tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Iisaku väljak

Iisaku väljak (vene keeles "Исаакиевская площадь") on Peterburi linna üks peamisi keskväljakuid. See asub Iisaku katedraali ja Maria palee vahel, ületades kohati 97,3-meetri laiust Sinist silda.
Verknė kihistu

Verknė kihistu on siluri ajastu Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958.
Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Jočionysi kihistul ja sellel lasub Nevėžise kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 422,8–464,8 meetril. Selle neostratotüüp on Jočionys-299 puurauk, kus kihistu kivimid esinevad 128,9–173,6 meetril. Kihistu on kuni 45 meetri paksune, selle moodustavad savikas dolomiit ja dolomiidustunud mergel. Kihistus eristatakse alumist ja ülemist kihistikku. Kihistu on nime saanud Verknė jõe järgi Leedus.
Verknė

Verknė on jõgi Leedus, Nemunase vasakpoolne lisajõgi.
Jõe valgla on 703 km², pikkus on 77 kilomeetrit. 
Verknė algab Trakai rajoonis, voolab läände ja suundub Prienai rajoonis Birštonase lähistel Nemunasesse. Ülemjooksul läbib jõgi Vilkokšnise järve. Jõel asuvad Jundeliškėse paisjärv pindalaga 22 ha ja Aukštadvarise hüdroelektrijaama paisjärv pindalaga 293 hektarit. Jõe alamjooksul on viimased kaks kilomeetrit Kaunase veehoidla poolt üles paisutatud. Jõe keskjooksul asub Verknė ihtüoloogiline kaitseala.
Jõe nimi tuleneb tõenäoliselt tüvest "verk-", "virk-", mis tähendab pisaraid, nuttu. Kazimieras Būga arvates võib see tuleneda ka indoeuroopa algkeele tüvest "ver-", mis tähendab vett.
Jõe järgi on nimetatud Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe Verknė kihistu.
Birštonase kihistu

Birštonase kihistu on siluri ajastu Gėluva lademe ja Jaagarahu lademe kihistu. Seda hakkas esimesena eristama Juozas Paškevičius aastal 1958.
Kihistus eristatakse Jonava kihistikku ja Dotnuva kihistikku.
Kihistut eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Paprieniai kihistul ja sellel lasub Nevėžise kihistu. Kihistu stratotüüp on Prienai-3 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 471–543,5 meetril. Kihistu on kuni 197 meetri paksune, selle moodustavad lubjakivi ja mergel. Kihistu on nime saanud Birštonase linna järgi Leedus.
Sutkai kihistik

Sutkai kihistik on siluri ajastu Paprieniai kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1978.
Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus sellel lasub Vilkija kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 765–783,6 meetril. Kihistik on kuni 27 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Sutkai küla järgi Leedus.
Vilkija kihistik

Vilkija kihistik on siluri ajastu Paprieniai kihistu ülemine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1978.
Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Sutkai kihistikul ja sellel lasub Jonava kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 713,9–765 meetril. Kihistik on kuni 51 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Vilkija linna järgi Leedus.
Jonava kihistik

Jonava kihistik on siluri ajastu Birštonase kihistu alumine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1976.
Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Vilkija kihistikul ja sellel lasub Dotnuva kihistik. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 687–713,9 meetril. Kihistik on kuni 158 meetri paksune, selle moodustab lubjakivi vahekihtidega mergel. Kihistik on nime saanud Jonava linna järgi Leedus.
Dotnuva kihistik

Dotnuva kihistik on siluri ajastu Birštonase kihistu ülemine kihistik. Seda hakkasid esimesena eristama Juozas Paškevičius ja Petras Lapinskas aastal 1976.
Kihistikku eristatakse Leedu idaosas, kus see lamab Vilkija kihistikul. Selle stratotüüp on Ledai-179 puurauk, kus kihistiku kivimid esinevad 649,4–687 meetril. Kihistik on kuni 39 meetri paksune, selle moodustab organogeenne detriiti sisaldav lubjakivi . Kihistik on nime saanud Dotnuva linna järgi Leedus.
Sutkai

Sutkai on küla Leedus Šakiai rajooni Kriūkai vallas. Külas asub aastal 1825 valminud katoliku kirik.
Küla järgi on nimetatud Paprieniai kihistu Sutkai kihistik.
Hellenite kuningriik

 
Hellenite kuningriik (kreeka keeles "Βασίλειον τῆς Ἑλλάδος") või Kreeka kuningriik asutati 1832. aastal ja oli Esimese Kreeka Vabariigi järglane. Rahvusvaheliselt tunnustas seda Konstantinoopoli leping, millega Kreeka kindlustas täieliku iseseisvuse neli sajandit kestnud Osmanite võimust.
Hellenite kuningriik lagunes kaks aastat pärast Kreeka-Türgi sõda aastal 1924, mil loodi Teine Kreeka Vabariik. Sõjaline riigipööre taastas monarhia 1935. aastal ja Kreekast sai 1973. aastani taas kuningriik, mida katkestas Teine maailmasõda. Kuningriik lõpetati seitsmeaastase sõjalise diktatuuri (1967–1974) tagajärjel ja Kolmas Kreeka Vabariik loodi pärast 1974. aastal toimunud referendumit.
Püha Flannán

Flannán mac Toirrdelbaig oli 7. sajandil Iirimaal elanud pühak. Ta oli Dál gCais'st pärinenud pealiku Toirdhealbhachi poeg. Ta astus Püha Molua kloostrisse Killaloes, kus arvatakse, et temast sai abt. Teda mäletati kui suurt jutlustajat.
Ta tegi palverännaku Rooma, kus paavst Johannes IV pühitses ta esimeseks Killaloe piiskopiks. Küla kaitsepühakuks on ta tänini. Ta jutlustas ka Hebriididel, tema järgi on nimetatud Flannani saared. Tema pidupäev on 18. detsember.
Killaloe

Killaloe (iiri keeles "Cill Dalua", otsetõlkes 'Lua kirik') on küla Iirimaal Clare'i krahvkonnas. Küla asub Shannoni jõe ääres, Lough Dergi järve kaldal.
Küla kaitsepühak on Püha Flannán, 7. sajandi Killaloe abt. Püha Flannani katedraal, ehitatud 1185–1225 ja ümber ehitatud 14. sajandil (säilinud vaid varasem romaani portaal), on üks kohalikke vaatamisväärsusi, kus on ruunidega ja ogamitega kivi ning 19. sajandil Kilfenorast toodud kõrgrist.
Jermolai Solženitsõn

