tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Chester Nimitz

Chester William Nimitz (24. veebruar 1885 – 20. veebruar 1966) oli Ameerika Ühendriikide mereväelane.
Nimitz asus 1901. aastal õppima Ameerika Ühendriikide Mereväeakadeemiasse, mille lõpetas kiitusega 1904. aastal. Hiljem osales ta I maailmasõjas ning tema juhtimisel sooritati esimene sõjalaeva merel tankimine. 1941. aastal määras president Franklin Roosevelt pärast Pearl Harbori rünnakut Nimitzi Vaikse ookeani laevastiku ülemjuhatajaks. 1944. aastal ülendati Nimitz laevastikuadmiraliks, mis on Ameerika Ühendriikide mereväe kõrgeim auaste. 
1945. aastal allkirjastas Nimitz Ameerika Ühendriikide nimel Jaapani alistumise dokumendi. Sõja järel pooldas Nimitz ettepanekut võtta tuumaenergia kasutusele Ameerika Ühendriikide allveelaevadel ning esimene selline allveelaev, USS Nautilus, valmis 1955. aastal. 
Nimitz lahkus mereväest 1947. aastal, kuid kuna laevastikuadmiral on eluaegne amet, oli ta ametlikult kuni surmani tegevteenistuses.
Nimitz suri 1966. aastal ja ta oli viimane elusolev laevastikuadmiral. Ta on maetud Golden Gate'i riiklikule kalmistule.
Chester Nimitzi järgi on nimetatud lennukikandja USS Nimitz.
Monastõrõštše

Monastõrõštše (ukraina Монастирище, vene Монастырище) on linn Ukrainas Tšerkassõ oblastis, Monastõrõštše rajooni halduskeskus. Monastõrõštše asub Tšerkassõst umbes 175 km läänes ja Umanist ligikaudu 40 km loodes.
Monastõrõštšet on esmamainitud 1613. aastal, linnaõigused sai 1985. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Monastõrõštše elanikest ukrainlasi 97,18%, venelasi 2,18%, valgevenelasi 0,12% ja juute 0,12%.
Tõnis Liinat

Tõnis Liinat (sündinud 13. detsembril 1985 Tallinnas) on Eesti ettevõtja ja poliitik, Pirita linnaosa vanem (2019–2022).
Detsembrist 2016 kuni 15. juulini 2022 oli ta Keskerakonna liige.
Töö ja haridus.
Hariduselt on ta arborist (lõpetas 2015. aastal Pärnu kutsehariduskeskuses arboristi eriala) ja tegutsenud eraettevõtluses.
Liinat on alates 2015. aastast töötanud Pirita linnaosavalitsuses ja keskkonnaametis mitmel ametikohal. 2019. aastal töötas ta Pirita linnaosavalitsuses arendusnõunikuna, 2019. aasta maist kuni 2022. aasta 14. juulini oli Pirita linnaosa vanem. 
Korruptsioonisüüdistus.
2022. aasta 4. juulil pidas Kaitsepolitseiamet Tõnis Liinati kinni korduva altkäemaksu võtmises kahtlustatavana ning Harju Maakohus otsustas 5. juulil Liinati kaheks kuuks vahi alla võtta. Tallinna Ringkonnakohus otsustas 27. juulil Tõnis Liinati vahi alt vabastada.
Põhja ringkonnaprokuratuuri esitatud kuriteokahtlustuse kohaselt maksis ettevõtja Tiit Kurvits 2020. aasta aprillis GT4U Eesti OÜ arvelt kinni Tõnis Liinati auto remondi maksumusega 3987 eurot ning vastutasuks andis Liinat linnaosavanemana riigihangete menetlustes korraldusi, nii et linnaosavalitsus sõlmis Pirita puhkeranna hoolduslepingu Kurvitsa ettevõttega GT4U Eesti OÜ. Lisaks võttis Liinat kahtlustuse järgi oma tuttavalt ettevõtjalt Erki Piirsalult käesoleva aasta kevadel viies episoodis sularaha 21 545 eurot ning vastutasuks tegi ta linnaosavanemana veebruarikuust maikuuni Piirsalu juhitavate äriühingute kasuks otsuseid ja toiminguid.
2024. aasta novembris mõistis Harju maakohus Tõnis Liinati süüdi korruptsioonikuritegudes ning talle määrati nelja ja poole aasta pikkune vangistus, millest kohe ärakandmisele kuulus viis kuud. Ühtlasi konfiskeeritakse talt kuritegelikul teel saadud 20 000 eurot.
Juunis 2025 lükkas Tallinna ringkonnakohus tagasi Tallinna linna 170 000 euro suuruse kahjunõude Liinati vastu, leides, et linnavalitsus esitas nõude valedel alustel.
Rahačoŭ rajoon

Rahačoŭ rajoon on 2. järgu haldusüksus (rajoon) Homieli oblastis Valgevenes. Rajooni pindala on 2067 km². 2016. aasta seisuga elas seal 57 776 inimest.
Rajoon moodustati 1924. aastal, aastast 1938 Homieli oblasti koosseisus. Tänapäevastes piirides on rajoon aastast 1966. See koosneb järgmistest külanõukogudest: Aziarany, Bałotnia, Cichiničy, Dvareci, Doŭski, Hadziłavičy, Haradzieci, Kisciani, Kurhańnie, Pobałaŭ, Staroje Siało, Stoŭpnia, Zabałaćcie, Zapolle, Zbaroŭ, Zvanieci ja Žuravičy külanõukogu. Lisaks moodustab omaette haldusüksuse veel Rahačoŭ linn, mis on ka rajooni halduskeskus. Teisi asulaid: Bielick, Doŭsk, Iljič, Svieržań, Zvaniec.
Rajoon asub Kesk-Biarezina tasandikul, keskmine kõrgus on 152 meetrit. Kõrgeim koht (173 meetrit) asub Zvanieci küla juures. 30 % rajoonist katavad metsad. Tähtsaimaks jõeks on Dnepr, teised suuremad jõed on selle lisajõed Druc ja Dobasna jõgi. 
2009. aasta seisuga oli elanikest 91,88% valgevenelasi, 4,91% venelasi ja 3,21% muust rahvusest inimesi. 70,19% elanike emakeeleks oli valgevene keel, 24,96% elanike emakeeleks oli vene keel. Koduse keelena kasutas valgevene keelt 32,11% elanikke, vene keelt aga 55,97%.
Inimmõõde

