Ell Väärtnõu

Ell Väärtnõu (sündinud 6. novembril 1939 Haapsalus) on eesti arhitekt.
Elukäik.
Ta õppis aastatel 1947–1954 Haapsalu 1. Keskkoolis, seejärel lõpetas 1959. aastal pedagoogikaerialal Tartu Kunstikooli. Samal aastal jätkas ta õpinguid Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis ning lõpetas selle 1965. aastal arhitektina. 
Ta on töötanud Tsentrosojuzprojekti Tallinna filiaalis, aastatel 1967–1993 EKE Projektis, 1993.aastast AS Talones ning ühtlasi ka arhitektuuribüroos Väärtnõu ja Ringo. 
Looming.
Ta on projekteerinud Eesti arhitektuuriloo märgiliste teoste hulka kuuluvaid puhke-, ravi-, toitlustus-, kaupluse- ja keskusehooneid, elamuid ja eramuid. Ta kuulub Eestis esimeste arhitektide hulka, kes kasutas oma projektides madaltihedat hoonestust. Kõik tema Pärnu KEK-i elamukvartalisse projekteeritud elamud tunnistati valmimisaastatel (1982, 1984 ja 1988) Eesti parimaks elamuks.
Sanatoorium Tervise I järk, Pärnu.
Valmis 1966–1971, EKE Projekt, kaasautor Kaljo Vanaselja.
"Pärnu sanatooriumi Tervis I järk on Väärtnõu esimene tööprojekt. Kujundatud on see 1960. aastatele omases internatsionaalses stiilis. Hoone kahel ülemisel korrusel on elutoad: I korrusel haldusruumid, polikliinik, söökla ja koosolekusaal".
Pansionaat Ravila 2a, Kuressaare.
Valmis aastatel 1971–1973, EKE Projekt, sisearhitekt Helle Gans.
"Tegu on ühekorruselise puitehitisega äärelinna elamurajoonis". 
Pärlselja pioneerilaager-puhkekodu.
Valmis 1967–1976, EKE Projekt.
"Väärtnõu esimene suuremahuline iseseisev projekt oli Pärlselja pioneerilaager Eesti läänerannikul. I järk valmis aastal 1973 ja II järk aastal 1978. Seda ja Elva rannahoonet (1977) kavandades on ta lähtunud eesti puitarhitektuuri tavadest. Kompleksi kuuluvad magalad, klubi-söökla, haldushoone ja personali elamu".
Keskusehoone Ares.
Valmimis aastatel 1975–1980, EKE Projekt, sisearhitekt Mare Puusepp. 
"Ehitatud Pärivere sovhoosile. Eritarbelised ruumigrupid on paigutatud keskse saali ja sellega külgneva fuajee ümber".
Ühiselamu Riia mnt 38, Viljandi.
Valmimis aastatel 1976–1977, EKE Projekt. 
"Asub linna äärealal viiekorruseliste tüüpelamute rajoonis. Esindab neofunktsionalismi konstruktivistlikku suunda. Iseloomulikuks detailiks on plaanis 3-nurksed tagasiasted, mis on kujutatud lodžadeks".
Kauplus Jaama 9, Haapsalu.
Valmimis aastatel 1979–1981, EKE Projekt. 
"Tegu on sajandivahetuse Haapsalu kuurordiehitiste laadi väikehoonega. Kaupluses on kaks eri suurusega müügisaali, kokku 152 m2".
Elamu Uus 13, Vändra.
Valmimis 1983–1987, EKE Projekt. 
"See on esimene kolmest 20 korteriga elamust Uuel tänaval, kus valitseb uustraditsionalistlik vormikõne. Elamu koosneb kahest nihutatud korrustega sektsioonist, mille tüüpkorrusel paikneb neli korterit".
Pärnu KEK-i elamukvartal.
Väärtnõu koostas 1970. aastail (koos Toomas Reinu ja Andres Ringoga) Pärnu KEK-i elamukvartali detailplaneeringu, milles kasutas Eestis esimeste arhitektide seas madaltihedat hoonestust. Ka hiljem Pärnusse kavandatud hooneis on ta arvestanud sealset varasemat funktsionalistlikku arhitektuuri: KEK-i ühiskodu "Kadri" (1979–1981) ning kooperatiivelamuid "Ave" (1984; mõlemad koos A. Ringoga) ja korterelamu "Tiit" (1988; kõik tunnistatud vastavalt 1982, 1984 ja 1988 Eesti parimaks elamuks).
Kogu linnakut ei jõutud täismahus valmis ehitada, küll aga ehitati kaksikmajade kobara "Ave" (1980–1984) kordusi kvartalisse veel 1990. aastate alguseski. Tegu on neofunktsionalistlikus stiilis 24-korterilise hoonega, mis on ka Eesti esimene vaipelamu.