Jermolai Aleksandrovitš Solženitsõn (vene keeles Ермолай Александрович Солженицын; inglise keeles "Yermolai Solzhenitsyn"; sündinud 1970 Moskvas) on vene juhtimiskonsultant, McKinsey &amp; Company vanempartner. 
Jermolai sündis vene kirjaniku, dissidendi ja nobelisti (1970) Aleksandr Solženitsõni perekonnas. Jermolai ema Natalija Svetlova (sündinud 1939) töötas 1960. aastatel akadeemik Andrei Kolmogorovi juhtimisel Lomonossovi-nimelise Moskva Riikliku Ülikooli matemaatilise statistika laboris; seejärel alates 1968. aastast oli ta kirjanik Solženitsõni abiline. Pere elas Moskvas aadressil ulitsa Gorkovo 12. 
Veebruaris 1974 kirjanik Solženitsõn vangistati. Teda süüdistati kodumaa reetmises, talt võeti kodakondsus ja saadeti Nõukogude Liidust välja. Märtsis lasti perel (emal koos nelja alaealise lapsega) riigist lahkuda. Taasühinemise järel elas pere kuni 1976. aastani Šveitsis, seejärel USA-s Vermonti osariigis. Mais 1994 naasis Solženitsõnite pere (sealhulgas 24-aastane Jermolai) Venemaale. 
Haridus- ja töökäik.
Jermolai Solženitsõn on lõpetanud Harvardi Ülikooli bakalaureusekraadiga Ida-Aasia uuringute erialal. Magistrikraadi sai ta Princetoni Ülikoolist rahvusvaheliste suhete erialal. Õpingute ajal käis ta Hiinas keelt täiustamas.
Mitu aastat töötas ta Taiwanis, seejärel konsultandina Washingtonis Maailmapangas.
Alates 1998. aastast töötab Solženitsõn rahvusvaheliselt tegutsevas juhtimiskonsultatsioonifilmas McKinsey &amp; Company, kus tegutseb mitme ekspertgrupi töös. Ta juhib firma mäe- ja metallurgiatööstuse ekspertgruppi EMEA majandusregioonis (Euroopa, SRÜ, Lähis-Ida ja Aafrika) ning on McKinsey energeetika ja toorme globaalse ekspertgrupi üks juhtidest. Varem (2010) on ta olnud McKinsey Moskva harukontori juht. 
Isiklikku.
Jermolai Solženitsõnil on kaks last: Jekaterina (sündinud 2001) ja Ivan (s. 2002). 
Tema vend Ignat Solzhenitsyn (s. 1972) on USA dirigent ja pianist. Vend Stepan Solženitsõn (s. 1973) on suurfirma juht Venemaa söetööstuses.
Kristján Þór Júlíusson

Kristján Þór Júlíusson (sündinud 15. juulil 1957 Dalvíkis) on Islandi poliitik (Iseseisvuspartei).
Kristján Þór Júlíusson lõpetas gümnaasiumi 1977. aastal. 1978. aastal sooritas Reykjavíki merekoolis 1. ja 2. taseme mereväeeksami. 1984. aastal lõpetas ta Islandi Ülikooli islandi kirjanduse ja üldise kirjandusteaduse alal. Aastatel 1978–1981 ja 1981–1985 töötas ta suviti Dalvíkis tüürimehe ja kaptenina. Ta oli Dalvíki merekooli õppejõud aastatel 1981–1986 ja õpetaja Dalvíki koolis 1984–1986. 1986–1994 oli ta Dalvíki linnapea, Ísafjörðuri linnapea 1994–1997 ja Akureyri linnapea 1998–2007.
Kristján Þór Júlíusson on Alþingi liige alates 2007. aastast. 2013–2017 oli ta Islandi tervishoiuminister ja 2017. aastal Islandi hariduse, teaduse ja kultuuri minister.
30. novembrist 2017 kuni 28. novembrini 2021 oli ta Islandi kalanduse ja põllumajanduse minister.
Turu tänav (täpsustus)

Turu tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Tuisu tänav (täpsustus)

Tuisu tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Torni tänav (täpsustus)

Torni tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Let Go

"Let Go" on Kanada laulja Avril Lavigne'i debüütalbum, mis ilmus 4. juunil 2002 plaadifirma Arista Records all.
Album sisaldab singleid "Complicated", "Sk8er Boi", "I'm with You", "Losing Grip" ja "Mobile", mis avaldati singlina ainult Uus-Meremaal.
Toome tänav (täpsustus)

Toome tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Kākciems

Kākciems on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lõunaosas.
Külas asuvad Oškalnu darbnīca ja Kākciemsi bussipeatus.
Küla on esmamainitud 1342. aastal. 1819. aastal asutati seal vallakool. Ümbruskonna metsade majandamiseks oli 1916. aastaks rajatud kaks küla läbivat kitsarööpmelise raudtee liini. 1949. aastal asutati külas kolm kolhoosi. 1950. aastal ühendati need põllumajandusartelliks Brīvība. Hiljem oli küla kohaliku kolhoosi keskasulaks. 1966. aastal valmis seal klubihoone.
Külas asub Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu, mis on tähistatud mälestusmärgi ja obeliskiga.
Akureyri Ülikool

Akureyri Ülikool (islandi keeles "Háskólinn á Akureyri") on Islandil Akureyris asuv riiklik ülikool, mis on asutatud 1987. aastal.
2015. aastal oli ülikoolis umbes 170 töötajat ja ligikaudu 1800 üliõpilast.
Akureyri Ülikoolil on seitse teaduskonda:
Lielkangari

Lielkangari on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lõunaosas.
Külas asuvad Lielkangari ja Stacija Kangari bussipeatus. Küla juures asub Lielie Kangari oos.
Tolli tänav (täpsustus)

Tolli tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Vāverkrogs

Vāverkrogs on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Riiast 37 kilomeetri kaugusel valla lõunaosas.
Külas asub Vāverkrogsi bussipeatus. Küla juures asub Lielie Kangari hoiuala.
Tihase tänav (täpsustus)

Tihase tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Villasmuiža

Villasmuiža on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 40 kilomeetri kaugusel.
Külas asuvad Upmaļi, Ceriņi ja Pagrieziens uz Remīnes staciju bussipeatus. Sealsed Naglase muinaskalmed on regionaalse kaitse all.
Augšciems

Augšciems on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla idaosas Lielā Jugla jõe kaldal.
Küla lõunaosas asub Augšciemsi bussipeatus. Varem asus selle juures ka Augšciemsi raudteepeatus.
Kangari

Kangari on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel, valla keskusest Ropažist 4,5 ja Riiast 34 kilomeetri kaugusel.
Küla on tekkinud endise Kangari raudteejaama ja Pepermuiža talu ümbruskonda. XX sajandi lõpus ja XXI sajandi alguses rajati piirkonda arvukalt individuaalelamuid.
Kangaris asub Kangaru stacija bussipeatus. 
Külas kasvav mänd kõrgusega 11 ja ümbermõõduga 3,4 meetrit on looduskaitse all.
Bajārkrogs

Bajārkrogs on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, valla keskusest Ropažist 7 ja Riiast 30 kilomeetri kaugusel.
Külas asub Bajāri bussipeatus. Sealne Teises maailmasõjas hukkunud sõdurite vennaskalmistu on tähistatud mälestusmärgiga.
Jaunbagumi

Jaunbagumi on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas.
Jaunbagumi rajati suvilapiirkonnana. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 35 kilomeetri kaugusel.
Gaidas

Gaidas (vanasti ka Vecmuiža) on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. 
Gaidas rajati suvilapiirkonnana. Külas asub Mežapuķese bussipeatus.
Salzburgi vanalinn

Salzburgi vanalinn (saksa keeles "Altstadt Salzburg" või ametlikult "Historisches Zentrum der Stadt Salzburg") on Salzburgi vanim linnaosa, mis asub Salzachi jõe mõlemal kaldal. Salzburgi liidumaa pealinna keskne vanalinn lisati 1996. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse.
Tammetõru tänav (täpsustus)

Tammetõru tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Vaida jalakäijate sild

Vaida jalakäijate sild on Tallinna–Tartu maantee 21. kilomeetril asuv osaliselt puidust valmistatud sild. Selle projekteerisid Ragnar Pabort ja Alar Just.
Sild valmis 2008. aastal ja valiti samal aastal Eesti parimaks liimpuitehitiseks. Sild maksis 11,5 miljonit krooni ja ehitati 124 meetri pikkuseks.
2014. aastal hakkasid puitosad lagunema ja sild suleti. Lagunemise põhjustas projekteerimisviga.
2016. aastal renoveeritud.
Talli tänav (täpsustus)

Talli tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Suvila tänav (täpsustus)

Suvila tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Alfred Buckham

Alfred George Buckham (6. november 1879 London – 21. september 1956) oli briti fotograaf, kes spetsialiseerus aerofotograafia erialal.
Staadioni tänav (täpsustus)