Inimmõõde (inglise keeles "human scale") on inimeste, neid ümbritseva keskkonna ja objektide suhte iseloomustamine ning selle abil mugava disaini loomine. Inimmõõtmega arvestatakse sellistes valdkondades nagu tööstus, protsessid, teenused, tooted, linnaruumi ja arhitektuur.
Kujundamisel tuleb planeeritav ruum mugavdada/kohandada inimese järgi ja mitte vastupidi. Meeles tuleb pidada inimese mõõte ja meeli ning nende haaret. Muuta kujundatav ruum nii mugavaks, turvaliseks ja tervislikuks kui võimalik. Inimmõõde jaguneb kaheks: 
Mõlemad faasid jagunevad omakorda kaheks: füüsiliseks ja psühholoogiliseks. See jaotus kindlustab, et kujundatud objektid oleksid kõige efektiivsemaks kasutamiseks inimesele sellisel moel, et need kutsuksid esile parima psühholoogilise vastuse. 
Inimmõõte eesmärk arhitektuuris on luua keskkond, mis oleks võimalikult paljudele inimestele mugav. See tähendab, et tuleb luua sobivate mõõtmetega ruumid, millel on piisavalt kõrged laed, laiad uksed, paraja suurusega koridorid jne. Tänapäeva ehituseeskirjad näevad ette teatud normide ja standardite täitmist, kuid olulisem on võtta arvesse kasutajaskonda ja hoone otstarvet. Standardeid järgides võivad jääda tegelikud ruumi vajadused täitmata. Inimmõõde ei mõjuta mitte ainult inimesi vaid ka ruumi ja sisustust. Magamistoas näiteks peaks olema piisavalt ruumi, et keskmise suurusega voodi mugavalt ära mahuks. Büroohoonetes peab küllalt ruumi olema laudadele, ühisaladele, koosoleku ruumidele jne. Ruumi kujundates tuleb arvestada vanainimeste, laste ning liikumisraskustega inimeste vajadustega, et tagada ka neile hea ligipääsetavus.
Taani arhitekt Jan Gehl on täheldanud, et arhitektid on viimase poole sajandi jooksul ära unustanud õige inimmõõtme. Kui vaadata vanemaid linnasid, (näiteks Veneetsia), neile omaste väikeste ja kitsate tänavatega, on näha, et need on loodud just inimest silmas pidades. Veneetsia puhul on keskmine tänava laius 3m, mis aitab tekitada huvitavaid jutunurki ja muid sotsiaalseid ruume. See on intiimne ja hubane linn, millele vastandub näiteks Dubai, mis ei ole absoluutselt inimmõõdet silmas pidades ehitatud. Samas ei saa täiesti ära kaotada suuremaid tänavaid, kus oleks võimalik transpordivahendiga võimalikult kiiresti punktist A punkti B jõuda, kuid kohtades, kus inimesed käivad rohkem jala peaks olema elamismugavused kõige paremad.
Bent Rushmore

Bent Rushmore (sündinud 6. mail 1978 Tallinnas) on Eesti popmuusik. 
Ta viljeleb bluusi ja elektroonilist muusikat ning on ansambli Köömes juhtkitarrist.
Lapsepõlv.
Bent Rushmore'i lapsepõlv möödus Nõukogude-aegses Eestis, kus läänelik popmuusika oli enamasti keelatud. Selline piiramine viis muusika kuulamise ja jagamise põranda alla. Benti isa töötas päeval taksojuhina ning smugeldas öösiti vinüülplaate. Ta ostis Tallinna külastavatelt välismaalastelt lääne vinüülplaate, salvestas muusika kassetilindile ja müüs kassetid salaja kohalikele DJ-dele ja muusikahuvilistele. See oli tol ajal hea lisasissetulekuallikas. Just sel perioodil, aidates isa igapäevase salvestuse juures (peamiselt vajutades nuppe "record", "pause" ja "dolby"), kasvas Bentis armastus muusika vastu.
Muusikakarjäär.
1990. aastatel hakkas Bent oma isa muusikakogu kasutades DJ-tööd tegema. 2005. aastal ostis ta oma esimese elektrikitarri.
Ansambel Köömes sündis, kui 2006. aastal esitles Bent sõpradele oma kitarrimänguoskusi ja kuulis, et sõbrapoiss Paul Aguraiuja oli samuti basskitarri soetanud ning harjutas selle mängimist. Koos leidsid nad trummariks Rasmus Nurga ning hakkasid trummari kodumaja keldris laule kirjutama ja proove tegema.
Köömes on arenenud kuueliikmeliseks rokkansambliks, ilmunud on neli stuudioalbumit. Köömest mängitakse Eesti raadiojaamade ja ansambel on andnud kontserte paljudel Eesti lavadel.
Soolokarjäär.
Bent, kes on üks Köömese lugude kaasautoreid, on jätkanud ka muusika kirjutamist sooloartistina. Tema esimene sooloalbum "Soi Dog" avaldati 2017. aastal. "Soi Dog" on depressiivne bluusialbum, käsitleb igapäevaelu raskusi, väsimust ja kõige mõttetuse adumist. Album püüab leida elu tähendust, kuid mõistab üksikisiku võimetust seda teha.
Bentile on südamelähedaseks saanud ka elektrooniline muusika ja süntesaatorid. Ta kirjutab ja avaldab uut muusikat ning tuuritab bändiga Köömes mööda Eesti Vabariiki.
Eesti Superkarikas 2020

Eesti Superkarikas 2020 oli 25. Eesti Superkarika võistluste finaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Narvas Narva Kalev-Fama staadionil, ning mängisid Meistriliiga 2019 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2019 võitja JK Narva Trans.
Mängu eel.
Flora on viimasest neljast Superkarika finaalist osalenud kolmes ning viimati tõsteti karikas pea kohale 2016. aastal. Flora ja Trans on omavahel ka Superkarika mängus kohtunud, kui 2012. aasta kallutas Sportland Arenal toimunud matši 4:0 enda kasuks pealinnameeskond. 2012. aasta kaotus ja Levadiale allajäämine 2001. aastal olid Narva ainsad kaotused Superkarikas, sest 2007. ja 2008. suutis Trans kahel aastal järjest Superkarika võita! Flora on olnud võistluse edukaim meeskond üheksa karikavõiduga.
Mängu eel esitas Eesti hümni Narva poistekoor. 
Superkarika toimumist piirilinnas toetas Integratsiooni Sihtasutus.
Mäng.
Kokkuvõte.
Tallinna FC Flora alistas Narvas peetud Eesti superkarikafinaalis kohaliku Transi 2:0, teenides oma ajaloo kümnenda superkarika.
Skoori avas Konstantin Vassiljevi madalast nurgalöögist Rauno Sappinen juba kuuendal minutil. Teisele Raunole andis Vassiljev resultatiivse söödu 83. minutil, kui lõppskoori vormistas Alliku.
Trans mängis viimase veerandtunni vähemuses, kuna Elysée sai oma teise kollase kaardi. Kohtunik Roomer Tarajev eemaldas ka Transi abitreeneri Ilgar Nabievi.
Otsepilti mängust näitas Soccernet.ee.
Peale mängu.
Narva Transi peatreener Cenk Özcan oli pärast mängu väga kriitiline Roomer Tarajevi juhitud kohtunikebrigaadi aadressil, liigitades nad enda vastasteks ja Flora toetajateks.
Otsekülv

