tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
1589

1589. aasta (MDLXXXIX) oli 16. sajandi 89. aasta.
Ants Kiisa

Ants Kiisa (sündinud 30. oktoober 1969) on eesti kuulitõukaja ja kuulitõuketreener.
Sportlasena jäi tema isiklikuks tippmargiks 1996. aastal tõugatud 19.39. Ta on mitmekordne eesti meister, rahvusvahelistest tulemustest väärib märkimist Euroopa meistrivõistluste 9. koht.
Ta kvalifitseerus ka Atlanta olümpiamängudele, kuid olümpiakülas treeningul saadud raske jalavigastus (reie nelipealihase täielik rebend) lõpetas Antsu karjääri sportlasena.
Alates 2000. aastast on ta olnud Audentese Spordigümnaasiumis kergejõustikutreener ja treeninud teiste hulgas noort kuulitõukajat Taavi Peetret.
Kuulitõukes on ta tulnud ka Aserbaidžaani meistriks ning samuti on ta ka võistelnud Aserbaidžaani koondises.
Isiklikku.
Tema poeg on Ats Kiisa.
898

898. aasta
Sajandid: 8. sajand - 9. sajand - 10. sajand
Aastakümned: 840. aastad 850. aastad 860. aastad 870. aastad 880. aastad - 890. aastad - 900. aastad 910. aastad 920. aastad 930. aastad 940. aastad
Aastad: 893 894 895 896 897 - 898 - 899 900 901 902 903
1660

1660. aasta (MDCLX) oli 17. sajandi 60. aasta.
1662

1662. aasta (MDCLXII) oli 17. sajandi 62. aasta.
1663

1663. aasta (MDCLXIII) oli 17. sajandi 63. aasta.
1664

1664. aasta (MDCLXIV) oli 17. sajandi 64. aasta.
1665

1665. aasta (MDCLXV) oli 17. sajandi 65. aasta.
1666

1666. aasta (MDCLXVI) oli 17. sajandi 66. aasta.
379

379. aasta
Sajandid: 3. sajand - 4. sajand - 5. sajand
Aastakümned: 320. aastad 330. aastad 340. aastad 350. aastad 360. aastad - 370. aastad - 380. aastad 390. aastad 400. aastad 410. aastad 420. aastad
Aastad: 374 375 376 377 378 - 379 - 380 381 382 383 384
1667

1667. aasta (MDCLXVII) oli 17. sajandi 67. aasta.
1668

1668. aasta (MDCLXVIII) oli 17. sajandi 68. aasta.
1650. aastad

1650. aastad on ajavahemik 1650. aasta algusest kuni 1659. aasta lõpuni.
1632

1632. aasta (MDCXXXII) oli 17. sajandi 32. aasta.
Mississippi

Mississippi (varem eesti keeles kasutatud nimekuju "Mississipi"; odžibvei keeles 'suur jõgi') on läbi Põhja-Ameerika keskosa voolav ja Mehhiko lahte suubuv jõgi. Jõe vesistu hõlmab Ameerika Ühendriikide 30 osariigi ja Kanada kahe provintsi alasid.
Jõe pikkus on 3950 km, koos Missouriga 6420 km, jõe valgla hõlmab umbes 3 268 000 km².
Kulg.
Ülem-Mississippi.
Algab Minnesotast, läbib ülemjooksul moreenkõrgustikke, soid ja järvi, Altonist alamal suubub suhteliselt selgeveelisse Mississippisse kollakaveeline setterikas Missouri (nende veed on eristatavad ühinemiskohast veel mitmesaja kilomeetri kaugusel).
Kesk-Mississippi.
Cairos suubub Mississippisse suurim vasakpoolne lisajõgi Ohio. Sealt algab Mississippi alamjooks, kus jõe org on üle 25 km lai. Jõgi on enamasti kolmveerand kuni poolteist kilomeetrit lai, New Orleansi kohal 2,5 km, sügavus 15–30 m.
Alam-Mississippi.
Alamjooksul on jõgi väga looklev, on palju soote. Suurimad lisajõed on Arkansas ja Red River. Üleujutuste vältimiseks ääristavad jõe kaldaid tammid.
Suue.
New Orleansi lähedal moodustab Mississippi linnujalakujulise delta. Jõgi kannab Mehhiko lahte aastas 360–450 miljonit tonni setteid, seetõttu suureneb delta pidevalt. Selle sadade jõeharude ja soiste saarte labürindist eristub viis suurt jõeharu: edela-, lõuna-, kagu-, kirde- ja põhjaharu. Veerikkaim on edelaharu, kuid laevaliiklus toimub peamiselt kanaliseeritud lõunaharul.
Veetase.
Mississippile on omane veetaseme suur kõikumine ja üleujutused. Suurvesi on kevadel ja suvel, suurim vooluhulk 50 000 – 80 000 m³/s, vähim 3000–5000. Eriti katastroofiline üleujutus oli 1937, kui veetase tõusis Cairos 17 m ja 75 000 inimest jäi peavarjuta.
Transport.
Mississippi on USA üks tähtsamaid siseveeteid. Ta läbib kogu riigi põhjast lõunasse, jõgikond hõlmab 31 osariiki, laevateede kogupikkus on üle 25 000 km. Kanalite ja jõgede kaudu on Mississippi ühenduses Suure järvistuga, Mississippi suudmest ülesvoolu on laevasõidu tarbeks rajatud 26 lüüsi. Merelaevadele on Mississippi laevatatav Baton Rouge'ini (üsna vähe).
Missouri

Missouri on jõgi Ameerika Ühendriikides, Mississippi suurim lisajõgi. Jõe pikkus on 3767 km ja valgla umbes 1 370 000 km².
Missouri algab Kaljumäestikust, täpsemalt Three Forksi väikelinna lähedal Gallatini maakonnas Montana osariigis, kus saavad kokku kolm väiksemat jõge: Jeffersoni, Madisoni ja Gallatini jõgi. Ta on ülemjooksul kärestikuline mäestikujõgi, keskjooksul voolab Suurel tasandikul, läbib sügavas orus Missouri platoo, alamjooksul voolab Kesktasandikul. Peamised lisajõed suubuvad paremalt: Yellowstone, Platte, Kansas. Suurlinnadest asuvad jõe ääres Omaha, Kansas City ja St. Louis, lisaks ka Great Falls, Sioux City ja St. Joseph, ning nelja osariigi pealinnad: Helena (Montana), Bismarck (North Dakota), Pierre (South Dakota) ja Jefferson City (Missouri). Saint Louises suubub jõgi Mississippi jõkke.
Missourile on iseloomulikud suur vooluhulga kõikumine ja setterohkus. Kevadel tõuseb veetase alamjooksul 8–12 m, suvel on madalvesi. Missouri on laevatatav kevadel Fort Bentonini (3660 km), suvel Yellowstone'i suudmeni (2550 km). Missouri vett kasutatakse ulatuslikult niisutamiseks, jõel on hüdroelektrijaamu.
Lehtersuue

Lehtersuue ehk estuaar on jõe suudme ja lahe osa, kus toimub mere tõusude-mõõnade soolasema ja jõgede mageda vee segunemine.
Lehtersuudmetes on jõe sissevoolu tõttu vee soolsus väiksem kui meres. Lehtersuudmetele on tavaliselt omased suhteliselt tugevad looded. Kui loodeid ei ole, võib estuaari asemele tekkida delta. Estuaarid on tekkinud kas maapinna vajumise või merepinna tõusu tagajärjel. Jääaegadel on merepinna tase madalam, sest suur osa mereveest on kogunenud pooluselähedastesse jääkilpidesse. Jääaja taandudes jää sulab ning tõstab merepinna taset, ujutades üle jõgede alamjooksud, millest saavadki estuaarid.
Jõgede lehtersuudmed on sageli väga elurikkad.
Estuaar on moodustunud näiteks Thamesi jõe suudmealale.
Läänemeres looded puuduvad, mistõttu rangelt võttes Eestis lehtersuudmeid pole, kuid et muutlikud tuuled kõigutavad merepinnataset meilgi, loetakse Matsalu lahte mõnikord tinglikult lehtersuudmeks.
Henry David Thoreau

