda kongresside toimumiskohana Austrias, mille osakaal Austrias toimuvate kongresside, konverentside ja seminaride koguarvust on 7,4%. Linzis on rohkem kui 60 konverentsisaali ja muude ürituste korraldamiseks sobivat kohta. Blue Meetingu kontseptsiooniga on kohalik turismiliit välja töötanud konverentsiformaadi, mis keskendub osalejate individuaalsetele vajadustele ja kohandub roheliste koosolekute ideega, toetades seeläbi jäätmetekke minimeerimist, energiatõhusust, kliimaneutraalset reisimist ja piirkondlikku lisandväärtust.
Doonau sadam.
Lisaks sellele, kuna üks neljast Austria Doonau-sadamast (Donauhäfen) asub Linzis, on see logistika- ja kaubandusettevõtete jaoks atraktiivne asukoht. Tootmisettevõtteid võib leida piki veepiiri. Linzi majanduslik tähtsus sai alguse sajandite jooksul kaubandusest. Linzis asuvad suured tööstusettevõtted ka tänapäeval. Olulised näited on Voestalpine AG.
Ostlemine.
Linzis on 13 kaubanduskeskust, millest kolm asuvad kesklinnas. Kaubanduskeskuste hulka kuuluvad Arkade, Atrium City Center, Auwiesen, Biesenfeld, Industriezeile, Kleinmünchen, Muldenstraße, EuroCenter Oed, Wegscheid, Infra Center, Lentia City, Passage ja PRO-Kaufland.
Infrapooli 2010. aasta oktoobris tehtud uuringu andmetel on Linzer Landstraße kõige aktiivsem ostutänav väljaspool Viini. Iganädalane sagedus jääb vahemikku 240 500 (esmaspäev-laupäev, kella 8.00–19.00) kuni 228 400 (kella 8.00–18.00) möödakäijat, mis on suuruselt teine väärtus – alles 2005. aastal tuvastati rohkem möödakäijaid. 
Turud.
Linzis on 11 taluturgu, üks iganädalane vanakraamiturg ja kaks jõuluturgu. Üks neist turgudest, Urfahraner Markt, toimub igal aastal kevadel ja sügisel. Lisaks toimuvad igal aastal jõulu- ja uusaastaturud. Turuhalduse eesmärk on pakkuda elanikkonnale laia valikut tooteid, samuti turgude säästlikult, sobivalt ja kliendile orienteeritud toimimist. Lisaks tõstab iga-aastane turg Linzer Marktfrühling esile täiendavaid aktsente ja meelitab uusi kliente atraktiivsete pakkumistega.
Transport.
Linzi lennujaam asub Hörschingi vallas u 14 km kesklinnast edelas. Lennujaama pääseb hõlpsasti liidumaanteede B139 ja B1 kaudu. Bussiliin 601 ühendab lennujaama Linzi kesklinnaga 20 minutiga. Saadaval on ka tasuta transporditeenus Hörschingi raudteejaamast. Otselennud hõlmavad Frankfurti, Düsseldorfi ja Viini ning suve- ja talvekuudel lisaks hooajalisi marsruute, näiteks Mallorca, Eivissa, Tenerife, mitmed Kreeka saared (Kos, Rhodos, Kreeta või Korfu) või Hurghada. Ryanair lendab ka Londoni Stanstedi lennujaama.
Linnal on ka keskraudteejaam (saksa: "Hauptbahnhof"), mis asub Austria raudtee peateljel ehk Westbahnil, mis ühendab Viini Lääne-Austria, Saksamaa ja Šveitsiga. Austria liiklusklubi on tunnustanud Linzi keskraudteejaama kaheksal korral (aastatel 2005–2011 ja 2014. aastal) kui Austria kauneimat raudteejaama.
Kohalik ühistransport hõlmab linna trammivõrku, linna trollibussivõrku ja linna linnaliinibussivõrku, mida kõiki haldab Linz AG osakond Linz Linien. Linna trammivõrk hõlmab Pöstlingbergbahni, järsu kaldega trammiteed, mis ronib linna loodeservas väikesele mäele.
Elanikkond.
Linnapiirkond hõlmab 13 muu omavalitsuse osi kokku 271 000 elanikuga. Linz on ka osa Ülem-Austria Linz-Wels-Steyri suurlinnapiirkonnast, kus elab umbes kolmandik liidumaa elanikkonnast (460 000 inimest) ja mis on Austria suuruselt teine linnapiirkond.
Kliima.
Linzis on mereline kliima (Köppeni kliimaklassifikatsioon: Cfb), soojade suvede ja üsna külmade talvedega.
Turism.