Staadioni tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Kristjan Hansen

Kristjan Hansen (aastast 1935 pseudonüüm Enn Tani; 27. juuni 1892 Anelema küla, Enge vald – 25. aprill 1961 Tallinn) oli eesti näitleja ja lavastaja.
Kristjan Hansen lõpetas 1905. aastal Enge vallakooli ja õppis 1905–1906 Pärnu linnakoolis, gümnaasiumihariduse omandas hiljem eratundidega. 
Lavategevust alustas 1907. aastal Enge Põllumeeste Seltsis, Pärnu karskusseltsis “Valgus” ja Pärnu Eesti Kooliseltsis. Mobiliseerituna tsaariarmeesse viibis Petrogradis ja Moskvas, kus jälgis sealsete teatrite tööd ning võttis osa Moskva Kunstiteatris korraldatud lavakunstikursustest.
Aastatel 1911–1912, 1914–1915, 1926–1929, 1933–1936, 1940–1941, 1944–1946 ja 1954–1957 töötas näitlejana Endlas, 1912–1914 Vanemuises ning 1918–1926 Estonias. Aastal 1926 oli ta üks Pärnu Töölisteatri asutajatest ja 1930–1931 oli samas näitleja ja näitejuht. Mängis ka Tallinna Töölisteatri lavastustes. 
Teda on iseloomustatud kui hiilgava lavalise tehnikaga, läbimõeldud ja temperamentse mänguga ning tugeva ja värvika häälega lavajõudu. Oli tuntud maailma näitekirjanduse klassikaliste teoste peaosade, eriti aga jõuliste kangelastüüpide kehastajana. Ta on teinud kaasa ka muusikalavastustes. Oli Eesti Näitlejate Liidu ja Eesti NSV Teatriühingu liige. 
Enn Tani aitas kaasa lavakunsti arendamisele ka maal. Pidas mitmel korral kursusi Pärnu-Jaagupi Haridusseltsis, sealhulgas lavastades. Aastatel 1929–1930 ja 1933–1936 oli ta Pärnumaa Haridusliidu lavakunstiinstruktor.
Salzburgi toomkirik

Salzburgi toomkirik (saksa keeles "Salzburger Dom", baieri keeles "Soizburga Dom") on 17. sajandil ehitatud barokk-kirik Austrias Salzburgis. See on Salzburgi roomakatoliku peapiiskopkonna peakirik. Salzburgi toomkirik on pühitsetud pühale Rupertile ja pühale Virgilile. 
Kirikus asub endiselt ristimisnõu, milles helilooja Wolfgang Amadeus Mozart ristiti.
Silakrogs

Silakrogs on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas merepinnast 12 meetri kõrgusel ning jääb valla keskusest Ropažist 15 ja Riiast 29 kilomeetri kaugusele.
Külas asub bussipeatus Silakrogs (ciems). Silakrogsi lõunaosas asub Silezersi järv pindalaga 4,5 ha. Üks külas kasvavatest mändidest on looduskaitse all.
Silakrogs tekkis Teise maailmasõja järgsetel aastatel Punaarmee sõjaväelinnakuna. Sinna on rajatud paneelelamuid ja teenindusasutusi. Külas paikneb Läti Rahvusraamatukogu raamatuhoidla.
Time Warner Center

Time Warner Center on mitmeotstarbeline kaksiktornidega ehitis, mille kõrgus on 230 meetrit. See asub New Yorgis Central Parki lähedal Columbus Circle'i ristmiku ääres.
Lamberti pind

Lamberti pind on perfektselt valgust ja energiat hajutav pind. Sealt tulev heledus (sära) on konstantne igast vaadatavast küljest kooskõlas Lamberti koosinusseadusega. Kuna inimene hindab ainult heledust oma silmadega, näib selline Lamberti materjal vaatesuunast olenemata olevat sama ere. Lamberti pinna tähendus tuleneb Šveitsi polümaadi Johann Heinrich Lamberti perfektse hajumise teooriast, mida nimetatakse Lamberti koosinusseaduseks ehk Lamberti seaduseks.
Matemaatiline kirjeldus.
Võimalik formula_1 nurk vastu normaalset pinda ja formula_2 suuruse, siis on kiirgusintensiivsus formula_3proportsionaalsed nurga ja pinna koosinusega:
 formula_4
Kiirgustugevuse ja vähendatud ala (projitseeritud vaatlussuunas), proportsionaalsuse tegur on konstantne valgusvihu tihedus formula_5 piirkonnas:
 formula_6
Näited.
Tegelikult ei ole ühtegi materjali, mis vastab täpselt Lamberti seadusele. Eelkõige on iga pinna valgustihedusel suunav sõltuvus ja see muutub siis, kui suund, millest pind valgustatud on, muutub. Isegi mõõteriistade kalibreerimiseks kasutatavaid normaale saab Lamberti seadustega teatavates peegeldussuundades ja lainepikkuse vahemikes hästi kirjeldada. Lainepikkustel väljaspool nähtavat spektraalvahemikku ja peegeldus- või valgustussuundades, mis on üle 10° vertikaalsed, võivad Lamberti seadusele esineda mitmed 100% kõrvalekalded isegi normaalsetes tingimustes. 
Lamberti pinnaga võrreldavaid materjale, mis tunduvad peaaegu sama eredad inimese silma kõigis vaatlussuundades:
Ūlupji

Ūlupji (ka Ūlupi) on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Riia keskusest 19 kilomeetri kaugusel.
Külas asub Juglas mežniecība bussipeatus. Kaks seal kasvavat mändi on looduskaitse all.
Heljut Kapral

Heljut Kapral (19. juuni 1923 Tallinn – 30. jaanuar 2021 Elva) oli eesti arst, pulmonoloog.
Heljut Kapral lõpetas mais 1940 Riikliku Inglise Kolledži Progümnaasiumi ja õppis ka Tallinna Konservatooriumis, mängis flööti Saksa sõjaväe orkestris ning astus 1944. aastal Tartu Riikliku Ülikooli arstiteaduskonda, kus ta NSV Liidu võimude poolt arreteeriti 5. juunil 1945. Ta oli poliitvangina 9 aastat Arhangelski ja Norilski sunnitöölaagrites. 
Kodumaale naasnult sooritas ta 1956. aastal Võrus keskkooli lõpueksamid (tema varasemaid diplomeid enam ei loetud) ning lõpetas 1962. aastal TRÜ arstiteaduskonna "cum laude". Hiljem kaitses meditsiinikandidaadi väitekirja krooniliste kopsuhaiguste teemal. 
Ta töötas 9 aastat Tapa haiglas, 13 aastat Tallinna Raudtee haiglas ja 19 aastat Tallinna Meremeeste haiglas peaarsti asetäitjana. Hiljem töötas ta veel aastaid Tallinna linnavalitsuses ning oli seejärel vabatahtlikuna abiks Tallinna diakooniahaiglas. 
Heljut Kapral oli Eesti Laboriarstide Teadusliku Seltsi esimees ja Üleliidulise Laboriarstide Teadusliku Seltsi juhatuse liige. Kui 1991. aastal asutati Eesti Kristlike Arstide Ühing, oli ta selle esimene esimees. 
Isiklikku.
Heljut ristiti 22. juulil 1923 Tallinna Kaarli kirikus, leeriõnnistuse sai 13. oktoobril 1940 Tallinna Peeteli kirikus. Ta laulatati 26. jaanuaril 1957 Tallinna Oleviste kirikus. Ta osales vennastekoguduse töös ja viimastel aastatel EELK Tartu Pauluse koguduses, kuid oli surmani Tallinna Jaani koguduse liige. Seal laulis ta meeskooris ja kuulus koguduse nõukogusse. 
Tema matus toimus 6. veebruaril 2021 Tallinna Jaani kirikus. 
Tema abikaasa Vaike Kapral (sündinud Tamberg, eestistatuna Tammeste, 1924–2002) oli samuti arst. Nende kolm tütart on kõik muusikud. Tütar Tiina Luhamets on viiuldaja haridusega organist, koorijuht ja muusikapedagoog. Tema väimees Joel Luhamets ja tütrepoeg Kristjan Luhamets on eesti vaimulikud.
Mucenieki