Otsekülv on põllukultuuride viljelusviis, kus kultuurid (näiteks teravili, õlikultuurid, heintaimed jt) külvatakse eelneva kultuuri kõrde, mida enne külvi ei ole haritud. 
Tehnoloogia põhiagregaadiks on külvik. Maailmas võeti see tehnoloogia kasutusele 1950. aastatel, kui õpiti umbrohtu tõrjuma keemiliste preparaatidega, mis ei pidurdanud kultuurtaimede kasvu. XXI sajandi alguses kasutati otsekülvi maailmas enam kui 72 miljonil hektaril. Otsekülvi rakendati ulatuslikult Ameerika Ühendriikides, Kanadas, Uus-Meremaal, Austraalias, Argentinas ja mõnevõrra ka Euroopas. 
Eestis hakati otsekülvitehnoloogiat tootmises kasutama 2000. aastal. Julgust katsetada andsid Soome põllumehed, kes olid teravilja kasvatades edu saavutanud ning töötanud selleks välja spetsiaalse külviku. 
Otsekülv nõuab vähem tööjõudu ja otsekülviga külvatud taimede viljad võivad kiiremini valmida. 
Otsekülvi eripära.
Otsekülv ilma eelneva kultiveerimiseta tähendab külvi, kus mulda haritakse minimaalselt ja säilib mulla niiskus. Hea mikrokliima loovad eelmise kultuuri koristusjäägid, need pakuvad ka uutele taimedele kaitset külma ja tuule eest, ning oluliselt väheneb erosioon ja sellega seotud toitainete äravool. 
Kui kasutada otsekülvi tehnoloogiat, siis on alati mõistlikum kombikülvata. See teeb toitained taimedele otseselt kättesaadavamaks isegi siis, kui pärast külvi otseselt vihma ei saja, nii on tagatud kindlam tärkamine. Samuti säästab see tööaega, tekitab vähem mullatihest ja on majanduslikult kasulikum.
Otsekülvi jaoks on oluline on korralik viljavaheldus, kus teraviljad vahekultuuridega vahelduvad. Oluline on, et muld oleks võimalikult vähe tallatud ja pind võimalikult tasane, et sellele oleks hea koristusjäägid ühtlaselt laiali jaotada.
Näpunäited otsekülviks.
Enne seemnete külvamist veenduge, et külvimaa oleks umbrohuvaba. Seemneid tuleks külvata kolm korda sügavamale kui nende ümbermõõt. Seemned tuleks suruda õrnalt niiskesse pinnasesse, et need omavahel kokku puutuksid. Samuti vajavad mõningad seemned valgust. Pöörake erilist tähelepanu pakil olevale teabele, millal külvata. Mõned seemned või seemikud ei kannata külma, mõned aga nõuavad idanemiseks külma perioodi.
Otsekülviga külvatavaid köögivilju.
Uba, peet, porgand, hernes, redis, spinat, naeris, suvikõrvits, melon.
Brigaad (telesari)

"Brigaad" (vene keeles Бригада (Brigada)) on Venemaa 15-osaline kriminaal-telesari, mida Venemaal näidati esimest korda 23. septembrist 16. oktoobrini 2002.
Eestis näitas "Brigaadi" Kanal 2 sügisel 2004.
Sarja tegevus toimub Nõukogude Liidus ja Venemaal aastatel 1989–2000. 
Peategelased on neli sõpra – Aleksandr Belov, hüüdnimedega Saša ja Valge (Белый), keda kehastab Sergei Bezrukov; Kosmos Holmogorov (Kos), keda kehastab Dmitri Djužev; Viktor Ptšjolkin, hüüdnimega "Mesilane" (Пчёла), keda kehastab Pavel Maikov; ja Valeri Filatov (Fil), keda kehastab Vladimir Vdovitšenkov. 
Sõbrad moodustavad alguses väikese jõugu, mis peale Nõukogude Liidu lagunemist kasvab varakapitalistlikul erastamisaja Venemaal suureks kuritegevusorganisatsiooniks. Suurem tähelepanu sarjas keskendub Sašale, kellest saab jõugu liider.
Kuntsevo (linn)

Kuntsevo on endine linn Venemaal Moskva piirkonnas.
Ajalooallikates on asulat esmamainitud 1622. aastal. 1925. aastast linn, 1960. aastast Moskva linnarajoon (munitsipaalringkond). Enne Moskvaga liitmist 1959. aastal elas Kuntsevos 128 700 inimest.
Vestfaali madalik

Vestfaali madalik on lauge maastik peamiselt Saksamaa Vestfaali piirkonnas, kuigi väikesed alad kuuluvad ka Nordrheini (äärmises edelaosas) ja Alam-Saksimaasse (põhjaservas). Koos Alam-Reini madalikuga läänes on see Põhja-Saksa madaliku teiseks lõunapoolseim piirkond, Kölni madaliku järel. See on saksa keeles tuntud kui "Westfälische Bucht" (Vestfaali laht), "Münsterländer" või "Westfälische Tieflands-" või "Flachlandsbucht" (Münsterlandi või Vestfaali madalik või tasandik).
Vestfaali madalik koosneb Münsterlandi üksikutest piirkondadest, Emscherlandist (lääne)lõunas ja veelgi kaugematest lõunapoolsetest piirkondadest, mis külgnevad Sauerlandiga Hellwegi ümbruses.
Vestfaali madalik klassifitseeritakse Saksamaa looduslike piirkondade suureks üksusrühmaks ja on Saksamaa looduslike piirkondlike jaotuste käsiraamatus ("Handbuch der naturräumlichen Gliederung Deutschlands") number "54" ning BfN süsteemis piirkond "D34"; mõlemal on samad piirid.
Looduslike piirkondade jaotused.
Looduspiirkonna seisukohast jagunevad Vestfaali madaliku suuremad üksusrühmad järgmisteks kolmenumbrilisteks "suuremateks üksusteks":
Paiknemine.
Vestfaali madalik on oma iseloomult valgla, kuna seda ümbritsevad kirdes ja idas Alam-Saksi kõrgustik ning lõunas Süderi mägismaa põhjaosa. Need künkad tõusevad mitusada meetrit madaliku pinnast kõrgemale.
Selle loodusliku piirkonna piir kulgeb põhja poolt päripäeva järgmiselt:
Linnad.
Suurimad elanikekeskused Vestfaali madalikul on linnad Kesk- ja Ida-Ruhrimaal Ruhri jõest põhjas piirkonna edelaosas, ning Münster keskosas, Gütersloh põhjaosas ja Paderborn idaservas. Bielefeld ise asub piirkonnast väljas Teutoburgi metsa teises servas, kuid mõned selle osad asuvad madaliku põhjaosas (Brackwede, Senne, Sennestadt).
Kõige rahvarohkemad linnad Vestfaali madalikul on (sulgudes nende elanike arv tuhandetes):
Jõed.
Kõige olulisemad jõesüsteemid on:
Tähendus.
Seda piirkonda kutsutakse aeg-ajalt saksa keeles "Münsterländische Bucht" (Münsterlandi laht), sest suur osa sellest madalal paiknevast tasandikust asub Münsterlandi kesk- ja idaosas. Seetõttu kasutatakse seda "pars pro toto" kogu piirkonnale.
Mõiste "Bucht" ("laht") kasutamine tuleneb piirkonna geoloogilisest päritolust, mida ümbritsevad pooled Mittelgebirge servad. Kunagi moodustas see kriidiajastu mere rannajoonel lahe, mille kuju võib topograafias märgata.
Rahvastik.
Enamik Vestfaali madaliku elanikkonnast elab lõunapiiriga külgneval alal, Saksamaad läbiva ajaloolise Hellwegi ida-läänesuunalise kaubatee piirkonnas ja eriti Põhja-Ruhrimaal.
Paleontoloogia.
Vestfaali madaliku erinevates kohtades on pinnaalustes kriidiajastu kivimikihtides leitud hiiglaslikke ammoniite, näiteks kui Dortmundi ehitati maa-alune raudteevõrk. Need peajalgsed, koja läbimõõduga rohkem kui 2 m, on suurimad teadaolevad selgrootud.
Aru mõis (Haljala)