2018. aastal külastasid Linzi välisturistidest kõige sagedamini sakslased, järgnesid turistid Hiinast (sh Hongkongist ja Aomenist) ja Itaaliast (paremusjärjestus on peaaegu sama nagu ööbimiste edetabelis, vt tagapool). Mõned restoranid ja kohvikud on pühapäeviti suletud. 
Huvipakkuvad sihtkohad.
Peatänav Landstraße viib Blumauerplatzilt peaväljaku lähedal asuvasse Taubenmarkti (tuviturg). Peaväljak (ehitatud 1230. aastal), pindalaga 13 200 m², on üks suuremaid ümberehitatud väljakuid Euroopas. Peaväljaku keskele ehitati kõrge "Pestsäule" ("Katkusammas", tuntud ka kui "Dreifaltigkeitssäule" ("Dreifaltigkeit" tähendab püha kolmainsust)) katkuepideemiates hukkunud inimeste mälestuseks. Selle kujundas Antonio Beduzzi 1713. aastal ja see valmis 1723. aastal.
Peaväljaku ümber on palju ajalooliselt olulisi ja arhitektuuriliselt huvitavaid maju, nagu vana raekoda, Feichtingeri maja oma kellamänguga, mis muudab meloodiat olenevalt aastaajast, Kirchmayri maja, Schmidtbergeri maja või sillapeahooned, kus asub osa Linzi kunstiülikoolist.
Peaväljakust lääne pool asub vana kvartal paljude teiste ajalooliste hoonetega, nagu renessanssmajad või vanemad barokse näoga majad.
Lossi lähedal, mis on kunagine keiser Friedrich III residents, asub Austria vanim kirik: Püha Martini kirik. See ehitati Karolingide ajal.
Arhitektuur.
Nagu paljudele Kesk-Euroopa linnadele omane, iseloomustavad Linzi linnapilti väikesed ja mitmed sakraalehitised. "Mariä Empfängnis Dom" ehk uus toomkirik on suurim kirik Austrias, mitte kõrguse poolest (see on umbes 2 m lühem kui Püha Stefanuse toomkirik ("Stephansdom") Viinis), vaid mahutavuse poolest.
Ajaloolist keskust iseloomustab keskaegne arhitektuuristiil, samas kui ajaloolise keskusega piirnevates linnaosades on arhitektuur uusklassikalise, uusbaroki ja uusrenessansi stiilis. Ajaloolisest keskusest veelgi kaugemal asuvad elupiirkonnad, nagu "Franckviertel", "Froschberg", "Bindermichl" ja "Kleinmünchen" Doonaust lõuna pool ning "Alt-Urfahr" Doonaust põhja pool. Nendes piirkondades võib leida elamuid, mida nimetatakse siiani "Hitlerbauten" või "Hitleri hooned", sest need on ehitatud sõdadevahelisel perioodil ja natside diktatuuri ajal. "Gugli" elamurajoonist sai 1900. aasta paiku jõukate seas populaarne elurajoon, mistõttu on seal siiani arvukalt villasid.
Uuemate hoonete hulgas on Linz Hauptbahnhof, mille arhitekt on Wilhelm Holzbauer ja millele lisati terminali torni pilvelõhkuja osana segakasutusega kompleksist. "Verkehrsclub Österreich" valis selle aastatel 2005–2011 seitse korda järjest Austria kauneimaks raudteejaamaks. Umbes 63 m kõrgune Wissensturm ("Teadmiste torn") on avalik raamatukogu ja "Volkshochschule", täiskasvanute koolituskeskus. Selle kujundasid Franz Kneidinger ja Heinz Stögmüller ning see avati 2007. aastal. 2003. aastal avatud Lentose kunstimuuseumi projekteerisid Zürichis tegutsevad arhitektid Weber &amp; Hofer ning 2013. aastal avatud "Musiktheater" (muusikateater), kujundas Terry Pawson.
Kultuur.
Linnas käib elav muusika- ja kunstielu, mida linn ja Ülem-Austria liidumaa hästi rahastavad. Lentose kunstimuuseumi ja "Brucknerhausi" vahel asub "Donaulände", mida nimetatakse ka "Kulturmeile" ("kultuurimiil"). Tegemist on jõeäärse pargiga, mida kasutavad peamiselt noored suviti lõõgastumiseks ja kohtumisteks. Seda kasutavad ka Ars Electronica festival septembri alguses ja "Stream Festival", mis toimub igal aastal. Juunis, juulis ja augustis on pargis "Musikpavillon", kus neljapäeviti, reedeti, laupäeviti ja pühapäeviti esinevad tasuta eri stiiliga muusikakollektiivid.