Henry David Thoreau (sünninimi "David Henry Thoreau"; 12. juuli 1817 – 6. mai 1862) oli USA kirjanik ja filosoof, transtsendentalismi esindajaid, ökofilosoofia rajajaid. Tema kodanikuallumatuse kontseptsioon on mõjutanud hilisemaid kodanikuühiskonna ja kolmanda sektori tähtsust rõhutavaid ideoloogiaid, rahuliikumist (eriti Mahatma Gandhi kaudu) ja rohelist liikumist. Thoreau'd on peetud ka üheks 20. sajandi anarhismi eelkäijaks.
José Ortega y Gasset

José Ortega y Gasset (9. mai 1883 – 18. oktoober 1955) oli hispaania filosoof.
1655

1655. aasta (MDCLV) oli 17. sajandi 55. aasta.
1656

1656. aasta (MDCLVI) oli 17. sajandi 56. aasta.
1659

1659. aasta (MDCLIX) oli 17. sajandi 59. aasta.
1658

1658. aasta (MDCLVIII) oli 17. sajandi 58. aasta.
Kommentaarinõue

Kommentaarinõue (inglise "Request for Comments", lüh RFC) on interneti kohta käivate dokumentide nummerdatud sari, kus avaldatakse kirjeldusi ja teavitusi. Kommentaarinõuet annab välja Internetiehituse töörühm (IETF). RFC nr 1 avaldati 7. aprillil 1969. 2015. aasta detsembri lõpu seisuga oli välja antud 7736 dokumenti.
Kord avaldatud kommentaarinõudeid enam ei muudeta.
Vähestest RFC dokumentidest saavad internetistandardid. Kommentaarinõude numbrites on kirjeldatud kõiki internetistandardeid.
1657

1657. aasta (MDCLVII) oli 17. sajandi 57. aasta.
Pleokroism

Pleokroism on mõne anisotroopse mineraali omadus muuta värvust sõltuvalt kristallograafiliste telgede orientatsioonist ehk teisisõnu vaatenurgast.
Kivimit moodustavaist mineraalidest on tugev pleokroism näiteks biotiidil ja küünekivil. Pleokroeeruvaid mineraale nimetatakse värvilisteks mineraalideks.
Pleokroismi põhjustab valguse kaksikmurdumine mineraalis. Erineva polarisatsiooniga valgus murdub kristallis erineva nurga võrra ja sellepärast liigub läbi kristalli isesugust teed mööda. Jagunenud valguskiire osad liiguvad mineraalis erinevat teed mööda ja erineva kiirusega ning igal teel neelduvad ise värvi footonid. Kui mineraali vaadata kindla nurga alt, siis on näha valguskiired, mis on läbinud kindla teede kombinatsiooni, igale teele vastab kindel polarisatsioon ja kindlad neeldunud värvid. Kui vaadata sama mineraali teise nurga alt, on näha teistsugused teed läbinud valguskiired teistsuguse polarisatsiooni ja teistsuguste neeldunud värvidega. See tekitabki mulje, et mineraali värv sõltub sellest, missuguse nurga alt teda vaadata.
Trigonaalse, tetragonaalse ja heksagonaalse süngooniaga mineraalid saavad olla ainult kahevärvilised ning seda nimetatakse dikroismiks. Monokliinse, trikliinse ja rombilise süngooniaga mineraalid saavad olla kolmevärvilised ja seda nimetatakse trikroismiks. Isomeetrilistel mineraalidel pleokroismi ei esine.
Pleokroismi arvestatakse vääriskivide valmistamisel. Mõnda neist lõigatakse ja lihvitakse nii, et pleokroismi rõhutada, teist, vastupidi, nii, et seda varjata. See sõltub muu hulgas nende värvide meeldivusest.
Pleokroism on hea diagnostiline tunnus mineraali mikroskoopilisel määramisel, sest sageli on muus osas sarnastel mineraalidel erinev pleokroismi värvigamma. Sellisel juhul uuritakse mineraali õhikut polariseerunud valguses mikroskoobi abil.
1653

1653. aasta (MDCLIII) oli 17. sajandi 53. aasta.
1652

1652. aasta (MDCLII) oli 17. sajandi 52. aasta.
1651

1651. aasta (MDCLI) oli 17. sajandi 51. aasta.
1650

1650. aasta (MDCL) oli 17. sajandi 50. aasta.
Tatrad

Tatrad (slovaki ja poola "Tatry") on Slovakkia ja Poola piiril asuv Karpaatide mäestikku kuuluv mäeahelik.
Tatrate ja ühtlasi Slovakkia kõrgeim tipp on Gerlachovský štít, mille kõrgus merepinnast on 2655 meetrit. Tatrates asub ka Poola kõrgeim tipp Rysy, mille kõrgus merepinnast on 2499 meetrit.
Tatrad on Karpaatide kõrgeim osa.
Tatrad koosnevad kolmest osast:
Lõunasse jäävast Madal-Tatra mäestikust lahutavad Tatraid Liptovi ja Popradi org.
Tüüringi mets

Tüüringi mets (saksa "Thüringer Wald") on mäestik Euroopas Saksamaal. Kulgeb ida–läänesuunalisena Tüüringi (põhjas) ja Baieri (lõunas) piiril. Kõrgus kuni 982 meetrit (Großer Beerberg).
Kagera

Kagera (Akagera) on jõgi Ida-Aafrikas, pikkus Nyawarongo ja Ruvuvu jõe ühinemiskohast, mis asub 2700 meetrit üle merepinna, 420 km, Rukarara lähtest 792 km. Vooluhulk on umbes 1500 m³/s.
Kagera on Niiluse lähtejõgi. Ta algab Tanganjika järve idakalda mägedest ja voolab enamasti laias soostunud orus. Ülemjooksul voolab valdavalt põhja, alamjooksul itta. Suubub Victoria järve. Kagera voolab Burundis, Tansaanias, Rwandas ja Ugandas, neist kahes viimases piirijõena.
Vogeesid

Vogeesid (prantsuse "Vosges") on mäed Euroopas. Kulgevad põhja-lõuna suunas, eraldavad Alsace'i (idas) Lorraine'ist (läänes). Läänenõlv on lauge, idanõlv järsk. Kõrgus kuni 1424 meetrit ("Grand Ballon").
Surnud 2005

"Sellel leheküljel on loetletud 2005. aastal surnud tuntud isikuid.
Newark

Newark on linn USA New Jersey osariigi kirdeosas Atlandi ookeani rannikul Passaici jõe suudme juures. Passaici jõe ääres asub park.
Linn asub 16 km New Yorgist läänes ja umbes 25 km Patersonist lõunas.
Linnas oli 2000. aasta rahvaloenduse andmetel 273 546 elanikku. Tegemist on New Jersey osariigi suurima linnaga.
Linnas on suur konteinersadam. 
Newarki hüüdnimi on The Brick City ('telliskivilinn').
Linn asutati 1666. aastal. 
Linnas tegutsev korvpalliklubi New Jersey Nets mängib liigas NBA ja jäähokiklubi New Jersey Devils liigas NHL.
Linnas asub Newark Liberty lennujaam, mis on New Yorgi piirkonna suuruselt teine lennujaam John F. Kennedy rahvusvahelise lennujaama järel.
Harold Rothwax