Aru mõis (saksa keeles "Arro") oli Vanamõisa mõisa karjamõis Haljala kihelkonnas Virumaal, tänapäeva Auküla küla lähedal Haljala vallas Lääne-Virumaal.
Ukraina Rahvuslik Reforminõukogu

Ukraina Rahvuslik Reforminõukogu (ukraina keeles Національна рада реформ) on konsulteeriv organ, mis nõustab Ukraina presidenti.
Serhi Deineko

Serhi Deineko (ukraina keeles Сергій Васильович Дейнеко, sündinud 5. aprillil 1975 Birobidžanis) on Ukraina piirivalvur.
Döring

Döring on saksa perekonnanimi ('tüüringlane').
Eestis on perekonnanime Döring pandud neljas mõisavallas Harju- ja Läänemaal. Nimede eestistamisel määrati Döringi-nimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Kõrve, Leetjärv, Saviste, Teearu ja Valing. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Roska

Roska on eesti perekonnanimi.
Perekonnanime Roska on pandud Lindi mõisavallas Audru vallas Pärnumaal ja Holstre mõisavallas Paistu kihelkonnas Viljandimaal. Nimede eestistamisel määrati sellenimelistele isikutele uueks perekonnanimeks Orasmaa, Rajang ja Roosaar. 1. jaanuaril 2020 sellise perekonnanimega inimesi Eestis ei ela või on neid vähem kui 5.
Eesti Superkarikas 2019

Eesti Superkarikas 2019 oli 24. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2018 võitja Nõmme Kalju FC ja Eesti karikas 2018 võitja Tallinna FCI Levadia.
Mängu eel.
Levadia ka eelmise aasta superkarika võitja, kui 2:2 viigiga lõppenud normaalaja järel alistati penaltiseerias FC Flora. Kalju on mänginud superkarikat kahel korral, kui 2013. aastal kaotati Levadiale 0:3 ning 2016. aastal jäädi sama tulemusega alla Florale.
Mängu eel esitas Eesti hümni Stefan. 
Mäng.
Kokkuvõte.
Eesti jalgpallihooaja avakohtumise võitis Nõmme Kalju FC, kes alistas kaotusseisust välja tulles 3:2 Tallinna FCI Levadia, võites seeläbi oma ajaloo esimese superkarika. 
Levadia tuli mängule vastu eelmise aasta superkarika võitjana, Kalju oli selle karika nimel mänginud kahel korral, kuid nii 2013. kui ka 2016. aastal saadi selged kaotused. Kompava alguse järel viis Igor Žurahhovski avapoolaja lõpus Levadia juhtima, ent teisele poolajal tegi Kalju tormilise alguse.
Esmalt lõi värava Igor Subbotin, mida ei loetud ära Alex Matthias Tamme poolt Sergei Lepmetsale tehtud vea tõttu. Hetk hiljem teenis Liliu penalti, mille realiseeris nõmmekate kapten Maximiliano Ugge. Lepmets ei suutnud Tammega kokkupõrkamise tõttu aga mängu pikalt jätkata ning täistunni täitumisel lonkas ta väljakult ära, andes võimaluse Artur Kotenkole.
62. minutil lõi Kalju Kotenkole esimese ära, kui Tamm koksas mõnelt meetrilt väravasse Liliu söödu. 70. minutil jättis Andri Markovitš kolm levadiakat pealtvaatajaks ning keerutas seejärel palli ristnurka, viies Kalju juba 3:1 ette. 77. minutil vastas iluväravaga Kirill Nesterov, kuid kuuest üleminutist hoolimata Levadia enne lõpuvilet viigiväravani ei jõudnud ja pidi leppima kaotusega.
Otsepilti mängust näitas Soccernet.ee.
Mala Võska

Mala Võska (ukraina Мала Виска, vene Малая Виска) on linn Ukrainas Kirovohradi oblastis, Mala Võska rajooni halduskeskus. Mala Võska asub Kropõvnõtskõist umbes 48 km lääneloodes.
Asula rajasid 1752. aastal Bessaraabiast saabunud ümberasujad. Linnaõigused sai Mala Võska 1957. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Mala Võska elanikest ukrainlasi 95,59%, venelasi 3,43%, valgevenelasi 0,35%, moldaavlasi 0,22% ja armeenlasi 0,12%.
2020. aasta võidupüha paraad Minskis

2020. aasta võidupüha paraad Minskis oli 2020. aasta 9. mail Valgevene pealinnas Minskis peetud sõjaväeparaad tähistamaks kolmveerand sajandi möödumist teise maailmasõja lõpust Euroopas.
Paraadile osalema kutsutud Venemaa ja Hiina väeüksused loobusid osalemast.
Kõrgeima auastmega väliskülalisena osales paraadil Venemaa saadik Valgevenes Dmitri Mezentsev.
Ametlikel andmetel oli 9. mai seisuga riigis koroonaviirushaiguse läbi surnud 126 inimest, nakatunute arv oli 22 052 inimest. Sama allika andmetel tõuseb nakatunute arv märkimisväärselt 5–7 päeva pärast usulisi ja massiüritusi.
Reutersi andmetel olevat president Lukašenko nimetanud koroonaviirushaigusega seotud kartusi psühhoosiks ja soovitanud rakendada haiguse "seljatamiseks" viina joomist, saunatamist ja jäähoki mängimist.
Gordan Grlić Radman