Mucenieki on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub valla lääneosas maantee A4 ääres, valla keskusest Ropažist 19 ja Riia keskusest 20 kilomeetri kaugusel.
Küla kujunes Teise maailmasõja järel Nõukogude armee sõjaväelinnakuna. 1960. aastatel viidi seal paiknenud õhutõrjeväe üksused teise kohta. 1982. aastal rajati sinna kuuenda üksiku õhutõrjearmee 27. korpuse komandopunkt, muu asula jäi aga kasutamata. 1990. aastal lahkusid seal asunud väed, 2000. aastal demonteeriti ka komandopunkti hoone. 1998. aastal rajati külla 200 inimese tarbeks majutuskeskus.
Külas asub Mucenieki bussipeatus.
Rotkaļi

Rotkaļi on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 27 kilomeetri kaugusel.
Kaks külas kasvavat mändi on looduskaitse all.
Nāgelmuiža

Nāgelmuiža (ka Nāgeļmuiža) on küla ("mazciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub Lielā Jugla jõe kaldal, Riiast 28 kilomeetri kaugusel.
Külas kasvav Lūkinozolsi tamm, veel kolm tamme, kuus mändi ja jalakas on looduskaitse all.
Margitta Gummel

Margitta Gummel (neiupõlvenimi Helmbold; 29. juuni 1941 Magdeburg – 26. jaanuar 2021 Wietmarschen) oli saksa kuulitõukaja.
Podkājas

Podkājas on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 20 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ning jääb valla keskusest Ropažist 7,5 ja Riiast 31 kilomeetri kaugusele.
Küla rajati suvilapiirkonnana Läti NSV aegadel Podakājase mõisa maadele. Küla lääneosa moodustab endine suvilakooperatiiv Jugla, idaosa aga suvilakooperatiiv Tumšupe.
Külas asuvad B.B. Jugla, Podkājase ja Reipase bussipeatus.
Tumšupe

Tumšupe on küla ("ciems") Lätis Ropaži piirkonna Ropaži vallas. Küla asub merepinnast 35 meetri kõrgusel Tumšupe jõe kaldal ning jääb valla keskusest Ropažist 5,8 ja Riiast 36 kilomeetri kaugusele.
Küla tekkis Endzeliņi mõisa maadele teede ristumispaigas asunud Tumšupe ehk Endzeliņi kõrtsi juurde. Küla kasvas tunduvalt Nõukogude perioodil, mil sinna rajati suur loomakasvatuskompleks.
Külas asuvad Tumšupe bussipeatused.
Keiserlik krüpt

Keiserlik krüpt (saksa keeles "Kaisergruft" või "Kapuzinergruft") on Viini siselinnas asuva Kapuzini kiriku alune hauakamber. Maa-aluses krüptis hoitakse sarkofaagides Habsburgide kuningliku suguvõsa 145 esindaja luustikke. Lisaks on talletatud 4 mittesugulase elundid või kremeeritud säilmed.
Viivi Dikson

Viivi Dikson (aastani 1968 Viivi Rändsaar; 19. jaanuar 1942 Kohtla-Järve – 25. jaanuar 2010 Tallinn) oli eesti näitleja. 
Ta lõpetas 1960. aastal Kohtla-Järve 1. Keskkooli ja 1965. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi lavakunstikateedri (2. lend).
Aastatel 1965–1975 oli ta Eesti NSV Riikliku Noorsooteatri näitleja, 1977–1989 Tallinna Filharmoonia konferansjee ning 1989–1991 Esto-Muusika programmidirektor. Hiljem tegutses ettevõtjana. 
Ta on mänginud filmides "Viimne reliikvia" (1969) ja "Metskapten" (1972).
Isiklikku.
Ta oli abielus Raivo Diksoniga. Nende tütar on Diana Dikson-Soom.
Otto I (Kreeka)

Otto I (Otto Friedrich Ludwig, kreeka Όθων "Óthon"; 1. juuni 1815 Salzburg – 26. juuli 1867 Bamberg) oli aastail 1832–1862 Kreeka kuningas. Temast sai 27. mail 1832 Londoni konventsiooni alusel rajatud hellenite kuningriigi esimene valitseja. 23. oktoobril 1862 Otto tagandati troonilt. Ta suri eksiilis Baierimaal.
Ka tema isa Baieri kuningas Ludwig I oli mõjukas filhellenist ning Vana-Kreeka austaja ja ta toetas rahaliselt Kreeka vabadussõja revolutsionääre.
Parm (perekonnanimi)

Parm on eesti perekonnanimi.
2021. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Parm 206 inimesel: 94 mehel ja 112 naisel. Perekonnanimede levikult on Parm meeste puhul 892. kohal ja naiste puhul 800. kohal. Nimi on levinuim Viljandi maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 5,88.
Nimede eestistamisel on perekonnanime Parm asemele võetud uueks nimeks Allikvee, Kalde, Noor, Palomets, Palumäe ja Püüsalu.
Ukuaru valss

"Ukuaru valss" on Arvo Pärdi 1973. aastal loodud valss, mille ta kirjutas Leida Laiuse mängufilmi "Ukuaru" jaoks. Muusikapala pikkus on kaks ja pool minutit. 
Film on Eesti filmiajaloos märgiline linateos, mille peaosi mängivad Elle Kull (Minna) ja Lembit Ulfsak (Aksel). Valss kõlab filmis Aksli lõõtsapalana mitmes olulises stseenis. Iga kord on valsi karakter veidi teisenenud, markeerides täpselt peategelaste hingeseisundeid ja suhet ümbritsevasse. Esmapilgul lihtne rahvalik pillilugu kasvab linaloo kulgedes tugeva tähendusväljaga muusikaliseks sümboliks, kehastades filmi kõige olulisemaid teemasid – armastust, lootust, kodutunnet ja elutahet.
Lõõtsapala levis suulise pärimusena paljude Eesti lõõtspillimängijate ja rahvapilliansamblite repertuaaris. Arvo Pärdi ametlikku loomingunimekirja jõudis "Ukuaru valss" alles 2010. aastal, seatuna klaverile. 2016. aastal lisandus ka akordioniversioon Tauno Aintsi seades. 
2020. aastal tähistati Arvo Pärdi Keskuse kümnendat aastapäeva muu hulgas "Ukuaru valsi" plaadi väljaandmisega.
Great Glen

Great Glen (gaeli keeles "An Gleann Mòr"), tuntud ka kui Glen Albyn (gaeli keeles "Gleann Albainn"), kulgeb Moray Firthist läbi Invernessi sirgjoonelisena Fort Williamini, mis asub Loch Linnhe'i ääres. Org järgib edela-kirde suunal geoloogilist riket, mida nimetatakse Great Gleni murranguks, ja jagab Põhja-Šoti mägismaa kagus asuvateks Grampiani mägedeks ja loodes asuvaks Loode-mägismaaks.
Lochy jõgi

Lochy jõgi voolab Põhja-Šoti mägismaal edelasuunaliselt Loch Lochy'st mööda Great Gleni orgu Loch Linnhesse.
Moray Firth