Harold J. Rothwax (28. august 1930 – 22. oktoober 1997) oli USA jurist. 
Ta töötas kriminaalõigusjuristina umbes 1965. aastast. Ta oli Juriidilise Abi Seltsi ("Legal Aid Society") vaesteadvokaat ja Ameerika Kodanikuvabaduste Liidu liige. 
Umbes 1971. aastal sai temast New Yorgi Osariigi Ülemkohtu (esimese astme kohus) kohtunik. 
Rothwax on avaldanud raamatu "Guilty: The Collapse of Criminal Justice" ('Süüdi: kriminaalõigusemõistmise kollaps', 1996). Seal esitab ta teesi, et Earl Warreni aegse USA Ülemkohtu otsused on tõlgendanud USA põhiseaduse neljandat, viiendat ja kuuendat parandust kahtlustatavate ja süüdistatavate kodanikuvabaduste kaitsmiseks nõnda, et tõhus kohtumõistmine raskete kuritegude puhul on tõsiselt häiritud. Kautsjoni vastu vabastatu võib mitte välja ilmuda ning tema süüasja uurimine lõpetatakse, sest ettenähtud aja jooksul ei ole saadud talle süüdistust esitada. Politsei poolt konfiskeeritud süütõendid jäetakse kohtus sageli arvestamata, sest leitakse, et need on konfiskeeritud ebaõigesti. Sealjuures puudub selgus, milline on süütõendite konfiskeerimise õige protseduur. Vabatahtlik ülestunnistus jäetakse sageli arvestamata, sest leitakse formaalne võimalus pidada ülestunnistust sunnituks.
New Yorgi Osariigi Ülemkohus

New Yorgi Osariigi Ülemkohus (inglise keeles "Supreme Court of the State of New York") on üks USA New Yorgi osariigi esimese astme kohtuid, kus kohtuasjade arutamist alustatakse. 
Erinevalt enamikust teistest USA osariikidest ja teistest riikidest ei ole New Yorgi Osariigi Ülemkohus osariigi kõrgeim kohtuinstants. Selle kohtu nimetus tekitab mõnikord segadust. 
Kohus peab istungeid kõigis New Yorgi osariigi 62 maakonnas, kuigi mõnel väiksemal maakonnal on naabermaakondadega ühised kohtunikud. 
New Yorgi Osariigi Ülemkohus arutab suuri tsiviilasju kogu New Yorgi osariigis ning samuti kriminaalasju raskete kuritegude ("felonies") puhul viies maakonnas, mis moodustavad New Yorgi linna. Väljaspool New Yorgi linna arutavaid raskete kuritegude puhul kriminaalasju maakonnakohtud.
Esimese astme kohus

Esimese astme kohus ehk esimese instantsi kohus (inglise keeles "court of first instance") on kohtuinstants, milles kohtuasjade arutamine enamasti algab. Seal esitatakse esimest korda tõendeid ning pooled saavad anda ütlusi. Kohus teeb nende põhjal otsuse. Kui pooled ei ole otsusega rahul, siis võivad nad selle edasi kaevata kõrgema astme kohtusse.
Eesti.
Eestis on esimese astme kohtuteks maakohtud ja halduskohtud.
Maakohus.
Maakohtus arutatakse tsiviil-, kriminaal- ja väärteoasju. Eestis on neli maakohut: Harju, Pärnu, Tartu ja Viru. Igas maakonnakeskuses on oma kohtumaja. Tsiviilasju lahendab üks kohtunik.
Halduskohus.
Halduskohtud lahendavad esimese astme kohtutena haldusasju. Tallinna ja Tartu halduskohtu juures on kokku neli kohtumaja: Tallinnas, Tartus, Pärnus ja Jõhvis. Halduskohtumenetluse seaduses on sätestatud halduskohtu pädevus, kohtusse pöördumise ja haldusmenetluse kord.
Kohtute haldamine.
Esimese astme kohtud on justiitsministeeriumi haldusalas. Ministrit abistab kohtute haldamise nõukoda, mida juhib Riigikohtu esimees. Minister kinnitab kohtute eelarve ning peab selle kujundamisel või muutmisel võtma arvesse kohtute nõukoja seisukohti. Nõukoja roll igapäevase tegevuse seisukohalt on väike ja seepärast asub kohtuaparaat justiitsministeeriumi juures.
Inglismaa.
Inglismaal ja Walesil on ühine kohtusüsteem, mis põhineb "common law"’ põhimõtetel. Šotimaal ja Põhja-Iirimaal on teistsugune õiguse mõistmise süsteem.
Inglismaal ja Walesis arutatakse tsiviilasju enamasti maakohtutes ("county courts"). Maksude, töötamise ja migratsiooniga seotud vaidluste jaoks on loodud tribunalid. Kõrgema astme kohus (High Court) lahendab suuremaid tsiviilvaidlusi. Kriminaalasjade arutamine algab magistraadikohtus ("magistrates"’ "courts"), kuid tõsisemate süüdistuste arutelu võib alata ka kroonikohtus (Crown Court).
Tsiviilkohtumenetlus.
Inglismaal tegelevad enamiku tsiviilkohtuasjadega maakohtud ("county courts"). Need on esimese astme kohtuteks, kus arutatakse väiksemaid vaidlusi. Tsiviilõigus reguleerib isikutevahelisi varalisi ja mittevaralisi suhteid. Kui isikute õigusi on rikutud, siis saavad nad pöörduda tsiviilkohtusse. Tavalisemad vaidlused on üürniku ja üürileandja vahel, tarbijavaidlused ning kahju hüvitamise nõuded.
Kõrgema astme kohus (High Court) lahendab esimese astme kohtuna mahukamaid ja keerulisemaid tsiviilasju. Kõrgema astme kohus koosneb kolmest osakonnast:
Kriminaalmenetlus.
Magistraatide kohtutes vaadatakse üle enamik kriminaalasjadest, kuid seal võidakse tegeleda ka tsiviilvaidlustega. Peamiselt on magistraatide kohtus väiksemad vaidlused ("summary offences"), kuhu rahvakohtunikke ei kaasata. Seal võidakse arutada näiteks liiklussüütegusid, väiksemad ründamisi ning muid kergemaid kuritegusid. Tegeletakse ka süütegudega, mida on võimalik liigitada nii kergemaks kui ka raskemaks ("triable either way"). Näiteks võidakse seal käsitleda erinevaid vargusi ja narkokuritegusid.
Raskeid kuritegusid vaadatakse üle raskete kuriteoasjade kohtus (Crown Court). Raskemaks kuriteoks võib näiteks olla mõrv.
National Review

National Review (lühend NR) on USA konservatiivne poliitikaajakiri, mille asutas 1955. aastal William F. Buckley juunior. 
Seda peetakse üheks poliitiliselt mõjukamaks USA ajakirjaks.
William F. Buckley juunior

William Frank Buckley juunior (24. november 1925 New York – 27. veebruar 2008) oli Ameerika Ühendriikide publitsist ja ajakirjanik.
Ta asutas 1955. aastal konservatiivse poliitikaajakirja National Review ja 1966. aastal ühiskondlikke teemasid lahkava telesaate "Firing Line", mida juhtis kuni 1999. aastani.
Lapsepõlv.
Buckley sündis juristi ja naftamagnaadi William Frank Buckley seeniori ja Aloise Steiner Buckley pojana, nende kümnest lapsest kuuendana. 
Peagi kolis perekond Connecticuti Sharonisse. Seal kasvatasid Williamit mehhiklastest teenijad ning oma esimesed sõnad ütles ta hispaania keeles. 
Varsti asus ta elama Pariisi, kus ta käis esimeses klassis ja õppis prantsuse keelt. Enne seitsmeaastaseks saamist oli ta ühes Londoni koolis õppinud inglise keeles. 
Poisina õppis Buckley armastama hobuseid, muusikat, ujumist, jahti ja lugude jutustamist. Buckley oli ka siiras katoliiklane. Kõik see kajastus tema hilisemas loomingus. 
Olles küll veendunud konservatiiv, oli Buckley sõbralikes suhetes mitmete liberaalidega.
1988. aastal aitas Buckley alistada liberaalsete vabariiklaste hulka kuulunud senaatori Lowell Weickeri Connecticutis. Buckley organiseeris komitee Weickeri vastase kampaania jaoks ja toetas tema oponendi, konservatiivse demokraadi Joseph Liebermani kampaaniat.
Sise-Hebriidid