Gordan Grlić Radman (sündinud 6. juunil 1958 Prisojes Tomislavgradi lähedal) on Horvaatia poliitik ja diplomaat. Ta on 22. juulist 2019 Horvaatia välis- ja Euroopa asjade minister.
Ta on sündinud 1958. aastal Prisojes Tomislavgradi lähedal (asub praeguse haldusjaotuse järele Hertseg-Bosnia kantonis Bosnia ja Hertsegoviina Föderatsioonis). Ta lõpetas 1982. aastal bakalaureusekraadiga Zagrebi ülikooli põllumajandusteaduskonna. 1991. aastal lõpetas ta kaheaastase kraadiõppe Institut für Kaderschule juhtimiskoolis Šveitsis Bernis. 2002. aastal lõpetas ta rahvusvaheliste suhete alal Zagrebi ülikooli politoloogia teaduskonna, kus 2007. aastal sai doktorikraadi väitekirjaga "Neutraalsus ja uus Euroopa julgeolekuarhitektuur".
Aastatel 1984–1991, kui ta töötas Šveitsis Melior-Haefliger AG-s, oli ta aktiivne Horvaatia diasporaas Šveitsi Horvaatia kultuurikogukonna presidendina (1984–1988) ja kaassponsorina koos Horvaatia-Šveitsi ärikonsultandi esindaja Davor Pavunaga.
Aastatel 1991–1992 töötas ta Zagrebi ülikooli arstiteaduskonna ärisekretärina (juhataja Mate Granić, kellega ta sõbrunes) ning oli Horvaatia valitsuse põgenike ja ümberasustatud isikute ametis vabatahtlikuna (töötades diasporaaga) ja Horvaatia tervishoiuteenistuse jaoks (humanitaarabi).
1992. aastal ja hiljem aitas ta taasiseseisvunud Horvaatia diplomaatiliste ja konsulaaresinduste asutamisel Bernis, Genfis ja Zürichis.
Seejärel teenis ta Horvaatia saatkondades Bulgaarias (1994–1996) ja Ungaris. Aastatel 1997–2012 töötas ta koos Mate Granićiga Horvaatia välisministeeriumis, muu hulgas Kesk-Euroopa osakonna juhatajana (2004–2009) ja Doonau komisjoni sekretärina (2011–2014). Aastatel 2010–2012 juhtis ta rahvusvaheliste uuringute keskust.
Aastatel 2012–2017 oli ta Horvaatia suursaadik Ungaris, aastatel 2017–2019 oli ta Horvaatia suursaadik Saksamaal.
22. juulist 2019 on ta Horvaatia välis- ja Euroopa asjade minister (Marija Pejčinović Burići asemel).
Isiklikku.
Ta on abielus ja tal on kolm last. Usutunnistuse poolest on ta katoliiklane. Ta räägib vabalt saksa, inglise, bulgaaria ja ungari keelt.
Ukrajinka

Ukrajinka (ukraina Українка) on linn Ukrainas Kiievi oblastis Obuhhivi rajoonis. Asub 38 km kaugusel Kiievist Dnepri ja Stugna kaldal.
Ukrajinkat on esmamainitud 15. sajandi alguses. Asula kasvas koos 1977. aastal valminud Trõpilja elektrijaama ehitusega. 1979. aastal sai linnaks.
1989. aastal oli linna elanike arv 16 327. 2019. aastal oli linnas 16 056 elanikku.
Linna haldusalasse kuulub ka Pljutõ küla.
Hugo de Jonge

Hugo Mattheüs de Jonge (sündinud 26. septembril 1977 Bruinisses Zeelandi provintsis) on Hollandi poliitik, ta kuulub erakonda "Christen Democratisch Appèl". Ta oli 26. oktoobrist 2017 kuni 10. jaanuarini 2022 Hollandi terviseminister; ühtlasi oli ta samaaegselt ka Hollandi asepeaminister.
Ta õppis Rotterdamis "Hogeschool Inholland"'is, mille lõpetas algklasside õpetajana. Seejärel lõpetas ta Zwolles algklasside koolijuhi kvalifikatsiooniga.
Pärast viis aastat haridusalast tööd otsustas ta minna üle poliitikasse, tegutsedes 2004. aastal Esindajatekojas CDA-fraktsiooni poliitilise assistendina. Aastatel 2006–2010 töötas ta haridus-, kultuuri- ja teadusministeeriumis poliitilise CDA ministri Maria van der Hoeveni ja riigisekretäri Marja van Bijsterveldti assistendina ning oli keskastmehariduse kvaliteedi parandamisele keskendunud poliitikaassistent.
Prjamõi

Prjamõi (ukraina keeles Прямий) on Ukraina telekanal. 
Saatejuhid.
2017. aastast on üheks kanali saatejuhiks Vassilissa Frolova.
Endised saatejuhid.
2017–2019 oli kanali saatejuhiks Jevgeni Kisseljov.
5. kanal (Ukraina)

5. kanal (ukraina keeles 5 канал) on Ukraina telekanal.
Horopleetkaart

Horopleetkaart (eesti keeles ka koropleetkaart) ehk kartogramm on temaatiline kaart ehk teemakaardi tüüp, mis näitab geograafilise kaardi baasil mingi nähtuse esinemust või esinemuse intensiivsust, põhinedes statistilise näitaja klassifitseeritud väärtustele (nt rahvastiku tihedus või paiknemine, leviku intensiivsus, ulatus, territoriaalsed erisused), kus eri piirkonnad on määratud administratiiv- või muu statsionaarse piiriga (nt maakonniti või riikide kaupa), mida kujutatakse värvitud (toonitud, varjutatud) pinnaosadena, erisuguse viirutusega (nt erinevalt punkteeritud, viirutatud) või kolmemõõtmelisuse illusiooni loovate efektidega.
Kasutamine.
Horopleetkaardid pakuvad lihtsat võimalust esitada ilmestavalt mingi väärtuse muutumist või varieeruvust teatud olemasolevates piirides. Lisaks on see kõige levinum teemakaartide tüüp, sest enamik avaldatud statistilistest andmetest esitatakse üldiselt rühmitatult, näiteks riikide, maakondade, valdade ja linnade kaupa, mis võimaldab neid andmeid mugavalt töödelda kasutades selleks ruumiliste andmete töötluseks mõeldud programme (nt GIS).
Koropleetkaarte võib kasutada siis, kui nähtuse olemus on diskreetne ja teda saab kujutada hästipiiritletud geograafilise alana. Näiteks sobivad koropleetkaardil kujutamiseks elanike keskmine sissetulek valdades, maa hinnaklass linnaosas jms. Koropleetkaardiga ei ole otstarbekas esitada näiteks keskmist õhutemperatuuri, sest mingisse vahemikku jääv keskmine temperatuur ei levi korralikult piiritletaval alal.
Koropleetkaartide tüüpiline kasutusala on statistiliste andmete lausaline esitamine arvestuslike geograafiliste üksuste kaupa: omavalitsused, rajoneeringuüksused, administreerimis- või majandamisüksused (nt müügipiirkonnad, metsakvartalid). Kujutusviis peaks võimaldama võrrelda nähtuse geograafilist jaotumust ja aitama tuvastada regionaalseid iseärasusi.
Tavaliselt esitatakse koropleetkaardid kas võrdsete vahemikega või jaotatuna nii, et igas vahemikus oleks võrdne arv elemente. Täpselt sama informatsiooni kujutamine erinevate klassidega võib anda väga erineva tulemuse.
Koropleetkaartide puhul on eriti oluline, et väärtused oleksid sobivalt klassifitseeritud. Minimaalse ja maksimaalse väärtuse vahe on võimalik jagada intervallideks mitmel erineval viisil, millest osade määramine nõuab eraldi analüüsimeetodite rakendamist. Klasside arvul on ka kindel roll: neid ei saa välja tuua liiga palju (pole jälgitav) ega liiga vähe (ei ütle midagi). Optimaalseks arvuks on viis-kuus, paaritu isegi parem – siis on keskmine tulemus paremini silmatorkav. Liigse hulga klasside arvu loomist piirab ka inimese silma limiteeritus hõlpsalt eristada suures koguses värve.
Liumägi

