Käru raamatukogu

Käru raamatukogu on raamatukogu Käru alevikus ning ta on Türi Raamatukogu struktuuriüksus.
Raamatukogu aadress on Viljandi maantee 17, Türi vald, Järva maakond.
Ajalugu.
Raamatukogunduse algusaastaks Kärus võib pidada 1882. aastat, kui Käru elanikud Hans H. Gross ja Rehe Gustav Jannsen asutasid esimese registreerimata eraraamatukogu. Paari aastaga kasvas raamatute arv kahesajani. Raamatukapid valmistas Jüri Kalt ja raamatuid hoiti tema juures kodus. 1883. aastal jagati raamatud kontrollide hirmus laiali. Ajaleht Eesti Postimees kirjutab: 
"Mõne aasta eest kaotas mõis Kullimaa külast kõrtsi ära, aga nüüd leiame säält kena raamatukogu, kus ligi 300 kõige paremat Eesti keeli raamatut igale teaduse nõudjale ja lohutuseotsijale waimu toitu wõiwad anda..." 
1897. aastal asutati Õigeusu Abikooli õpilasraamatukogu, mille kogusse kuulus 32 venekeelset raamatut. 1900. aastal osteti juurde 70 venekeelset ja 14 eestikeelset raamatut. 1910. aastal hangiti juurde 11 nimetust käsiraamatuid, peamiselt usuõpetuse alalt. 1909–1922 tegutses Käru Haridusseltsi Eraalgkooli raamatukogu. Esimestel õpetamise aastatel raamatukogu ei olnud. Kümne aasta pärast oli kogus raamatuid 200 ringis. Eraalgkooli asukoht oli aleviku keskel vana Tallinna–Viljandi maantee ääres.
1922–1944 asus Käru mõisahoones Käru 6-klassilise Algkooli kooliraamatukogu. Kümne aastaga kasvas raamatute arv peaaegu neljasajani. 1940. aastaks oli kogus 724 raamatut ning lugejaid oli 159. Kooli õpetajate raamatukogus oli 1940. aastal raamatuid 492. Õpilaste lemmikraamatud olid Bornhöhe "Tasuja", Saali "Aita" ja "Vambola" ning Vilde "Mahtra sõda". 1922. aastal moodustas Käru Tööliste Ühisus esimese lugemislaua.
Käru Haridusseltsi raamatukogu 1920–1940.
1920 asutati Käru Haridusseltsi raamatukogu, mis oli avatud kolmapäeval ja pühapäeval paar tundi päevas. Esialgu asuti Käru Haridusseltsi majas, harukogu asus Kullimaal elutoas. Raamatuid laenutas välja üks kooli õpetaja, laenutamine oli tasuline – viis senti kahe nädala eest. 1926. aastal võeti raamatukogu vastu avalike raamatukogude võrku – siis oli kogu hoidmiseks vastav ruum koolimajas (mõisahoones) olemas. 1938. aasta veebruarist sai juhatajaks Otto Kolts, kellel oli II järgu raamatukogu juhataja kutse. Raamatukogu oli avatud kaks korda nädalas kaks tundi päevas. 1940. aastaks oli kogus raamatuid üle 2000. Kooli õpilastest oli lugejaid 2/3 ehk 127, teisi lugejaid oli 428. Loetumad raamatud 1939. aastal olid Jakobsoni "Vaikne õhtu", Mälgu "Taeva palge all", Antsoni "Berliini olümpiamängud 1936" ning J. Keerniku "Talu käsitööd".
Käru keskraamatukogu 1940–1948.
15. oktoobril 1940 riigistati Käru Haridusseltsi raamatukogu ja tööd alustas Käru keskraamatukogu. Tööd juhiti ringkirjade, telefonogrammide ja käskkirjadega. Raamatukogus teostati "teatmelisnõuande tööd ja tarvitati raamatute kojukandmise meetodit".1945. aastal oli eelarve 7900 rubla, sh raamatute raha 1600 rubla ja töötasu 4700 rubla. Keelatud raamatute eraldamiseks koostati aastatel 1945–1967 seitse nimekirja ja akti ligikaudu 900 raamatu kõrvaldamise kohta. 
Käru külaraamatukogu 1948–1991.
1948. aastal asus raamatukogu aadressil Jaama 5A. 1951. aasta fondis oli ilukirjanduslikke raamatuid 922 ja poliitilis-teaduslikke raamatuid 1110. Ajalehtede ja ajakirjade kinnitatud nimekirja kuulusid Rahva Hääl, Sovetskaja Estonija, Noorte Hääl, Talurahvaleht, Sirp ja Vasar, Nõukogude Õpetaja, Säde, Järvalane, Eesti Bolševik, Abiks Agitaatorile, Eesti Põllumajandus, Looming, Eesti Naine, Pioneer, Pilt ja Sõna, Kehakultuur. Lugejaid oli 153, laenutusi 920. 1951. aasta eelarve oli 14 854 rubla, raha raamatutele 900 rubla. Loetavamad raamatud olid Tolstoi "Kannatuste rada", Semperi "Kivi kivi peale" ning Šolohhovi "Ülesküntud uudismaa".