Sise-Hebriidid (inglise "Inner Hebrides"; gaeli "Na h-Eileanan a-staigh") on saared Šotimaa läänerannikul Skyest Kintyre poolsaareni.
Suuremad saared on:
Murray

Murray on jõgi Austraalia kaguosas, riigi suurim jõgi.
Selle pikkus on 2570 km, koos Darlingiga 3490 km, valgla 1,06 miljonit km², keskmine vooluhulk 330 m³/s.
Murray algab Austraalia Alpide läänenõlvult Lumemägedest ("Snowy Mountains"), kesk- ja alamjooksul voolab tasandikul. Suubub Encounteri lahest liivakünnistega eraldatud Alexandrina järve. Peamiselt voolab ta Uus-Lõuna-Walesi osariigis, merre suubub Lõuna-Austraalias. Suurimad lisajõed on Murrumbidgee ja Darling (mõlemad paremalt).
Murray toitub lume- ja vihmaveest. Vooluhulk on väga ebaühtlane, talvel enamik lisajõgesid kuivab. Murray jõe org on Austraalia tähtsaim niisutusala; palju on paise, veehoidlaid ja hüdrosõlmi.
Murrumbidgee

Murrumbidgee (kohalikus keeles 'suur jõgi') on jõgi Austraalias Uus-Lõuna-Walesis ja Austraalia pealinna alal. Ta on Murray jõe parempoolne lisajõgi.
Jõe pikkus on 2172 km, valgla pindala umbes 165 000 km² (Murrumbidgee valglasse kuulub suurem osa Uus-Lõuna-Walesist), keskmine vooluhulk 77 m³/s.
Murrumbidgee saab alguse Uus-Lõuna-Walesi kaguosast Suure Veelahkmeaheliku läänenõlvalt Austraalia Alpide põhjaosast Kościuszko mäe lähedalt 32 km Kiandrast põhja poolt. Ta voolab algul kagu suunas, kuid käändub siis põhja poole, läbides Austraalia pealinna ala. Yassi linna juures pöördub ta läände. Victoria osariigi piiril suubub ta lääne poolt Murray jõkke. 
Ülemjooksul on Burrinjucki hüdroelektrijaam ja veehoidla. 
Murrumbidgee orus asub Austraalia pealinn Canberra. 
Jõe vett kasutatakse niisutuseks. Niisutatav ala ("Murrumbidgee Irrigation Area") on suur viljakas piirkond. Riverina põllumajanduspiirkond saab suurema osa oma niisutusveest Murrumbidgee veest. Murrumbidgee org moodustab Murray jõgikonna kõige tootlikuma taimekasvatuspiirkonna. Seal kasvatatakse puuvilja, riisi ja köögivilja. 
Talvel jõgi mõnikord kuivab.
Juuni ja novembri vahel on jõgi väikealustele 807 km ulatuses laevatatav (kuni Wagga Wagga linnani). 
Murrumbidgee lisajõgede seas on:
Tähtsamad asulad lätte poolt suudme poole: 
Murrumbidgee ülemjooksu avastas 1823 asunike seltskond eesotsas Mark Curriega. 
Jõe kogu ulatus selgus 1829, kui Charles Sturt oma seltskonnaga sõudis allavoolu läbi kogu jõe kuni Murray jõrni ning edasi allavoolu mööda Murray jõge kuni mereni. Nad sõudsid ka ülesvoolu tagasi. 
Murrumbidgee valgla avati asustamiseks 1930. Varsti sai sellest tähtis põllumajanduspiirkond.
2004. aasta India ookeani maavärin

2004. aasta India ookeani maavärin ehk Suur Sumatra-Andamani maavärin‎ oli maavärin, mis leidis aset 26. detsembril 2004 kell 00:58:53 maailmaaja järgi (kell 7:58:53 kohaliku aja järgi). 
Maavärina epitsenter oli India ookeanis Sumatra põhjaosast lääne pool. Maavärina põhjustas subduktsioon. 
Maavärina magnituud oli 9,1. See oli võimsaim maavärin pärast 9,2-se magnituudiga suure reede maavärinat 1964, mille kese oli Alaska lähedal, ning võimsuselt neljas alates 1900. aastast. 
Maavärin tekitas tsunami, mida nimetatakse sageli Aasia tsunamiks. Tsunami laastas Indoneesia, Sri Lanka, India, Tai ja teiste maade randu. Lained jõudsid ka Somaaliasse, mis asub maavärina epitsentrist 4500 km kaugusel. Randu üleujutavate lainete kõrgus oli kuni 30 meetrit. 
Tsunami tagajärjel hukkus üle 230 000 inimese.
Huvitavat.
Soome president Sauli Niinistö elas koos oma pojaga tsunami üle Tais lambiposti külge klammerdudes.
Eestis kaitstavate sammalde loend

Eestis on kitse alla võetud mitmed sammaltaimede liigid.
Hävinud või tõenäoliselt hävinud.
Ångströmi turbasammal – kõrv-turbasammal – laiuv mütshellikuke – lubi-juuslehik – mugul-pungsammal – randi tupssammal – ripstanukas – saagjas kübesammal – väike ebaulmik – väike ehmik
Eriti ohustatud.
juus-kiilsirbik – kurruline tuhmik – meri-lõhistanukas – püstlehine jõhvsammal – tume kulbik
Ohualtid.
allika-vesitiivik – dalarna vesisammal – harilik valvik – kurdsammal – lainjas põikkupar – longus rippsammal – mustpeasammal – pintsel-vesisirbik – põhja-roodik – roheline kaksikhammas – süstjas skapaania – ulmik-vesisammal – vesi-kiilsirbik – ümaralehine tömptipp
Araali Karakum

Araali Karakum (kasahhi keeles "Арал қарақұмы") on liivakõrb Aasias Kasahstanis. 
Paikneb Araali merest kirdes. Pindala 35 000 km².
Piirkond on tasane, kõrgus 55–118 meetrit. Liivadüünid võivad olla kuni 25 meetri kõrgused.
Atacama