Liumägi on enamasti lastele mõeldud rajatis (mänguvahend), milles kasutaja saab mööda kalde all paigutatud renni libiseda ülevalt alla. Liumäed on sageli avalikel mänguväljakutel. Need on valmistatud enamasti roostevabast plekist või plastikust.
Liumägesid on ka veeparkides. Sarnased, kuid pealt suletud rajatised on liutorud.
Pulk

Pulk on eesti perekonnanimi.
2020. aasta 1. jaanuari seisuga oli Eestis perekonnanimi Pulk 320 inimesel: 153 mehel ja 167 naisel. Perekonnanimede levikult on Pulk meeste puhul 454. kohal ja naiste puhul 448. kohal. Nimi on levinuim Saare maakonnas, kus neid on 10 000 elaniku kohta 11,93.
Lebedjan

Lebedjan on linn Venemaal Lipetski oblastis, Lebedjani rajooni keskus. Asub Doni jõe ääres, 53 km Lipetskist loodes.
Asulat on esmamainitud 1605. aastal. 1779. aastal sai linnaõigused.
Linna elanike arv 2001. aastal oli 21 300 ja 2018. aastal 19 300.
Rivikord

Rivikord on sõjaväes vm ettenähtud (ühel joonel kõrvuti) ülesrivistumise kord, sellisel viisil liikumine. Alates umbes XIX sajandist kasutusel peamiselt tseremoniaalsetel üritustel (nt sõjaväeparaadid, riiklikud vastuvõtud jm), eelnevatel sajanditel nt ka väeüksuste korraldus lahingutes.
Bielick

Bielick (transkribeerituna Belitsk) on alevik (endine alev) Valgevenes Homieli oblasti Rahačoŭ rajooni Stoŭpnia külanõukogus. Asula asub merepinnast 133 meetri kõrgusel, oblasti keskusest Homielist 80 ja rajooni keskusest Rahačoŭ linnast 28 kilomeetri kaugusel.
Alevikus on postkontor, keskkool, raamatukogu ja klubi. Seal asuvad turbatööstus ja briketivabrik.
Asula tekkis 1948. aastal rajatud turbatööstusettevõtte juurde. Aastast 1951 oli see alevik. 12. jaanuaril 1960 sai sealne alevik alevi staatuse. Aastal 2011 muudeti Bielick taas alevikuks.
Sõjaväeparaad

Sõjaväeparaad on rivikorras liikuvate sõjaväelaste ja sõjatehnika liikumine/ülevaatus, mida kasutatakse näiteks mingi sündmuse tähistamiseks, territooriumi elanike ühtekuuluvustunde tugevdamiseks jne. Erinevad riigid rakendavad ürituse korraldamisel erinevaid korraldusi ja lähtuvad erinevatest tavadest.
Uusaeg.
Eesti.
Taasiseseisvumisjärgses Eestis toimuvad sõjaväeparaadid iseseisvuspäeval 24. veebruaril ja võidupühal 24. juunil.
Venemaa.
Venemaal said sõjaväeparaadid alguse Peeter I reformidega, keisririigi ajal toimusid paraadid erinevate sündmuste tähistamiseks vaheldumisi Peterburis ja Moskvas, Nõukogude Liidu relvajõudude paraadid hakkasid korrapäraselt toimuma alates 1918. aasta augustist.
Šarhorod

Šargorod (ukraina keeles Шаргород) on linn Ukrainas Vinnõtsja oblastis, Šargorodi rajooni halduskeskus. Šargorod asub Vinnõtsjast umbes 65 km edelas.
Šargorod on asutatud 1585. aastal, Magdeburgi linnaõigused sai 1588. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Šargorodi elanikest ukrainlasi 97,26%, venelasi 1,44%, juute 0,61% ja poolakaid 0,19%.
Linnas asub 1589. aastal ehitatud Šargorodi sünagoog, mis on üks vanimaid sünagooge Ukrainas.
Beršad

Beršad (ukraina keeles Бершадь) on linn Ukrainas Vinnõtsja oblastis, Beršadi rajooni halduskeskus. Beršad asub Vinnõtsjast umbes 123 km kagus ja Umanist ligikaudu 66 km edelas.
Beršadi on esmamainitud 1459. aastal, linnaõigused sai 1966. aastal.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Beršadi elanikest ukrainlasi 89,29%, venelasi 8,98%, juute 0,61%, moldaavlasi 0,33%, valgevenelasi 0,17%, armeenlasi 0,15%, poolakaid 0,12% ja mustlasi 0,10%.
HR 6819

HR 6819 (ka HD 167128 ja QV Telescopii) on tähesüsteem, mis asub Teleskoobi tähtkujus.
HR 6819 asub tähtkuju edelaosas Paabulinnu ja Altari tähtkujude läheduses. See koosneb kahest B-klassi tähest ja mustast august. Süsteem on vaadeldav palja silmaga ning see paistab muutliku tähena, mille näiv tähesuurus varieerub, jäädes vahemikku 5,31 kuni 5,38. See asub Maast 1120 valgusaasta kaugusel ning liigub eemale kiirusel 15 km/s. 
Mais 2020 teatas Euroopa Lõunaobservatoorium, et on tähesüsteemist leidnud musta augu. See on teadaolevalt Maale lähim must auk ja esimene, mis asub palja silmaga vaadeldavas tähesüsteemis.
NGC 6584

NGC 6584 on kerasparv, mis asub Teleskoobi tähtkujus.
Parves on vähemalt 69 tähte, millest enamik on muutlikud tähed. Parv asub Maast umbes 45 000 valgusaasta kaugusel ja 13 000 valgusaasta kaugusel Linnutee keskosast.
Ürdiaed