Moray Firth (gaeli keeles "An Cuan Moireach", "Linne Mhoireibh" või "Caolas Mhoireibh") on Šotimaa suurim kiillaht, mis on enam-vähem kolmnurgakujuline. Kaljuse rannikuga lahe kaugemas sopis asub Invernessi linn.
Fort George (Šotimaa)

Fort George (gaeli keeles "Dùn Deòrsa" või "An Gearastan") on kindlus Põhja-Šoti mägismaa rannikul Moray Firthi ääres Ardersieri küla lähistel. Garnison on ajalooliselt kaitsnud mereteed 18 kilomeetri kaugusel asuvasse Invernessi linna. Samas on see valvanud mägismaad pärast jakobiidide ülestõusu 1745. aastal.
Kindlust ei ole siiani veel kordagi rünnatud.
Tartu Ülikooli Kunstikabinet

Tartu Ülikooli Kunstikabinet on joonistusstuudio.
Kunstikabinet loodi ülikooli juurde kohe pärast ülikooli peahoone valmimist 1809. aastal, kuid lõpetas tegevuse sama sajandi lõpul seoses fotograafia tulekuga.
Alates 1957. aastast on kunstikabinet taas tegutsenud. Aastatel 1957–1962 juhatas seda Juhan Püttsepp ja 1962–1975 Kaljo Põllu. 1975. aastal hakkas kabinetti juhtima Andrus Kasemaa. Alates 1995. aastast juhib seda kunstnik Ilmar Kruusamäe.
Kabineti vilistlaste sekka kuuluvad näiteks skulptor Ahti Seppet, disainer ja sisearhitekt Uko Künnap, skulptor Mati Karmin, filmimees ja filosoof Mart Raukas, Kursi koolkonna liikmed, kunstikriitik Heie Treier ja kunstiteadlane Harry Liivrand, kunstnik Albert Gulk ning maalikunstnik Peeter Allik. 
Nüüdisajal moodustavad suure osa kunstikabineti liikmeskonnast endised ja praegused üliõpilased ja ülikooli töötajad.
Kabineti aktiivsem periood oli 1980. ja 1990. aastatel, mil kunstiga tegeleti seal iga päev. 2020. aastal on stuudio avatud paaril päeval nädalas.
Náfplio

Náfplio on Argolída piirkonnaüksuse halduskeskus Kreekas. Linn on Argolída lahe oluline meresadam.
Alates Kreeka revolutsioonist aastal 1821 oli linn Esimese Kreeka Vabariigi ja Kreeka Kuningriigi pealinn, kuni aastani 1834.
Gaussi seadus magnetvälja jaoks

Gaussi seadus magnetvälja jaoks on C. F. Gaussi poolt formuleeritud seadus, mis kirjeldab magnetpooluste summaarset välja kinnise pinnaga ümbritsetud ruumiosas. Et magnetpoolused esinevad alati paarikaupa: põhjapoolus–lõunapoolus (üksikuid magnetpooluseid – monopooluseid – pole leitud), neutraliseerivad nad vastastikku teineteise mõju.
Gaussi-Ostrogradski teoreemile tuginedes võib siis kirjutada seaduse kujul:
formula_1,
mis tähendab, et magnetinduktsioon formula_2 suletud pinnaga piiratud mahus formula_3 on null.
Stoletovi seadus

Stoletovi seadus ütleb, et valguskiirguse toimel metalli pinnalt emiteerivate (väljuvate) elektronide arv on võrdeline kiirguse intensiivsusega. Aleksandr Stoletov oli üks esimesi fotoelektrilise emissiooni uurijad (aastail 1888–1890). 
Hilisemad uurimised näitasid, et fotoemissioon ei sõltu mitte ainult metalli (või pooljuhi) pinnale langeva elektromagnetkiirguse intensiivsusest, vaid ka selle sagedusest. Et elektronid hakkaksid pinnalt väljuma, peab kiirguse sagedus ületama iga metalli jaoks teatava sageduse – lävisageduse. Sellest madalama sageduse korral ei piisa kiirguse footonite energiast, et elektrone metalli pinnast välja lüüa.
Vaadeldud fotoemissiooni nähtust tuntakse välisfotoefektina.
Ficki difusiooniseadused

Ficki difusiooniseadused kirjeldavad difusiooni ja need avaldas Adolf Fick 1855. aastal.
Ficki esimese seaduse kohaselt on difusioonvoog (ajaühikus läbi pinnaühiku difundeeruv ainehulk) võrdeline aine kontsentratsioonigradiendiga, kusjuures võrdetegurit nimetatakse difusiooniteguriks (ka difusioonikoefitsiendiks), tähis formula_1. 
Ficki teine seadus kirjeldab osatuletistega paraboolset tüüpi diferentsiaalvõrrandi – difusioonivõrrandi – kujul kontsentratsiooni formula_2 seost mikroosakeste juhusliku liikumisega ajaskaalal makroskoopilises ruumis.
Innere Stadt (Graz)

Innere Stadt (eesti keeles 'siselinn') on Austria suuruselt teise linna Grazi vanalinn, mis moodustab linna I ringkonna. 1999. aastal UNESCO maailmapärandi nimistusse kantud Stüüria halduskeskuse vanalinna piiritleb idas Muri jõgi.
R. K. Topkin

R. K. Topkin (kodanikunimega Katrin Topkin, neiupõlvenimega Leemets; sündinud 13. juunil 1984) on eesti pedagoog ja ulmekirjanik.
Haridus.
Katrin Topkin on lõpetanud 2003. aastal Nõo Reaalgümnaasiumi, 2009. aastal Tartu Kõrgema Kunstikooli tekstiili erialal ja 2013. aastal Tallinna Ülikooli kunstiõpetaja magistriõppe ("cum laude").
Töö.
2014. aastast töötas ta Kiltsi põhikoolis kunstiõpetajana. Hiljem on ta töötanud Porkuni Koolis hariduslike erivajadustega laste õpetajana.
Kirjanduslik tegevus.
RKTopkin on fantaasiakirjanik. Ta hakkas oma esimest romaani kirjutama ülikoolipäevil. "Lumiina ennustus" ilmus 2018. aastal "Lana raamatute" sarja I osana. Sarja teine osa "Kuninganna sügissõda" ilmus 2021. aastal.
Muri jõgi

Mur või Mura on Kesk-Euroopas voolav jõgi, mille allikas asub Austrias Kõrg-Tauernis, 1898 m üle merepinna. 
Mur on Drava lisajõgi, mis omakorda suubub peajõkke Doonausse.
Jõe pikkus on 434 km, valgla pindala 13 824 km².
Suuremad jõeäärsed linnad on Graz, Leoben, Murau, Judenburg, Zeltweg, Knittelfeld, Frohnleiten, Leibnitz, Mureck, Bad Radkersburg, Mursko Središće ja Bruck an der Mur.
Muri vasakpoolsed lisajõed on Taurach, Liesing, Mürz, Stiefing ja Ledava ning parempoolsed Kainach, Sulm, Ščavnica ja Trnava.
Andre Hanimägi

Andre Hanimägi (sündinud 19. juunil 1989 Valgas) on Eesti omavalitsustegelane ja poliitik, XV Riigikogu liige.
Tegevus poliitikas.
Andre Hanimägi kuulus aastatel 2016–2024 Eesti Keskerakonda.
Ta kandideeris 2023. aasta Riigikogu valimistel XV Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 1 (Haabersti, Põhja-Tallinn ja Kristiine) 466 häält ja osutus valituks.
5. jaanuaril 2024 teatas ta Keskerakonnast lahkumisest ja liitumisest Sotsiaaldemokraatliku Erakonnaga.
Nikerdamine