Atacama on kõrb Lõuna-Ameerikas Ameerika maailmajaos Vaikse ookeani ääres. Pika ribana katab see põhjast lõunasse peaaegu 966 km. Kõrbe lääneosas on madalad mäed, mis merekaldal panku moodustavad. Mäed langevad ida pool põhja-lõuna sihilisse orgu. Atacamast idas kerkivad Andid. Kõrb läbib Boliivia, Peruu ja Tšiili. Atacama pindala on umbes 400 000 km². Pool kõrbest, orienteeruvalt 181 000 km², asetseb Tšiilis.
Atacama on lössikõrb. Asukoht kahe mäestiku vahel tähendab ka suurt lössi hulka.
Kliima.
Atacama on maailma kõige kuivem kõrb, olles üle 50 korra kuivem kui California Surmaorg, mis on Ameerika kõige kuivem org. Mõnevõrra esineb udu, ent sademed peaaegu puuduvad – keskmiselt sajab aastas alla 1,5 cm, milline arv tuleneb sellest, et korra kümne aasta jooksul sajab natuke, seejärel aga on järgmised 10 aastat kuivust. On võimalik, et Atacama kõrbes ei ole olnud suuremat vihmasadu 1570. aastast 1971. aastani, see on üle 400 aasta.
Kuivuse põhjuseks on Lõuna-Ameerika lääneküljest mööduv külm Peruu hoovus, mis tekitab kõrgrõhuala. 
Samuti takistab Atacama kõrbe asumine kahe mäestiku – Andide ja Tšiili rannikumäestiku - vahel niiskete õhumasside ligipääsu. Ka El Niño ei too Atacamasse niiskust. Atacama kõrbe läbib vaid Andidest lähtuv Loa jõgi, kõik teised Andidest algavad ojad kaovad soolakutesse, milles leidub suurel hulgal Tšiili salpeetrit
Taimestik ja loomastik.
Enamik loomi on öise eluviisiga, kuna päeval on õhutemperatuur liiga kõrge. Kõik loomad taluvad suurt kuumust, neil on kaitsevärvus, paljud suudavad pikka aega ilma veeta olla. Tuntumad Atacama kõrbe loomad on nandu, mitut liiki rebased, iguaanid, sisalikud jpt.
Taimed suudavad pikka aega ilma veeta olla, neil on pikad okkad auramise vähendamiseks ja suur soolataluvus. Paljud taimed õitsevad pärast lühikest vihmaperioodi kiiresti. Atacama kõrbes on palju kaktuseid, eri liiki kõrbelilli ja palju muidki taimi.
Atacama kõrbes on väga soolane. Taimedel on seega raske toime tulla. On leitud ka taim, mis suudab kasvada soola peal.
Inimtegevus.
Kõrbe keskel, kus on oaas, paikneb vana San Pedro de Atacama küla, mille kiriku ehitasid 1577. aastal hispaanlased. 16.–18. sajandil ehitati rannikule mitmeid linnu seoses hõbeda ja muu väärtusliku Hispaaniasse vedamisega. 19. sajandil pärast Hispaania koloniaalimpeeriumi lagunemist ja Lõuna-Ameerika riikide iseseisvumist jagasid kõrbe omavahel Boliivia, Peruu ja Tšiili. Riigipiiride tõmbamine tekitas tülisid, kuna kõrbest leiti väärtuslikke mineraale.
Atacama kõrb on ideaalne koht astronoomiliste vaatluste sooritamiseks. Kuna seal on nii kuiv, siis puuduvad pilved ja taevas on kogu aeg selge. Atacama kõrb on ka suurematest linnadest eemal, seega ei ole ka segavaid raadiolaineid. Kõrbes tegutseb Väga Suur Teleskoop, mis kuulub Euroopa Lõunaobservatooriumile.
Atacama kõrbes on palju vanu kaevandusi, mis on tekkinud tänu 20. sajandi algul toimunud nitraadi kaevandamisele.
Enamik inimesi Atacama kõrbes elab kõrbe läänerannikul hispaanlaste asutatud linnades.
Atacama kõrbes filmiti ka 22. James Bondi filmi "".
Sedimentatsioon

Sedimentatsioon on mitmetähenduslik sõna.
Suur-Jenissei

Suur-Jenissei (vene "Большой Енисей") on jõgi Aasias. Algab Sajaanidest. Ülemjooksul voolab läände, laskub Todža nõkku. Alamjooksul pöördub lõunasse ja Tõva nõos Kõzõlis ühineb Väike-Jenisseiga, moodustades Jenissei.
Dasht-e Kavīr

Dasht-e Kavīr (ka Suur Soolakõrb; pärsia دشت کوير) on ulatuslik kõrbeala Iraani kiltmaal Teheranist kagu pool. 
Piirneb põhjas Alborzi ja edelas Z̄āgrose mägedega. Kõrbes on palju soolakuid.
Välis-Hebriidid

Välis-Hebriidid (inglise "Outer Hebrides", gaeli "Na h-Eileanan Siar") on saarestik Šotimaal Suurbritannia saarest loodes, osa Hebriididest, mis moodustab haldusüksuse Eilean Siar. Eraldatud Sise-Hebriididest Minchi väinaga. Suurim saartest on saar, millel üldnime pole ja mille osasid nimetatakse Lewis ja Harris.
1431

1431. aasta
Sajandid: 14. sajand - 15. sajand - 16. sajand
Aastakümned: 1380. aastad 1390. aastad 1400. aastad 1410. aastad 1420. aastad - 1430. aastad - 1440. aastad 1450. aastad 1460. aastad 1470. aastad 1480. aastad 
Aastad: 1426 1427 1428 1429 1430 - 1431 - 1432 1433 1434 1435 1436
1449

1449. aasta (MCDXLIX) oli 15. sajandi 49. aasta.
Abrasioon

Abrasioon on mitmetähenduslik sõna, mis võib tähendada:
Akretsioon

"Akretsioon" (ladina sõnast "accretio" 'külgekasv') on mitmetähenduslik sõna:
Akumulatsioon

Akumulatsioon on mitmetähenduslik sõna:
Takistussõit

Takistussõit on ratsaspordiala, kus hobune ja ratsutaja (koos nimetatakse ratsanik) peavad ületama umbes 15 takistustest koosneva parkuuri ehk võistlusraja võimalikult kiiresti ja ilma vigadeta. Viga võib endaga kaasa tuua karistuspunkte, karistussekundeid või halvimal juhul ka rajalt kõrvaldamise. Vigadeks peetakse takistuste maha ajamist (4 karistuspunkti), hobuse tõrkumist ehk keeldumist hüppest (esimene kord 4 karistuspunkti, teine kord kõrvaldamine rajalt), ette määratud aja ületamist (1 karistuspunkt iga alanud 4 sekundi eest, ümberhüpetel 1 karistuspunkt iga sekundi või alanud sekundi murdosa eest), takistuste ületamist vales järjekorras ja kukkumist.
Spordiala on pärit Iirimaalt, kus ta on välja kasvanud rebasejahitraditsioonist.
Takistussõit on olümpiaala alates 1900. aasta Pariisi olümpiamängudest (järgmine kord oli 1912. aasta Stockholmis, sellest ajast jäänud tänapäevani).
Ratsasport

Ratsasport on sport, kus sõidetakse hobustega võidu ratsa.
Ratsasport kuulus antiikolümpiamängude kavva esimest korda 680. aastal eKr, mil võisteldi kaarikusõidus ja võidujooksus. Tänapäeval on olümpiamängude kavas kolm ratsutamisala, mis kujunesid lõplikult välja 19. sajandil.
Ratsutamisalade kujunemises mängis suurt rolli sõjavägi, sest neil oli vaja, et hobused suudaksid läbida pikki vahemaid erinevates oludes (kolmevõistlus) ja et neid oleks võimalik kasutada paraadidel (koolisõit). Suurbritannias laialt levinud rebasejahist, kus hobuste seljas liikunud jahimeestel oli vaja hüpata üle hekkide, kiviaedade ja okste, kujunes välja kolmas olümpiaala (takistussõit).
Esimest korda kuulus ratsutamine olümpiamängude kavva 1900. aastal Pariisis, kui võisteldi takistussõidus, sellele järgnes 12-aastane paus, ent ootamine tasus ennast ära: 1912. aastal Stockholmis olid kavas juba kõik kolm ratsutamisala. Märkimisväärne on, et kuni 1952. aastani tohtisid olümpiamängudel osaleda vaid meestest ratsaväeohvitserid. Pärast seda see nõue tühistati ning nüüd võistlevad mehed ja naised ühises arvestuses, olümpiamedalistiks loetakse ka võidu toonud hobust.
Rahvusvaheline Ratsaspordi Föderatsioon (FEI) asutati 1921. aastal ja tänapäeval kuulub sinna 135 liikmesriiki.
Ajatolla

Ajatolla (araabia keeles آية الله "āyat allāh" 'Jumala märk'; pärsia keeles آیت‌الله) on šiiitide kõrge vaimulik tiitel.
Kõrgem tiitel on üksnes suurajatolla.
Ratsutamine

Ratsutamine on liikumine looma (enamasti hobuse, aga ka eesli, kaameli jmt.) seljas istudes. Elevandi turjal liikumist siiski ratsutamiseks ei nimetata. 
Ratsutamisel kasutatakse tavaliselt sadulat, aga võib sõita ka ilma selleta (nii sõidetakse tavaliselt maastikul).
Hobusega sõidul eristatakse sammu kõndimist, traavi ja galoppi, kui ka vähem levinud kenterit.
Ratsutamisega on seotud mitmeid spordialasid. Ratsasport kuulub ka olümpiamängude kavasse.
'Alī Khāmene'ī