Ürdiaed on ravimtaimede aed. Ürdiaedadest kujunesid välja botaanikaaiad.
Ajalugu.
Esimesed ürdiaiad rajati keskajal. Keskajal olid aiad jagatud korrapäraselt eri osadeks, millest ühe osa moodustaski ürdiaed. Paavst Nicolaus V lasi 1447. aastal Vatikanis eraldada maalapi ürdiaia loomiseks, et edendada taimede uurimist. See oli eelkäija akadeemiliste botaanikaaedade loomiseks Pisa ja Padova ülikoolides 1540. aastatel. Nüüdisajal nimetatakse ürdiaiaks nii ravim- kui ka maitsetaimede aeda. Uued ürdiaiad on rajatud Eestis näiteks Põhjaka ja Pädaste mõisa juurde.
Kujundus.
Ürdiaedade kujundusstiil sarnanes keskaegsete aedade kujundusega. Need on jaotatud korrapärasteks istutusaladeks, mis on ruudu- või ristkülikukujulised. Tänu peenarde vahel olevatele teeradadele on neile lihtne ligi pääseda. Seda tüüpi aiad on tänapäevalgi kasutusel, nende võlu peitub lihtsuses ja korrapärasuses.
Tamme talu ürdiaed.
Eestis saab ürditaimedega tutvust teha Pärnumaal Tamme talus. Koos perenaisega on võimalik teha lõhna- ja maitsenaudingutest tulvil jalutuskäik. Talu ürdiaia juurde kuulub aiakohvik, kus saab maitsta kohalikest taimedest valmistatud ürdi- ja marjateed. Samuti on võimalik talupoest kaasa osta meelepäraseid tooteid. Enda loodussõbralike ja keskkonnasäästlike toodete ning teenustega on Tamme talu pärjatud EHE (Ehtne ja huvitav Eesti) märgisega.
Chelsea ürdiaed.
Chelsea ürdiaed asutati apteekrite ühingu eestvedamisel Londonis aastal 1673. Esialgu oli see kasutusel õppeaiana, kus praktikandid said tähtsaid ravimtaimi tundma õppida. See on ühtlasi üks vanemaid botaanikaaedu Londonis. Tänapäeval on aed külastajatele avatud. Seal kasvab ligi 5000 ürdi- ja ravimtaime liiki.
Metsakümblus

Metsakümblus ("forest-bathing") ehk metsateraapia ehk "shinrin-yoku" (森林浴) on jaapani rahvausust pärinev sintoistlik praktika, mis viitab rahulikule jalutuskäigule metsas, eesmärgiga parandada üldist enesetunnet, tervist ja rahulolu, kasutades selleks kõiki viit meelt. See on üks loodusteraapia vorme. 
Ajalugu.
1980. aastatel märkas Jaapani valitsus negatiivseid ilminguid tehiskeskkonnas elavate inimeste tervises. Linnainimestel oli sagenenud depressioon, valud ja mitmed muud stressist tulenevad terviseprobleemid. Mõiste "shinrin-yoku" võttis 1982. aastal kasutusele Jaapani metsaameti direktor Tomohide Akiyama sooviga luua unikaalne bränd, mis aitaks linnastunud inimesed tagasi loodusliku keskkonna juurde.
Metsakümbluse praktika ning uskumus, et loodusel on inimese elus oluline roll, ulatub Jaapani kultuuris kaugele minevikku. Näiteks on toodud, et jaapani haikudes ning lilleseade kunstis ikebanas on selgeid viiteid looduse ja inimese vahelise suhte tähtsusest.
1990. aastatel tõusis Jaapanis hüppeliselt avalikkuse ja meditsiinivaldkonna huvi metsakümbluse praktika vastu. 1990. aastal viidi läbi esimene põhjalikum uuring metsakeskkonna mõjudest inimese füsioloogilisele tervisele. Huvi metsakümbluse vastu on kasvanud ülemaailmseks ning igal aastal tehakse üha põhjalikumaid ja laialdasemaid uuringuid, kuidas looduses viibimine inimese vaimset ja füüsilist tervist positiivselt mõjutab.
Protsessi kirjeldus.
Võimalusel soovitatakse teha metsakümblust regulaarselt.
Mõju tervisele.
Inimpõlvkonnad on alati loodusega koos kasvanud ja tihedates suurlinnades elamine on viimase aja nähtus. Nii on pakutud, et looduses viibimine võiks aidata leevendada inimestel tekkinud terviseprobleeme, sest see on lähedasem inimese loomulikule elukeskkonnale. Chiba ülikooli professor Yoshifumi Miyazaki sõnul, kes on metsakümblust uurinud ja sel teemal eksperimente läbi viinud, on stress üks terviseprobleemidest, mis linnas tekib. Stress võib tekitada omakorda muid terviseprobleeme: selja- kaela- ja õlavalud, kaalu langemine või suurenemine, unehäired, depressioon, südamehaigused jne. Metsakümblus aitab stressi vastu ning parandab seeläbi immuunsussüsteemi, vähendab vererõhku ning aitab lõõgastuda. Vererõhk hakkab langema juba siis, kui on ainult 15 minutit kümmeldud ning kui ühe päeva tegeleda metsakümblusega, siis püsib vererõhk normaalsena kuni viis päeva. Jaapanis viidi läbi katse keskealiste meestega, 19 meest läksid kahele matkale, mõlemal korral liiguti 2,6 km 80 minutiga. Üks matk toimus metsas ja teine linnapiirkonnas. Katsetega selgus, et metsakümbluse programm vähendas pulssi, andis jõudu juurde ning vähendas depressiooni, väsimust, ärevust ja segadust.
Munhwa Broadcasting Corporation

Munhwa Broadcasting Corporation (MBC) on Lõuna-Korea juhtiv raadio- ja televisioonivõrk. "Munhwa" on koreakeelne sõna "kultuur". Selle lipulaeva maapealne telejaam MBC TV on kanal 11 digitaalseks kanaliks.
MBC on 2. detsembril 1961 asutatud Korea maapealne ringhäälinguorganisatsioon, millel on üleriigiline 17 piirkondliku jaama võrk. Ehkki MBC tegutseb reklaamimise alal, on see avalik-õiguslik ringhäälinguorganisatsioon, kuna selle suurim aktsionär on avalik-õiguslik organisatsioon The Foundation of Broadcast Culture. Täna on see multimeediumigrupp, millel on üks maapealne telekanal, kolm raadiokanalit, viis kaabelkanalit, viis satelliitkanalit ja neli digitaalset multimeedia ringhäälingukanalit.
Eesti Superkarikas 2018

Eesti Superkarikas 2018 oli 23. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas EJL jalgpallihallis, ning mängisid Meistriliiga 2017 võitja Tallinna FC Flora ja Eesti karikas 2017 võitja Tallinna FCI Levadia.
Mängu eel.
Algselt Sportland Arenale planeeritud hooaja avamäng toimub ilmaennustusest lähtuvalt EJLi jalgpallihallis.
Möödunud aastal jäi FC Flora Superkarikafinaalis 0:5 alla FCI Tallinnale, kuid suutis seejärel näidata Premium liigas suurepärast mängu ja tuli Eesti meistriks. Kui FCI Tallinn pidi meistrivõistlustel leppima neljanda kohaga, siis Lasnamäe võistkond triumfeeris Evald Tipneri nimelistel Eesti karikavõistlustel. Hooaja lõppedes ühinesid FCI Tallinn ja Premium liigas 2. kohaga lõpetanud FC Levadia, uuel hooajal pallitakse meistrivõistlustel FCI Levadia nime all.
Mäng.
Kokkuvõte.
Flora asus kohtumist juhtima 52. minutil, kui penalti realiseeris Frank Liivak. 66. minutil kahekordistas Flora eduseisu Martin Miller, kes suunas väravasse Rauno Alliku täpse söödu.
FCI Levadia ei andnud alla – 84. minutil tõi meeskonna mängu tagasi Nikita Andrejev ning kolm minutit hiljem olid tablool juba 2:2 viiginumbrid, kui täpne oli vahetusest sekkunud Kirill Nesterov. Kuna seis oli 90 minuti lõppedes viigiline, selgus võitja penaltiseerias.
Flora esimeseks lööjaks oli Liivak, kelle löögi küll Sergei Lepmets esmalt tõrjus, kuid puurilukk tuli väravajoonelt enne lööki välja, mistõttu sai Liivak uuesti proovida. Korduslöök läks latti. Kui mõlemad meeskonnad olid löönud kaks penaltit, oli FCI Levadial 2:0 eduseis, sest Lepmets tõrjus Markus Poomi penalti. FCI Levadia viies lööjast eksis vaid posti tabanud Andrejev ja seega kuulus 4:3 võit neile.
Otsepilti mängust näitas Postimees.ee.
Parvematk