Raamatukogu juures tegutses poliitring, malering, kodumajandusring, põllumajandusring, näitering, laulukoor, orkester (puhkpill) ja rahvatantsuring. Raamatukogus korraldati poliitilisi, põllumajanduslikke ja populaarteaduslikke loenguid, küsimuste-vastuste õhtuid, kirjandus- ning isetegevusõhtuid, kinoseansse, ekskursioone, valmistati seinalehti, korraldati ettelugemisi-vestlusi ning raamatunäitusi. Lisaks töötas rändraamatukogu (150 raamatut) ja kolm mittekoosseisulist raamatulevitajat – neist parim oli Voldemar Toome.
1955–1961 oli külaraamatukogu juhataja Helvi Robba-Hagen. Kui aastatel 1948–1962 vahetus seitse juhatajat, siis alates 1962. aastast oli pea 40 aastat juhataja Maigi Ehasalu-Leenurm.
Kuni 1971. aastani tegutses piirkonnas Käru külaraamatukogu koos Kädva ja Jõeküla haruraamatukogu ja Lungu laenutuspunktiga, mis olid lahti üks kord nädalas (kell 12–17). Seal töötas Ellen Sõmer.
Käru raamatukogu.
1991. aastast on raamatukogu ametlik nimi Käru Raamatukogu. 1996. aastal kolis raamatukogu oma praegusesse asukohta lasteaiahoonesse. Tänapäeval on ühes majas koos raamatukoguga ka Käru lasteaed Peetrike, Käru Vallavalitsus ja õmblusettevõte Traageldaja OÜ. 1997. aastal avati raamatukogus Avatud Eesti Fondi toel avalik internetipunkt ja 2001. aastal sai raamatukogu interneti püsiühenduse. 2003. aastal hakati kasutama veebipõhist programmi URRAM ning 2004. aastast alates laenutatakse raamatuid, ajalehti ja ajakirju elektrooniliselt. Lugejate käsutuses on kolm arvutit ja ruumides toimib Wi-Fi leviala. Alates 2000. aastast töötavad raamatukogus juhataja Ilme Säde ja raamatukoguhoidja Astrit Vainsalu. Raamatukogu on avatud kuuel päeval nädalas ning pühapäeval on ta suletud.
2009. aastal oli lugejaid 406 (teeninduspiirkonnas oli elanikke 676), laenutuste arv 16 063 ning RVL laenutusi 291. Eelarve oli ligikaudu 350 000 krooni, millest 1/3 kulus teavikutele. Kogu uuendati umbes 700 eksemplari võrra, ajalehti-ajakirju saabus üle 50 nimetuse.
Laenutuste edetabeli tipus olid Tohvri "Kodutute küla", M. Lembe "Eluvöödid", E. Aunaste "Katrin Karisma" ja M. Tarandi "Ajapildi sees. Lapsepõlv Juhaniga".
2017. aasta haldusreformi käigus ühines Käru vald Türi vallaga ning peagi liideti ka Käru raamatukogu Türi Raamatukogu koosseisu.
Raamatukogu juhatajad.
Helvi Robba-Hagen.
Helvi Robba töötas Käru külaraamatukogu juhatajana aastatel 1955–1961. Raamatukogu asus neljas väikeses toas Jaama 5A majas koos sidejaoskonna ja korteritega. Teenindati Käru alevikku, L. Koidula nimelist kolhoosi, Lungu sovhoosi, Lungu Algkooli, Kolu metsapunkti Käru osakonda, Käru 7-klassilist Kooli ja Käru Jaoskonna Haiglat. Raamatukogu tööaeg oli teisipäevast laupäevani kella 12–20, lahtiolekuaeg oli 14–20. Tehti inventuuri, seejärel tuli korrastada raamatufond ja näitlik agitatsioon. Lisaks raamatukogutööle tuli töötajatel täita oma külanõukogu piirkonna loendustel majapidamisraamatuid. Loendusi toimus rohkesti: kevadel külvide loendus, suve hakul kartulimardika kontroll, kevadel ja sügisel loomade loendus. 1959. aastal tuli osa võtta ka üleliidulisest rahvaloendusest. Raamatukogu juhataja valiti kohaliku külanõukogu saadikuks ning juurde tuli töö rahvasaadikuna.
Käru rahvamaja isetegevusringidesse oli koondunud poolteistsada inimest ning kui kultuurimaja üheteistkümnele ringile kippusid ruumid kitsaks jääma, kasutati orkestriproovideks raamatukogu ruumi. Raamatukogu juhataja võttis osa viiest isetegevusringist (naisrahvatantsuring, segarahvatantsuring, näitering, käsitööring, segakoor).
Korraldati kirjandusõhtuid, viktoriine, lugejate konverentse, lisaks toimus seal kirjanduslik kohus O. Toominga romaani "Perekond Kirretid" kohta ning suurejooneline raamatuball. Suvel korraldati lugejatele kirjanduslikke ekskursioone, näiteks Kurgjale, Palamusele ja Vargamäele.
Maigi Ehasalu-Leenurm.
Maigi Ehasalu õppis raamatukogundust Tallinna Kultuurharidusala Koolis. 1962. aastal asus tööle Käru külaraamatukogus juhatajana. Algaastatel oli peamine siht tutvustada NLKP kongresside ja pleenumite otsuseid ja tähistada poliitilisi tähtpäevi. Aastate jooksul korraldas raamatukogu
Tollal oli raamatukogu töötajate ülesanne teha ka erinevaid loendusi, näiteks loomade, rahvastiku, põllukultuuride. Lisaks on Maigi Leenurm olnud valimisjaoskonna sekretär ja sekka esimees enam kui nelikümmend aastat.