Linzis on ka teisi kultuuriasutusi, nagu Posthof, mis asub sadama lähedal, ja "Stadtwerkstatt", mis asub Doonau jõe ääres. "Pflasterspektakel", rahvusvaheline tänavakunsti festival, toimub igal aastal juulis "Landstraße" ja peaväljaku ümbruskonnas. Linz oli 2009. aastal koos Leedu pealinna Vilniusega Euroopa kultuuripealinn.
Eesmärk on hoida ja esindada kultuurilist mitmekesisust.
Ars Electronica keskust võib pidada meediakunsti keskuseks, mille igal aastal toimuv festival toob Linzi palju külastajaid.
Viimane Linzi poolt Meediakunsti linna projekti raames välja töötatud projekt on Valie Export Center, mis asub Tabakfabrikis (tubakavabrik) ja viiakse läbi koostöös Linzi Kunsti- ja Disainiülikooliga. See toimib rahvusvahelise meedia- ja esituskunsti uurimiskeskusena. Peale selle hõlmab see Linzist pärit tuntuima meediakunstniku Valie Exporti pärandit ja arhiive, kes on saanud arvukalt riiklikke ja rahvusvahelisi auhindu. Linzis on koos Ars Electronica arhiividega kaks rahvusvaheliselt tuntud meediakunsti arhiivi.
Alates 2009. aastast on Open Commons Linzi algatus teinud kättesaadavaks suure hulga tasuta andmeid: geoandmeid ja statistilist teavet, mis on seotud linnaelu, kohaliku omavalitsuse, puhkuse ja turismiga. Seotud jõupingutus on Hotspoti algatus, mis on installinud 202 leviala, mis pakuvad tasuta WLAN-i, ning avalik server, linnapilv, mis on saadaval kõigile Linzis registreeritud kodanikele. Linz on seega avaandmetele universaalse juurdepääsu osas Euroopas esirinnas.
Linzis on 43 galeriid ja näituseruumi, 13 kultuurikeskust, üks klubikeskus ja neli õppeasutust.
Muusika.
Linzi kuulus kontserdisaal Brucknerhaus on nime saanud Anton Bruckneri järgi. See asub Lentosest vaid u 200 m kaugusel. Seal asuvad Bruckner Orchestra ruumid ja seda kasutatakse sageli kontsertide, ballide ja muude ürituste jaoks. See on ka "Linz Festi" toimumiskoht, mis toimub igal aastal mais, samuti üks Ars Electronica festivali toimumiskohti septembri alguses. Juunis, juulis ja augustis on pargis "Musikpavillon", kus neljapäeviti, reedeti, laupäeviti ja pühapäeviti esinevad tasuta eri muusikastiile esindavad muusikakollektiivid.
"Musiktheater" (muusikateater) avati 2013. aasta aprillis ja seda peetakse üheks moodsamaks ooperimajaks Euroopas. Ooperimajas on viis eri suurusega lava: suur saal ("Großer Saal") 1200 istekohaga, BlackBox kuni 270 istekohaga, BlackBoxLounge kuni 150 istekohaga, orkestrisaal ("Orchestersaal") kuni 200 kohaga ja veel üks lava fuajees ("FoyerBühne"). "Musiktheateri" etendused hõlmavad oopereid ning tavaliselt Austria operette, ballette ja muusikale.
Linzi "Landestheateri" (regionaalteater) ansambel esitas nii muusikalisi lavastusi kui ka teatrilavastusi Linzi siselinna "Promenadel" (seda kohta nimetatakse siiani lihtsalt "Landestheateriks"). Alates uue "Musiktheateri" avamisest toimuvad "Promenadel" ainult teatrietendused, "Musiktheateris" aga muusikalavastused. "Landestheater Linz" on eriti tuntud oma noortele vaatajatele mõeldud teatriga nimega u\hof:.
"Posthof" on üks Linzi suuremaid kultuurikeskusi, kus on üritusteks kolm saali (vastavalt kuni 630 istekohta või umbes 1200 seisukohta). Programm keskendub kaasaegsele kunstile ning hõlmab kontserte, teatrit, kabareed, tantsu ja kirjandust. Linzi kunstnikke kutsutakse regulaarselt kohalikku kultuurimaastikku täiustama; näiteks Linzi ansamblid saavad võimaluse mängida soojendusbändina kõrvuti riiklikult ja rahvusvaheliselt tuntud artistidega. Aastas toimub "Posthofis" kokku u 250 üritust, mille külastajate arv on u 80 000.
Stadtwerkstatt on iseseisev kultuuriühendus ja asutati 1979. aastal. Selle peakorter asub Urfahri ringkonnas Doonau põhjakaldal Ars Electronica Centre lähedal ning on muusikaürituste ning muude kunsti- ja kultuuriürituste toimumiskohaks. Samal aadressil asub ka Stadtwerkstatti oma kohvik/baar "Café Strom".