Nikerdamine ehk on (puidust, luust vms lõigates töötlemist võimaldavast materjalist) kunstiteoste, ehisdetailide või tarbeesemete voolimine.
Puidulõige.
Tislermööbli dekoreerimisviisidest oli vanasti nikerdamine peamine meetod, vanimateks mööbliloojateks peetakse egiptlasi, kes lõid ka mitmed olulised tööriistad: puur, saag, peitel, kirves, künakirves. 
Kasutati erinevaid lõikeviise: tasapinnalised väljalõiked, reljeefne, azuurne, pealepandav nikerdus, kõrgreljeefne ja skulptuurne nikerdus. Kasutati erinevaid puiduliike, valik sõltus detaili kasutusotstarbest – keeruline reljeefne ning skulptuurnikerdus tehti valdavalt pärnast või kasest. Pealepandavad suuremad nikerdused pärnast, väiksemad vahtrast, kasest, pöögist, pirnist. Kuni 19. sajandi keskpaigani tehti nikerdusi käsitsi, abivahenditeks vineerisaed, peitlid, puurid, viilid, muud lõikevahendid. Tänapäeval saab puidulõiget teha kas ainult CNC tööpinkidega või kombineerides seda käsitööga – põhivorm valmistatakse tööpingiga ette ja siis tehakse järeltöötlus käsitsi.
Nikita Issajev

Nikita Olegovitš Issajev (vene keeles Никита Олегович Исаев; sünninimi Nikita Olegovitš Subotkin; 12. november 1978 Moskva – 16. november 2019) oli Venemaa poliitik ja ühiskonnategelane.
Issajev lõpetas 2001. aastal Kutaffini-nimelise Moskva Riikliku Õigusteaduse Ülikooli. 2006. aastal sai ta Venemaa Riiklikust Humanitaarülikoolist õigusteaduste kandidaadi kraadi. Issajev on riigi sotsiaalmajandusliku kontseptsiooni "Uus NEP. Riiklik majanduspoliitika" autor. Venemaa Föderatsiooni 3. klassi tõeline riiginõunik. 
2004. aastal asutas Issajev kindlustusfirma Prime Insurance, 2006. aastal lõi ta holdingettevõtte Prime Group. Aastatel 2006–2011 töötas ta riigiteenistuses (oli 2010–2011 Venemaa Föderatsiooni Regionaalarengu Ministeeriumi territoriaalse arengu eriprojektide departemangu direktor). 2011. aastal naasis Issajev eraettevõtlusse. 2015. aastal asutas ta Aktuaalse Majanduse Instituudi ja 2017. aastal lõi ühiskondliku liikumise Novaja Rossija. 2019. aastal sai Issajev partei Õiglane Venemaa juhi Sergei Mironovi nõunikuks.
Surm.
16. novembril 2019 teatati meedias, et tuntud poliitik Nikita Issajev suri Tambovi–Moskva reisirongis. RIA Novosti andmeil oli Issajevi surma esialgne põhjus südamepuudulikkus ja ootamatu südameseiskus. Ametlikuks surmapõhjuseks teatati pärast lahkamist infarkt. 
Jaanuaris 2021 ilmus uuriva ajakirjanduse ja faktikontrolliga tegelevas väljaandes Bellingcat vene väljaande The Insider ja Der Spiegeli ühisuurimuse kohta artikkel, kus anti teada uurimise järeldusest, et "FSB mürgitajate grupi" ohvrite seas võis olla ka Nikita Issajev.
Seedri tänav (täpsustus)

Seedri tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Pilvekaar

Pilvekaar, udukaar või uduvikerkaar (ing k "fog bow" või "cloud bow") on vikerkaarest harvemini esinev optiline nähtus, kus päikesevalgus peegeldub õhus olevatelt piiskadelt tagasi ja tekitab taevasse heleda kaare. Pilvekaar on üsna haruldane nähtus. 
Pilvekaare tekkeks on vaja väga väikseid, alla 0,1-millimeetriseid udu- või veepiisku. Näha on laia valget kaart ja õrnalt aimatavad on muud vikerkaarest tuttavad värvused. Pilvekaared on valdavalt valkjad sellepärast, et valgus murdub neis palju väiksemates veetilkades kui tavalise vikerkaare puhul. Nii väikeste osakeste puhul hakkab lisaks tavalist vikerkaart põhjustavale dispersioonile mõjuma ka difraktsioon ehk valguse hajumine valguse lainepikkusega sarnases mõõdus olevatelt tõketelt. 
Udukaare tekkeks on vaja hõredat või hajuvat udu, mida valgustab ülaltpoolt päike. Eestis on udukaart kõige tihemini näha hommikuses rabas enne udu hajumist.
Saue tänav (täpsustus)

Saue tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Majakka

Majakka on Helsingis asuv pilvelõhkuja, mis on Turning Torso järel Põhjamaade kõrguselt teine kõrghoone.
Loisto

Loisto on Helsingis asuv pilvelõhkuja, mis on Turning Torso ja Majakka järel Põhjamaade kõrguselt kolmas kõrghoone.
Säde tänav (täpsustus)

Säde tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Kuninganna Anne'i stiil

Kuninganna Anne'i stiil (inglise keeles "Queen Anne Style") on 18. sajandi alguses Inglismaa arhitektuuris ja tarbekunstis valitsenud Madalmaade stiili mõjutustega hilisbarokk, iseloomulik kuninganna Anne'i valitsusajale. Sama nimetust võidakse kasutada 19. sajandi historitsistliku neostiili kohta.
Arhitektuur.
Inglismaa arhitektuuris kasutatakse seda mõistet enim lihtsa ja elegantse väljanägemisega elamute, näiteks mõisahoonete arhitektuuri kirjeldamiseks, mis sageli olid ehitatud kohalike meistrite poolt. Kirikuarhitektuuri kohta väljendit ei kasutata. Hooned olid tugevalt peegelsümmeetrilised, itaalia- või palladianismipärase frontooniga hoone keskel.
Arhitektuuris kasutati materjalina sageli punast tellist. Kontrastiks sellele kasutati teist värvi, enamasti heledast kivist tahutud detaile, sageli keerukate nikerdustega kaunistatud.
Korduvad tüüpilised elemendid kuninganna Anne'i aegses arhitektuuris:
Tarbekunst.
Tarbekunsti iseloomustas vormide otstarbekohasus, arhitektooniline selgus ja tagasihoidlik ormament. Mööbel oli mugav ja elegantsete proportsioonidega, sel perioodil tulid kasutusele kahele inimesele mõeldud "love seat"'i tüüpi istmed, "cabriole"-jalgadega toolid, mööbli materjalina kasutati sageli pähklipuud. Kõrgel tasemel metallehistööd valmistasid sageli Prantsusmaalt emigreerunud hugenotid.
Levik.
Kuninganna Anne'i stiil või selle elemendid koloniaalstiilis oli peale Inglismaa kasutusel asumaades Põhja-Ameerikas ja Austraalias.
Salu tänav