Seyyed ‘Alī Khāmene'ī (pärsia keeles: آیت‌الله سید علی خامنه‌ای) (sündinud 19. aprill 1939 Mashhadis) on Iraani kõrgeim juht – ajatolla.
Ülemjuhi kohale valiti ta pärast ajatolla Khomeynī surma, kui ekspertide nõukogus olid läbi kukkunud ettepanek seada sisse kolmeliikmeline juhtnõukogu ja seejärel suurajatolla Golpaygani kandidatuur ülemjuhi kohale.
2012. aastal pidas ajakiri Forbes ajatolla Khāmene'ī maailmas mõjukuselt 21. inimeseks.
1640. aastad

1640. aastad on ajavahemik 1640. aasta algusest kuni 1649. aasta lõpuni.
1630. aastad

1630. aastad on ajavahemik 1630. aasta algusest kuni 1639. aasta lõpuni.
1620. aastad

1620. aastad on ajavahemik 1620. aasta algusest kuni 1629. aasta lõpuni.
1610. aastad

1610. aastad on ajavahemik 1610. aasta algusest kuni 1619. aasta lõpuni.
1557

1557. aasta (MDLVII) oli 16. sajandi 57. aasta.
Lope de Vega

Lope de Vega ehk Félix Lope de Vega y Carpio (25. november 1562 Madrid – 27. august 1635 Madrid) oli hispaania kirjanik ja üks Hispaania kuldajastu tähtsamaid näitekirjanikke.
Talle omistatakse 1500–2500 näidendit, millest on säilinud umbes 425. Lope de Vega kujundas comedia nueva ehk "uue komöödia" tüübi, mis ühendas erinevaid žanre ja muutus väga populaarseks.
Lisaks näidenditele kirjutas ta poeeme, romaane ja lühiproosat. Hilisemas elus astus Lope de Vega preestriks. 
Ta oli oma kaasaegsete seas kõrgelt hinnatud ning tema looming mõjutas oluliselt hispaania teatrit ja kirjandust.
Näidendeid.
Eesti keeles on ilmunud Lope de Vega värssdraama "Sevilla täht" ("La estrella de Sevilla"; tõlkinud Ain Kaalep, Loomingu Raamatukogu 45, 1962).
1635

1635. aasta (MDCXXXV) oli 17. sajandi 35. aasta.
Ametiühing

Ametiühing on isikute ühendus, mille eesmärk on töötajate õiguste ja huvide esindamine ja kaitsmine suhtluses tööandjaga või ka laiemate poliitiliste ja seadusandlike eesmärkide saavutamiseks.
Demokraatlikes riikides rajanevad ametiühingud enamasti demokraatlikel põhimõtetel, teisal (Nõukogude Liit, Hiina) kontrollib ja juhib neid riik.
Extensible Messaging and Presence Protocol

Extensible Messaging and Presence Protocol (XMPP) (varasema nimega Jabber) on avatud XML-põhine protokoll, mis on mõeldud sõnumite saatmiseks ja suhtlemiseks internetis. 
Jabberil põhinev tarkvara jookseb tuhandetes serverites ning vastavalt Jabber Software Foundationi pressiteatele kasutavad seda kümned miljonid inimesed üle maailma.
Jeremie Miller alustas projekti 1998. aastal; selle esimene suurem väljalase toimus aastal 2000. Projekti põhiliseks tulemuseks on jabberd, server, millega kliendid saavad vestlemiseks ühenduda. See server saab luua privaatse Jabber-võrgu (näiteks tulemüüri taga) või ühineda globaalse Jabberi võrguga.
Jabberis etendavad tähtsat osa lüüsid. Need lubavad kasutajal siseneda teisi protokolle kasutavatesse võrkudesse nagu AIM ja ICQ (kasutavad protokolli OSCAR), MSN ja Windows Messenger (kasutavad .NET-sõnumiteenust), SMS ning E-post. Erinevalt teistest mitut protokolli toetavatest klientidest (näiteks Trillian ja Gaim) tagatakse Jabberis selline ühilduvus serveri tasandil seal asuva spetsiaalse lüüsi abil. Iga Jabberi kasutaja saab end registreerida sellise lüüsi kasutajaks, andes vajalikud andmed vastavasse võrku ühendamiseks, ning seejärel suhelda kasutajatega selles võrgus, nagu nad oleksid Jabberi kasutajad. See tähendab, et iga klienti, mis toetab täielikult Jabber protokolli, saab koodi lisamata kasutada ühendamiseks võrkudesse, mille jaoks on serveris lüüs loodud.
Jabberi protokoll, mida nüüd hooldab Jabber Software Foundation, on IETF poolt aktsepteeritud standardprotokollide hulka XMPP nime all. Seda peetakse sõnumisaatmise standardprotokollide hulgas konkureerivaks SIMPLE-protokolliga. Siiski on XMPP orienteerunud rohkem laiahaardelisema keskkonna pakkumisele.
Jabberi protokolli kasutab ka Google Talk, mis on Google'i otsesuhtlusprogramm, kuid Google julgustab oma kasutajatel tarvitada ka teisi Jabberit toetavaid programme, nagu näiteks Gaim-i.
Pythagoras

Pythagoras (Πυθαγόρας; umbes 570 – 496 eKr) oli vanakreeka filosoof ja matemaatik, pütagoorlaste koolkonna rajaja, polühistor.
Aastal 552 eKr soovis ta osaleda antiikolümpiamängudel noorte rusikavõitluses. Pikkade juuste tõttu peeti teda aga liiga naiselikuks ja ei lubatud osalema. Nii osales ta hoopis täiskasvanute rusikavõitluses, tulles olümpiavõitjaks.
Diogenes Laertios ja Cicero kinnitavad, et Pythagoras leiutas esimesena sõna "philosophia", et ennast filosoofiks nimetades eristuda muudest asjatundlikest ja auväärsetest inimestest, keda tavatseti tarkadeks ("sophoi") kutsuda.
Talle on omistatud Pythagorase teoreemi tõestamine, kuid peetakse tõenäoliseks, et selle teoreemi tõestas tegelikult mõni hilisem pütaagorlane. Teoreem ise – täisnurkse kolmnurga kaatetitele ehitatud ruutude pindalade summa võrdub hüpotenuusile ehitatud ruudu pindalaga – oli tuntud juba ammu enne teda babüloonia ja egiptuse matemaatikas .
Ta ema oli Pythais Samoselt ja isa Mnesarchos, foiniikia kaupmees Tüürosest.
Ta oli arvatavasti Pherekydese õpilane ja sai mõjutusi Anaximandroselt. Ta lahkus Samoselt, sest talle oli vastuvõetamatu türann Polykratese valitsus, ning reisis tõenäoliselt Egiptuses ja Babüloonias. Püsivamalt elas ta Lõuna-Itaalias Krotonis, kus rajas usulis-eetilise ühingu taolise kooli. Ta oli esimene idealistlik kreeka filosoof.
Ühing tegutses Lõuna-Itaalias ja Sitsiilias. Poliitikas pooldas see demokraatiavastast, aristokraatlikku suunda, kuid nõudis oma liikmeilt kommete ranget täitmist, askeesi ja varaühisust. Ühingusse olevat kuulunud ka naisi. Pütagoorlane Hipassos olevat esimesena jõudnud irratsionaalarvu ruutjuur 2-st avastamiseni, mis saanud aga talle oma sobimatuse tõttu kehtivate arusaamadega arvudest saatuslikuks.
Juba eluajal austati Pythagorast pooljumalana . Pärast surma tekkis tema kohta palju legende. Nii näiteks omistasid pütagoorlased kõik oma avastused matemaatika vallas koolkonna rajajale, Pythagorasele.
Oma koolkonna kaudu on Pythagoras avaldanud järelpõlvedele tugevat mõju. Koolkond püsis uuspütagoreismi kujul seni, kuni kristlus ülejäänud maailmavaated põlustas.
Pythagoras määras helide arvsuhteid monokordi abil.
Vagula järv