Kino.
Kino- ja filmiajalugu algab Linzis 1896. aasta septembris, mil varieteeprogrammi raames näidati Ülem-Austrias esimest korda filmiprogrammi "Roithneri vodevill". Järgmine filmilinastus toimus 20. märtsil 1897, kui "Kuldlaeva hotellis" käis külas Johann Bläseri rändkino.
Esimesed tavaprogrammiga kinod avati 1908. aasta lõpul. Sel ajal avas Karl Lifka selles majas oma "Lifka's Grand Théâtre électrique", kus oli toimunud esimene filmilinastus. Seejärel avati mõni kuu hiljem Linzi teine kino.
Kui rändkinode omanik Johann Bläser asus Linzi elama, ostis ta Kuldlaeva hotelli ja rajas sinna kino Bio-Kinematograph. Kolmanda püsikino nimega "Kino Kolloseum" asutas 1910. aastal vodevillioperaator Karl Roithner. Selle esimene asukoht oli endine festivalisaal Hessenplatzil.
Linzi rahvusvaheline lühifilmide festival on Ülem-Austria esimene filmifestival, mis keskendub rahvusvahelistele lühifilmidele. Seda peeti esimest korda 2018. aasta oktoobris Linzis Moviementos, kus näidati nelja päeva jooksul 114 filmi.
Kulinaarsed erisused.
Linzis on nii traditsioonilisi restorane ja vanu veinikõrtse kui ka moodsat ja eksootilist kööki. Linzi kulinaarsetes pakkumistes on tunda 140 rahvuse mõju. Rohkem kui 40 restoranist, kohvikust ja muu hulgas baarist koosnevat koalitsiooni nimetatakse "kuumpunktideks". Lisaks on Linzis mitu "à la carte" restorani ja Gault Millau gurmeerestorani.
Linzi tüüpiliste roogade hulka kuuluvad mitte ainult kuulus Linzi tort, vaid ka knödel ja struudel paljudes variatsioonides. Veel on eriline "erdäpfelkäse", kartulipudrust ja koorest valmistatud määre. Tunnustatud Linzi kokad on näiteks Lukas Erich, kes teeb süüa restoranis Verdi, ja Georg Essig restoranist Der neue Vogelkäfig.
Mälestusaasta 2018.
29. juunil 2018 alanud projekt "Linz 1938/1918" tähistab vabariigi asutamise 100. aastapäeva (1918) ja "poliitilise liidu" 80. aastapäeva (1938). Selle kesklinnas esitletava avalikku ruumi installatsiooniga täidab Linz oma deklaratsiooniga oma vastutust ja kohustust rahu säilitada, andes panuse minevikuga tegelemisse. Idee on jõuda inimesteni, kellel on vähe seost aastatega 1918 või 1938.
Donausteig.
Donausteig on mitte-Alpide Austria-Baieri pikamaa matkarada, mille pikkus on 450 km ja mis on jagatud 23 etapiks. Alates 2010. aasta suvest viib see peamiselt Doonau mõlema kalda kõrval Passaust läbi Linzi ja St. Nikolai Greini. Rada kulgeb peamiselt läbi looduse ja viib mitmele vaatepunktile.
Sadamaekskursioon.
Aprilli lõpust oktoobri alguseni pakub Design-Ship MS "Linzerin" kolm korda päevas (teisipäevast pühapäevani) 100-minutilist sadamaekskursiooni. Ekskursiooni alguspunkt on Linzer Donaupark ja ekskursioon kulgeb mööda Linzer Kulturmeilet, möödub Brucknerhausist ja lõpeb ÖSWAG Schiffswerft Linzi kaldapealsel. Toimub ka seinamaalingu sadamatuur, mis ühendab paadireisi grafitikunstiga.
Linzer Stadt-Wald.
Linz asub linnametsapiirkonnas Grazi ees, isegi kui linn ise omab vaid 500 ha. Neid majandatakse ja hooldatakse säästvalt, 87 ha kasutust, 46 ha kaitseala, 30 ha puhke- ja 353 ha heaolufunktsiooni. Viimane esindab Linzer Waldi põhifunktsiooni. 18% linnast, mille pindala on kokku 96 km², on metsaga kaetud ja selle pindala on kuni 1724 ha, mis on 74 ha rohkem kui 2004. aastal. See on põhjus, miks seda nimetatakse Stadt-Wald, linnamets.
Sõpruslinnad.
1977. aastal Tuneesias Gabèsiga loodud sõpruslinnade koostöö lõpetati 2016. aastal kontakti puudumise tõttu.