Salu tänav on tänav järgmistes Eesti asulates:
Pavel Durov

Pavel Durov (vene keeles Павел Валерьевич Дуров "Pavel Valerjevitš Durov"; sündinud 10. oktoobril 1984 Leningradis) on vene päritolu ettevõtja, programmeerija ja miljardär.
Durov on eelkõige tuntud kui suhtlusvõrgustiku VKontakte (2006) ja kiirsuhtlusteenuse Telegram (2013) looja. Teda peetakse Venemaa Mark Zuckerbergiks. 
2012. aastal annetas Durov Wikimedia Foundationile üks miljon USA dollarit.
Elulugu.
Pavel Durov sündis antikvaarist professori Valeri Durovi perekonnas. 2006. aastal lõpetas ta Peterburi Riikliku Ülikooli filoloogiateaduskonna inglise filoloogia ja tõlke erialal.
Durov lahkus Venemaalt 2014. aastal. Hankis endale kääbusriigi Saint Kitts ja Nevis kodakondsuse. Alates 2017. aastast on Durov osalenud Maailma Majandusfoorumitel. 
2020. aastal hindas Forbes Pavel Durovi varanduse suuruseks 3,4 miljardit USA dollarit. Selle näitajaga oli ta maailma rikkaimate eraisikute edetabelis 565.–589. kohal (Venemaa edetabelis 30. kohal). 2021. aastal hinnati ta varanduse suuruseks juba 17,2 miljardit dollarit, millega ta on maailmas rikkuselt 112. kohal ja Venemaal 9. kohal.
2021. aastal sai Durov Le Monde teatel "erandliku ja väga poliitilise protseduuri tulemusena" Prantsusmaa kodakondsuse.
Durov peeti kinni 24. augustil 2024 Prantsuse võimude poolt Le Bourget' lennujaamas süüdistatuna võimetuses takistada Telegrami kasutamist kriminaalsetel eesmärkidel.
Ulmi toomkirik

Ulmi toomkirik (saksa keeles "Ulmer Münster") on maailma kõrgeim (161,53 m) kirik, mis asub Ulmi linnas Saksamaal. Gooti stiilis sakraalehitist hakati suurejooneliselt tarindama 1377. aastal.
Elixhausen

Elixhausen on vald "(Gemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Geograafia.
Elixhausen asub Flachgaus u. 10 km Salzburgi linnast kirdes. Vallaosad on: Ursprung, Moosham (ka Moßham), Sachsenheim, Auberg ja Katzmoos.
Elsbethen

Elsbethen on vald "(Gemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Geograafia.
Vald asub Salzburgi linnast vahetult lõunas Flachgau piiril. Osa vallast on infrastruktuuriliselt ühendatud Salzburgiga.
Kõrgemad punktid Elsbetheni alal on Schwarzenberg, Gurlspitze ja Mühlstein.
Ajalugu.
Elsbethenit on esmamainitud 930. aastal kui "Campanuaua". Pärast Teist maailmasõda oli Glasenbachis Liitlaste sõjavangilaager, kus hoiti kinni natsiorganisatsioonide liikmeid ja sõjakurjategijaid.
Hooned.
Kõige kuulsam hoone Elsbethenis on Goldensteini loss, kus tänapäeval on tütarlaste erakool, kus omal ajal käis Romy Schneider. Goldensteini lossi kõrval on gooti stiilis Elsbetheni kirik.
Transiit.
Elsbethen asub otse Salzburgi-Tirooli rongi teel ja tal on oma jaam. Glasenbachis on "Salzburg-Sud" jaam.
Gdovlag

Gdovlag (vene keeles "Гдовлаг, Гдовский ИТЛ, Гдовский исправительно-трудовой лагерь"; 'Oudova parandusliku töö laager') oli NKVD karistuslaager Slantsõs, algselt Oudova rajoonis, hiljem Slantsõ rajoonis Leningradi oblastis Nõukogude Liidus.
Laager rajati 24. augustil 1940 keskusega Slantsõ tollase raudteejaama (praegusest umbes 3 km edelas) juures Oudova rajoonis. Ametlik aadress oligi Slantsõ jaama järgi, postkastiaadress oli p/k 279 ("ст. Сланцы Ленинградской ж.д., п/я 279").
Esimene ülem oli A. G. Butski (24. august 1940 – ?). Laager oli mõeldud Oudova põlevkiviõli- ja bituumenitehase (1926. aastal alguse saanud Slantsõ kaevanduste, tehaste ja asula osa) ehitamise tööjõu jaoks.
Algul oli laager NKVD Laagrite Peavalitsuse otsealluvuses, alates 26. veebruarist 1941 NKVD Tööstusehituse Laagrite Peavalitsuse (GULPS) alluvuses. Seoses Slantsõ rajooni moodustamisega 11. märtsil 1941 jäi laager selle rajooni alale.
Laager suleti 28. juunil 1941, arvatavasti puhkenud Nõukogude–Saksa sõja ja seetõttu potentsiaalselt rindelähedaste asutuste evakueerimise tõttu. 
Vangide arv.
Pole teada, kui palju vange laagris suri ning kuhu surnud maeti.
Seos Eestiga.
See oli Eesti piirile kõige lähemal olnud GULagi laager (Slantsõ tollasest jaamast Eesti tollase piirini oli umbes 4 km). Eestist pole teadaolevalt kedagi saadetud Gdovlagi.
Faistenau

Faistenau on vald "(Gemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal.
Geograafia.
Vald on oluline turismisihtkoht, paiknedes Salzkammerguti piirkonnas, mis on tuntud oma looduslike järvede poolest.
Santiago Calatrava

Santiago Calatrava Valls (sündinud 28. juulil 1951 Valencias Hispaanias) on hispaania päritolu Šveitsi arhitekt ja ehitusinsener.
Fuschl am See

Fuschl am See on vald "(Gemeinde)" Salzburg-Umgebungi ringkonnas Austria Salzburgi liidumaal. See asub Fuschlsee idapoolses otsas, Salzburgi ja Bad Ischli vahel.
Geograafia.
Vald asub Austria kesk-põhja osas Saksamaa Baieri liidumaa lähedal.
Majandus.
Red Bulli peakorter on Fuschlis.
Transport.
Maantee B158 Bad Ischlist Salzburgi läheb läbi Fuschli.
Göming

Göming on vald ("Gemeinde") Austrias Salzburgi liidumaal Salzburg-Umgebungi ringkonnas.
Göming asub Flachgau põhjaosas Oberndorf bei Salzburgist idas.
Hilversum

Hilversum on linn ja vald Põhja-Hollandi provintsis Hollandis.
Hilversum on Hollandi meedialinn, seal tegutsevad enamus riigi tähtsamaid raadio- ja televisioonistuudioid, sealhulgas ka rahvusringhääling NOS, ning ka palju ajalehetoimetusi.
Jonas Kaarnamets

Jonas Kaarnamets (sündinud 12. detsembril 1993) on eesti kitarrist ja laulukirjutaja, kes on teinud koostööd Erki Pärnojaga, NOËPiga ja Sander Mölderiga. Ta on tuntud indie-bändi Frankie Animal asutajaliikmena. 2020. aasta märtsis anti tema soolodebüüdiks välja lühialbum “buda.01”, mis valmis Budapestist inspireeritud helipäevikuna nime alt jonas.f.k (tuletatud lühendist JFK).
Põllumajanduse Pank

Põllumajanduse Pank oli Tartus 1929. aastal asutatud ühispank.
Panga juhatuse esimees ja tegelik juhataja Ernst Haabpiht, juhatuse liikmed Jaan Purge, Jaan Konze, Aadu Loopere, Hans Miller (1938).
Liikmeid 656 (1937).
Aadress Suurturg 9, omas majas.
Boriss Rotenberg