Vagula järv on järv Võru maakonnas Võru linnast 2 km lääne pool. Selle pindala on 518,7 hektarit.
Ta pikkus ida-lääne suunas on 4,6 km, laius ligi 1,7 km. Kõige sügavam (11,5 m) on järv keskosast kagu pool (keskmine sügavus 5,3 m). Järve veetaset alandati 1934 üle 1 m. Praegu on järve kõrgus merepinnast 69,2 m. Vagula kaldad on madalad, kohati lausad, põhja, ida ja lääne pool enamasti liivased, kohati kruusased või klibused, lõunas ja kirdenurgas lubimudased. Põhja pool leidub ka turbakallast. Suurem asula Vagula ääres on loodekaldal paiknev Järvere, seal on endise Võru metsamajandi keskus ja looduskaitse alla kuuluv park. Järve põhi on kalda lähedal enamasti liivane või kruusane, järve kaguosas on Liivapealseks nimetatav ulatuslik liivase põhjaga ala. Sügavamal on põhi kaetud mudaga, milles paiguti leidub limuste kodasid ja järve põhjaosas 3-6 m sügavusel järvemaaki. Järvest on leitud mammuti ja ürgveise luid.
Järv on suure valgala ja tugeva läbivooluga. Järve voolavad Võhandu ehk Pühajõgi, Kondi oja, Kivioja, Üra oja, lisaks pisemad kraavid ja kaldaallikad. Järve kirdesopist lähtuv Võhandu jõgi viib (nn Itaalia kanali kaudu) Vagula vee Peipsisse.
Järve vesi paistab vähe läbi. Olulist temperatuurikihistust ei ole, kuid põhjalähedane veekiht on väga hapnikuvaene.
Taimestik kattis 1952. aastal viiendiku järvepinnast. Füto- ja zooplankton on rohke ja liigirikas. Viimaste hulgas leidub haruldusi. Põhjaloomastikku oli 1952. aastal keskmiselt; on leitud haruldusi. 19. sajandi lõpul oli järv väga vähirikas; vähikatk jõudis sinna 1898. aastal ja pärast seda vähistik ei taastunud.
Järve kalastik on liigirikas. Kõige ohtramad on latikas, ahven ja särg; leidub hauge, kohasid, säinaid, linaskeid, kiisku, viidikaid, rünte, hinke, vingerjaid, luukaritsaid, teibe, turbi, jõeforelle, vikerforelle, ojasilmu, lepamaime ja isegi peipsi siigu. Sealt on saadud kuni 7 kg raskusi kohasid ja 14 kg raskusi hauge.
Veelinnustikult on Vagula vaesem kui Tamula järv. Seal pesitsevad tuttpütt, lauk, sinikael, piilpart, rootsiitsitaja ja teised linnuliigid.
Vagula on Võru elanike armastatud ujumis- ja puhkekoht.
Liiv

Liiv on purdsete, mille terasuurus on 0,0625...2 mm (Wentworthi lõimiseskaala).
On ka teisi liiva definitsioone. Varem Eestis kasutatud klassifikatsiooni järgi oli liiva terasuurus 0,1...1 mm. Briti klassifikatsiooni järgi jääb liiva terasuurus vahemikku 2...600 μm ehk 0,002...0,6 mm. Ka mullateaduses esineb geoloogilisest erinevaid liiva definitsioone. Rahvusvaheliselt levinuima definitsiooni kohaselt jääb liiva terasuurus vahemikku 0,02...2 mm. USDA ("United States Department of Agriculture") järgi on liiva terasuuruseks 0,5...2 mm.
Liigitamine.
Liivast jämedamat purdsetet nimetatakse kruusaks ja peenemat aleuriidiks. Sõltuvalt valdavast terasuurusest jagatakse liivad ülijämedateks (1...2 mm), jämedateks (0,5...1 mm), keskmiseteralisteks (0,25...0,5 mm) ja peeneteralisteks (0,0625...0,25 mm). Tihti jagatakse liivad lihtsalt jämeliivaks ja peenliivaks. Selle järgi on jämeliiv purdsete valdava terasuurusega 0,5...2 mm, milles võib peenemat ja/või jämedamat fraktsiooni leiduda alla 50% sette mahust. Peenliiv on purdsete valdava terasuurusega 0,0625...0,5 mm, milles võib peenemat ja/või jämedamat fraktsiooni leiduda alla 50% sette mahust.
Mineraalse koostise alusel eristatakse monomineraalset ja polümiktset liiva. Monomineraalne liiv koosneb ühest, polümiktne aga mitmest mineraalist. Levinuim monomineraalne liiv on kvartsliiv. Kvarts ongi liivades enamasti valdavaks mineraaliks. Teised olulisemad liiva moodustavad mineraalid on päevakivid, vilgud, amfiboolid, pürokseenid, glaukoniit ja ka mitmesuguste kivimite purdosakesed.
Tsementeerunud liiva nimetatakse liivakiviks. Liivakivi värvus oleneb mineraalide, tsementeeriva aine ja ka liivakivi katva õhukese pigmendikihi värvusest. Päevakivirikast liivakivi tuntakse arkoosina. Kvartsliiv on valge ja seda kasutatakse näiteks klaasi tootmiseks. Liivakivi võib olla ka näiteks rohelist värvi. Põhja-Eesti paekaldas ehk Balti klindis on näha rohelise glaukoniitliivakivi kiht.
Lisaks suurusele ja koostisele võidakse liivasid liigitada ka värvuse alusel, kuid see on otstarbeks vaid tavapärastest toonidest erinevate värvuste puhul. Selle näiteks on must liiv.
Settimine.
Liiv võib settida väga mitmesugustes tingimustes ja erinevais kohtades. Enamik Eesti liivast on settinud mandrijää sulamisveest. Peaaegu kogu Lõuna-Eesti aluspõhja ülemise osa ehk pealiskorra moodustab Devoni liivakivi. Liiv on ka oluline moreeni ehk liustikusette koostisosa.
Kasutamine.
Liiv on tähtis ehitusmaterjal ning tööstuslik toore. Liiva kasutatakse nii betooni, krohvi kui ka klaasi valmistamisel.
Võimalikke kasutusi on muidugi veel, näiteks liivakotid tulvavete tõkestamiseks või sõjanduses kaitseks käsitulirelvade kuulide eest. Liiv leiab kasutamist ka pindade puhastamisel (liivapuhur).
Kui liiva niisutada, hoiab ta veemolekulide vahel tekkivate sidemete tõttu paremini vormi. Niiske liivaga meeldib mängida lastele. Ka algajatele Vikipeedias soovitatakse esimesed katsetused teha .
Antiik

Sõna "antiik" kasutatakse eesti keeles tihti lühivormina sõnade "antiikaeg" ja "antiikkultuur" asemel.
Antiik võib tähendada ka vanakraami.
Antiikfilosoofiaks nimetatakse õhtumaist filosoofiat selle algusest kuni hellenismi lõpuni.
Animism

Animism (ladina keeles "animus" hing, vaim) on hingeusk, usk elusolendite ning elutute esemete (sealhulgas taeva ja maa) ja loodusnähtuste hingestatusesse.
Mõiste võttis kasutusele briti antropoloog Edward Burnett Tylor 1871 aastal ilmunud teoses "Primitiivne kultuur". Tylori väitel esineb teatud koguses animismi kõikides usundites.
Animismi peetakse üheks varaseimaks religiooni vormiks, mis esines juba paleoliitikumis.
Monoteismieelsetes usundites kasutati palju tõrje- ja kaitsemaagiat.
Kosmopolitism

Kosmopolitism (kreeka keelest "kosmopolitēs" 'maailmakodanik') on mõtteviis, mille kohaselt ei ole tähtsust isiku rahvusel, usul ega päritolul.
Kosmopolitism ei ole kindlapiiriline ideoloogia ega usk, kuid toetab enamasti demokraatlikku globaliseerumist, ühist suhtluskeelt, ühisvaluutat, universaalset haridus- ja tervishoiusüsteemi, viisavabadust jne. 
Antiikajal väljendas kosmopolitism rahulolematust polise piiratuse vastu; renessansi- ja valgustusajastul feodaalse killustatuse ning eraldatuse vastu. Kapitalismi ajal kajastub kosmopolitismis ka patsifism: sõdades nähakse natsionalismi avaldust või suurriikide ülemvõimutaotlusi. 
Kosmopolitismi vastandiks on natsionalism.
Gobi