Boriss Romanovitš Rotenberg ("Борис Романович Ротенберг") (sündinud 3. jaanuaril 1957 Leningradis) on Venemaa ärimees, miljardär ning Venemaa presidendi Vladimir Putini lähedane sõber ja usaldusalune. 
Arkadi Rotenbergi noorem vend.
Elukäik ja tegevus.
Kasvas üles Leningradis, isa oli telefonivabriku asedirektor. 1968.a. alustas Venemaa tuntuima judotreeneri Anatoli Rahlini juures sambo- ja judotreenigutega, samas rühmas, kus tema vend Arkadi ja Vladimir Putin. Meistersportlane judos (1974) ja sambos (1980), mitmekordne NSV Liidu noortemeister. 1978 lõpetas Leningradi Lesgafti-nimelise Riikliku Kehakultuuri Ülikooli ja õpetas võitluskunste Leningradi miilitsakoolis. 
Aastatel 1992–1998 töötas ta judotreenerina Soomes ning asutas siis koos abikaasaga ettevõtte Anirina Oy, mis tarnis Soome kaupa Gazpromi tütarettevõttele.
2001. aastal asutas ta koos oma venna Arkadiga SMP panga. Aastast 2001 võitlusspordiseltsi Otetšestvo ('isamaa') peadirektor. Aastatel 2003–2004 oli ta noorem partner ettevõttes Gaztaged, mille kaudu osteti torusid Gazpromile. Ettevõtte käive oli umbes miljard USA dollarit. 2005. aastal nimetas Hermitage Capital Managementi korporatiivuuringute direktor Vadim Kleiner oma aruandes mitut vahendajat, kes said Gazpromilt arusaamatut kasu, eelkõige nimetati Gaztagedi vahendajaks Gazpromi torutöödel. 2008. aastal omandas koos vennaga 10% osaluse Novorossiiski kaubasadamas, ostis Gazpromilt välja viis ehitusettevõtet (Volgogaz, Lenspetsstroigaz, Spetsgazremstroi, Volgogradneftemaš ja Krasnodargazstroi), luues suurettevõtte Stroygazmontaž. Alates oktoobrist 2010 on vennad Rotenbergid omandanud 100% Venemaa suurima soojusenergiaettevõtte Mosenergo aktsiatest. Ta osales kahekümnes 2014. aasta Sotši taliolümpiamängude ehitusprojektis rohkem kui 5 miljardi euro eest.
Jaanuarist 2018 Venemaa suurima gaasipuurimisettevõtte Gazprom burenije vähemusaktsionär.
Omab lisaks Venemaa kodakondsusele ka 2003. aastast Soome kodakondsust.
Sanktsioonid.
20. märtsil 2014 kehtestas USA talle seoses Venemaa Krimmi annekteerimise toetamisega viisa- ja majandussanktsioonid.
Hotell Torni

Hotell Torni on Helsingi kesklinnas asuv enne Teist maailmasõda valminud kõrghoone. Kuni Maamerkki tarindamiseni aastal 1987 oli tegu linna kõrgeima hoonega.
Cirrus (Helsingi kõrghoone)

Cirrus on Helsingi äärelinnas Vuosaaris asuv 26-korruseline elupindadega kõrghoone.
Clarion Hotel Helsinki

Clarion Hotel Helsinki on Helsingi kesklinnas Jätkäsaaris asuv 16-korruseline hotellifunktsiooniga kõrghoone.
Jüri Below

Jüri-Egil Below (3. detsember 1962 – 1. veebruar 2021) oli Eesti korvpallikohtunik, treener ja endine Eesti Korvpalliliidu peasekretär.
Ta lõpetas 1981. aastal Tallinna 10. Keskkooli ning õppis Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonnas.
Below hakkas korvpalliga tegelema 1975. aastal Tallinnas Üllar Kerde juhendamisel. Ta kuulus 1980. aastal Eesti NSV noorte meistrivõistlustel esikoha võitnud Lenini rajooni Spordikooli ja Eesti NSV karikavõistlustel võidukasse Standardi meeskonda. 
Below töötas aastaid kehalise kasvatuse õpetajana, näiteks Gustav Adolfi Gümnaasiumis aastatel 1991–1995, Paldiski Gümnaasiumis 2003–2009 ja Tallinna Juhkentali Gümnaasiumis 2009–2014.
Ta töötas ka spordiklubis Marcus treenerina.
Aastatel 1995–1996 oli Below Eesti Korvpalliliidu peasekretär. Ta kuulus ka korvpalliliidu ja triatloniliidu volikokku ning tegutses korvpalli- ja võrkpallikohtunikuna. 
Isiklikku.
Jüri-Egil Below oli võrkpallikohtunike Inta ja Eugen Belowi poeg.
Jüril on kolm täiskasvanut last: Maur, Jaana ja Liisbet.
Maamerkki

Itäkeskuksen maamerkki on Helsingi äärelinnas Vartiokyläs Itäkeskuse kaubanduskeskuse lähistel asuv 19-korruseline elupindadega kõrghoone.
Raphael Laur

Rafael Leopold Herman Laur (7. aprill 1884 Tallinn – 15. mai 1969 Tallinn) oli Eesti vesiehituste insener.
Ta on tegutsenud Kasari raudbetoonsilla ja Oru lossi ehitustel.
Tema vend oli Emil Laur.
Maetud Tallinna Rahumäe kalmistule.
Hotell Torni Tampere

Hotell Torni Tampere on Tampere kesklinnas raudteejaama kõrval asuv 25-korruseline hotellifunktsiooniga kõrghoone.
Lanckorona

Lanckorona on küla Poolas Väike-Poola vojevoodkonnas Wadowice maakonnas, Lanckorona valla halduskeskus. Lanckorona asub Wadowicest umbes 16 km idakagus ja Krakówist ligikaudu 29 km edelas.
Lanckorona sai linnaõigused 1366. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal. Lanckorona on suvituskoht.
Air

Air on Versailles'st pärit prantsuse instrumentaalansambel, mille liikmed on Nicolas Godin ja Jean-Benoît Dunckel. 1995. aastast siiani tegutseva elektroonilise muusika bändi kuulsamaid lugusid on “Sexy Boy” ja “All I Need” 1998. aasta albumilt “Moon Safari”. Samuti on nende kirjutatud filmi “Tõlkes kadunud” pala “Alone in Kyoto”.
Sergei Smirnov (ajakirjanik)

Sergei Sergejevitš Smirnov (vene keeles Сергей Сергеевич Смирнов; sündinud 20. aprillil 1975 Moskvas) on vene ajakirjanik ja poliitaktivist.
Smirnov on lõpetanud kiitusega Moskva Linna Pedagoogilise Ülikooli, kus õppis ajalugu. Seejärel töötas ta üle 10 aasta kooliõpetajana. 
2000. aastate keskel osales Smirnov Natsionaalbolševistliku Partei tegevuses. Oktoobris 2012 kandideeris ta Venemaa opositsiooni koordinatsiooninõukokku, kuid ei osutunud valituks. 
Alates 2010. aastast töötab Smirnov ajakirjanikuna. Ta on internetiväljaande Mediazona peatoimetaja alates selle loomisest 2014. aastal.
The Insider

The Insider on vene uuriva ajakirjanduse ja faktikontrolliga tegelev internetiväljaanne. Praegu asub toimetus Riias. 
Väljaande The Insider asutas 2013. aastal Roman Dobrohotov, kes on ka väljaande peatoimetaja. The Insider teeb ajakirjanduslikke uurimusi sageli koostöös teiste väljaannetega, sealhulgas Bellingcati ja Der Spiegeliga. Praegu on peatoimetaja Andris Jansons.
23. juulil 2021 kuulutas Venemaa justiitsministeerium "The Insideri" välisagendiks. 15. juulil 2022 blokeeris Venemaa tsensuuriamet Roskomnadzor Venemaa peaprokuratuurinõudmisel ligipääsu "The Insideri" veebisaidile Venemaal.
Dobrohotovi sõnul kulub tal väljaande peale 10 000 USA dollarit kuus. Raha tuleb "annetustest ja stipendiumitest."
Bukowsko

Bukowsko on küla Poolas Podkarpacie vojevoodkonnas Sanoki maakonnas, Bukowsko valla halduskeskus.
Asulat on esmamainitud 1361. aastal. Bukowsko sai linnaõigused 1748. aastal, kuid kaotas need 1934. aastal.