Gobi (hiina 戈壁(沙漠); mongoli Говь) on kõrb Aasias.
Piirneb lõunas Nan Shaniga, läänes Tian Shaniga, põhjas Hangaiga ja idas Suur-Hingani mägedega. 
Suurelt osalt kivi- ja savikõrb. 
Hiina tasandikele iseloomulik lössist pinnas koosneb aleuriidist, mis tõenäoliselt on osaliselt pärit Gobi kõrbest.
Konvent

Konvent (ladina sõnast "conventus", mille algne tähendus on 'kokkutulek') on mitmetähenduslik sõna
Koluvere lahing

Koluvere lahing toimus Liivi sõja ajal Moskva tsaaririigi ja Rootsi vahel Koluvere linnuse all 23. jaanuaril 1573.
Clas Åkesson Totti juhitud Rootsi väed lõid lahingus suuremaarvulist vürsti Ivan Mstislavski ja Qasimi (Kasimovi) khaani Sain-Bulati juhtimisel olnud Vene väge ja sundisid nad Läänemaalt lahkuma. Rootslased said endale ka venelaste moonavoori.
Balthasar Russowi andmetel oli Rootsi väes kõigest 600 ratsanikku ja 100 jalameest, Vene väes aga 16 000 meest, kellest koguni 7000 surma sai. Tõenäoliselt on siin siiski tegemist tõsise liialdusega.
Purdsete

Purdsete on pude kulutuse tagajärjel tekkinud mitmesuguse suuruse ja koostisega sete.
Tsementeerunud purdsetteid nimetatakse purdkivimiks. Purdsetted ja purdkivimid moodustavad purdsetendi. Purdsetteid liigitatakse täpsemalt purdosakeste mõõtmete järgi.
Purdsetted on näiteks liiv, kruus, veerised, aleuriit ja rahnud.
Lahingute loend

"Siin on loetletud lahinguid. Teise maailmasõja lahingud on loetletud ka Teise maailmasõja lahingute loendis.
Koosinus

Koosinus ehk koosinusfunktsioon (sümbol: cos) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.
Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse koosinus nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga "α" koosinuseks nimetatakse selle nurga lähiskaateti "b" ning selle täisnurkse kolmnurga hüpotenuusi "c" pikkuse jagatist.
formula_1
Märkus arvutamise kohta.
Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, LibreOffice Calc ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.
Tangens

Tangens ehk tangensfunktsioon (sümbol: tan) on matemaatikas üks trigonomeetrilistest funktsioonidest.
Täisnurkse kolmnurga järgi defineeritakse tangens nii: täisnurkse kolmnurga mittetäisnurkse nurga "α" tangensiks nimetatakse selle nurga vastaskaateti "a" ning lähiskaateti "b" pikkuse jagatist.
formula_1
Seos teiste trigonomeetriliste funktsioonidega.
Tangensfunktsioon on siinuse ja koosinusega seotud järgmiselt:
 formula_2
kusjuures viimast seost kasutatakse tihti tangensfunktsiooni defineerimiseks.
Tangensfunktsioon ja kootangensfunktsioon on seotud järgmiselt:
 formula_3
Omadused.
Perioodilisus.
Tangens on perioodiga formula_4 :
 formula_5
Monotoonsus.
Tangens on igas vahemikus
 formula_6
monotoonselt kasvav.
Sümmeetriad.
Tangens on paaritu funktsioon:
 formula_7
Nullkohad.
Tangensfunktsiooni nullkohad on
 formula_8
Kõik nullkohad on esimest järku.
Poolused.
Tangensfunktsiooni poolused on
 formula_9
Kõik poolused on esimest järku.
Märkus arvutamise kohta.
Taskuarvutid arvutavad siinust, koosinust, tangensit ja teisi trigonomeetrilisi funktsioone reeglina kraadides antud argumendi järgi, tabelarvutuspaketid (Excel, LibreOffice Calc ja teised) aga radiaanides antud argumendi järgi.
Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei

Natsionaalsotsialistlik Saksa Töölispartei (varasem tõlge "Rahvussotsialistlik Saksa Töölispartei"; saksa keeles: "Nationalsozialistische Deutsche Arbeiterpartei", lühend "NSDAP") oli partei, mis tuli Saksamaal demokraatlike valimiste tulemusena võimule 1933. aastal. NSDAP asutati 24. veebruaril 1920. Alates 28. juulist 1921 oli partei esimees Adolf Hitler. NSDAP oli valitsev poliitiline jõud, mille ideoloogia alusel ehitati pärast Weimari vabariigi langemist NSDAP liidri Adolf Hitleri juhtimisel üles totalitaarne riik, niinimetatud Kolmas Reich (1933–1945).
14. juulil 1933. aastal võeti Saksamaal vastu seadus, mis keelas riigis kõikide teiste parteide tegevuse peale NSDAP.
1932. aasta lõpus oli Natsionaalsotsialistlikul Saksa Töölisparteil 850 000 liiget,1939. aastal aga kuulus Natsionaalsotsialistlikku Saksa Töölisparteisse 5,3 miljonit ja 1945. aastal 8,5 miljonit inimest.
Pärast Teise maailmasõja lõppu kuulutati Nürnbergi tribunali otsusega NSDAP koos SD ja SS-iga kuritegelikuks organisatsiooniks ning sellesse kuulumine karistatavaks. Enamik NSDAP tippjuhtidest vahistati (välja arvatud Adolf Hitler, kes sooritas 30. aprillil 1945 enesetapu) ja mõisteti süüdi inimsusvastastes kuritegudes.
Partei ütlused, tunnuslaused, hümn.
Pärast NSDAP võimule saamist tervitati Hitlerit ja teisi tähtsaid isikuid ütlusega"Heil Hitler!".
NSDAP hümn oli "Horst Wessel Lied". Natsionaalsotsialistliku Saksamaa deviis oli "Ein Volk, ein Reich, ein Führer" ('üks rahvas, üks riik, üks juht').
Parteist väljaheidetud.
Hitleri testamendi teise osa kohaselt (29. aprill 1945) heitnud "füürer" Hermann Göringi ja Heinrich Himmleri NSDAP-st välja. Saksa presidendiks ja Wehrmachti ülemjuhatajaks määras "füürer" Karl Dönitzi.(Neumann ja Eberle 2013:165
Burromeeter

Burromeeter (&lt; hispaania "burro" 'eesel' + kreeka "metreō" 'mõõdan') on multifunktsionaalne instrument, mille eesmärk on heita nalja meteoroloogiliste vaatluste üle.
Burromeetri põhiosaks on puust, metallist või mõnest muust materjalist eesel. Eesli sabaks võib olla näiteks pikk nöör. Saba on eriti oluline, sest selle järgi valitsevaid ilmastikutingimusi määrataksegi. Ühe kirjelduse järgi on instrumendi ehituse juures tähtis, et teivas, mille otsa "eesel" kinnitatakse, oleks täpselt 71 cm sügavusele maa sisse löödud ning eesli kõrvad peavad olema 59,5 cm kaugusel teiba ülemisest otsast.
Ajalugu.
1948. aastal kirjastuselt Prentice-Hall ilmunud raamatus Neuberger, H.H. ja Stephens, F.B. "Weather and Man" kirjeldatakse burromeetrit kui hästi tuntud meteoroloogilist instrumenti.
Väike-Jenissei

Väike-Jenissei (vene "Малый Енисей", tõva "Каа-Хем") on jõgi Aasias Siberis. Algab Sangileni mägedest. Ülemjooksul voolab itta, seejärel põhja, alamjooksul Tõva nõos läände. Kõzõlis ühineb Suur-Jenisseiga, moodustades Jenissei.