Rafting on rekreatiivne tegevus, mille käigus inimene kasutab jõe või muu veekogu navigeerimiseks spetsiaalset täispuhutavat kummiparve ehk rafti. Tegevus seiklusspordina muutus populaarseks 1950. aastatel. 
Raftingut teatud jõelõikudel peetakse ekstreemspordiks ja see võib lõppeda surmaga, teised lõigud pole aga nii ekstreemsed ega rasked. Rafting on ka kogu maailmas harrastatav võistlussport, mis kulmineerub osalevate rahvaste vahel toimuvatel raftingu maailmameistrivõistlustel. Rahvusvaheline Raftingu Föderatsioon, mida sageli nimetatakse IRF-iks, on ülemaailmne organisatsioon, mis kajastab selle spordi kõiki aspekte.
Parvematka varustus.
Parvematka varustus on märgatavalt arenenud, algselt kasutati Teisest maailmasõjast ülejäänud sõjaväe kummiparvi. Nüüdisajal on parv tehtud väga vastupidavast mitmekihilisest kangast. Tänapäevasesse tüüpilisse rafti mahub 6-12 inimest, kuid on olemas ka 1-2 kohalisi rafte. Parvematkaks vajaliku varustuse alla kuuluvad lisaks kummiparvele ka mõlad, kummiülikond, päästevestid ja kiivrid.
Jõgede klassifikatsioon.
I klass: Tasase vee ning kindla voolusuunaga jõgi, kus on vähe takistusi, mille tõttu riskitase on madal. Sobilik algajatele. 
II klass: Madalad lained ja mõned üksikud kivid, mis on väljaõppinud aerutajale kergesti välditavad. Vajalik vähene aerutamisoskus.
III klass:  Ebakorrapärase kujuga kiire vooluga kärestik, kus esinevad väiksemad lained. Vajalik keskmine aerutamisoskus. Märkimisväärne oht puudub.
IV klass: Sõltuvalt jõest võib esineda suuri vältimatuid laineid, auke või ahendatud käike. Võimsad kuid ettearvatavad kärestikud nõuavad täpset parve käsitlust turbulentses vees, mõeldud edasijõudnutele. Nõuab eelnevat ettevalmistust raja läbitöötlemiseks.
V klass: Tugeva voolu ning suurte lainetega kärestik, kus esineb suuremõõdulisi kive. Vajalik on väga hea aerutamisoskus ning hea füüsiline vorm.
VI klass: Ekstreemsed jõeolud, mida iseloomustavad suured lained ja kivid ning muud ohud. Riskitase on väga kõrge. Sobilikud vaid ekspertidele, vajalik erakordne rafti käsitlemisoskus.
Ajalugu.
Parvematkade ajalugu pärineb juba 1811. aastast kui leidis aset esimene katse navigeerida Snake River jõge. Ilma vajaliku treeninguta, kogemuse ega korraliku varustuseta osutus antud jõgi liiga raskeks ning ohtlikuks. 9. juunil 1940 viis Clyde Smith läbi eduka ekspeditsiooni läbi Snake River kanjoni.
Rafting Eestis.
Eestis leidub parvetamiseks piisava raskusastmega kärestikke vähe. Raftinguks sobivad lõigud on suhteliselt lühikesed, kus piisav veetase on vaid mõni nädal aastas. Kõige populaarsemad raftingu jõed Eestis asuvad riigi põhjaosas, kus leidub mõningaid kiirema vooluga jõgesid, nende hulka kuuluvad näiteks Valgejõgi, Purtse ja Kunda jõgi. 
Ohutus.
Kasutades õigeid ettevaatusabinõudeid on riskitase suhteliselt madal. Rafting on läbi aastate muutunud palju  ohutumaks, seetõttu saavad tuhanded inimesed igal aastal parvematkasid turvaliselt nautida. Inimeste spordialased teadmised on suurenenud ning varustus muutunud spetsialiseeritumaks ja kvaliteetsemaks. Tänu varustuse täiustamisele on ka jõeradade raskusastmed muutnud.
Norra meretagused alad

See on nimekiri Norra Kuningriigi praegustest ja endistest territoriaalsetest valdustest. 
Praegused meretagused alad.
Norra terviklikud piirkonnad, mis on inkorporeerimata alad: 
Svalbardi suhtes kehtivad Svalbardi lepingu sätted. Svalbard ja Jan Mayen on mõnikord kategooriatesse jaotamiseks rühmitatud. 
Norra praegused sõltlased asuvad lõunapooluse piirkonnas: 
Endised sõltlased ja kodumaa.
Nn Suur-Norra hõlmab järgmisi üksusi: 
Taanile loovutatud sõltlased (3. etapp).
Saarte tegelik loovutamise aeg on mõnevõrra vaieldav. Mõned väidavad, et see toimus Taani ja Norra liiduga 1536–1537, kuna Oldenburgi kuningas väitis Norra krooni omandit. Sellest hoolimata viidati neile hilisemates ametlikes dokumentides endiselt "Norra sõltlastena". Ka Kieli rahulepingus öeldakse: "... ja Norra kuningriiki moodustavad provintsid, [..] koos nende sõltlastega (Gröönimaa, Fääri saared ja Island, välja arvatud); [...] kuuluvad täielikult ja on suveräänne vara Rootsi kuningale ... ", mis näitab selgelt, et neid peeti kuni 1814. aastani Norra osaks. 
 Norra vaalapüügitööstuse levik Antarktikasse 20. sajandi alguses ajendas Norrat, kohe pärast iseseisvumist Rootsi-Norra riigist 1905. aastal, jätkama territoriaalset laienemist mitte ainult Arktikas, vallutades Jan Mayeni ja Sverdrupi saared, vaid ka Antarktika. Norra vallutas Bouvet' saare ja vaatas kaugemale lõunasse, pärides ametlikult välisministeeriumilt 45–65° lõunalaiuse ja 35° ja 80° läänepikkuse vahelise piirkonna rahvusvahelise staatuse kohta. Pärast 1907. aasta 4. märtsi Norra valitsuse teist sellist diplomaatilist demarši vastas Suurbritannia, et alad on brittide omad, tuginedes 19. sajandi esimesel poolel tehtud avastustele, ja väljastas 1908. aasta kirjade patendi, mis hõlmab Briti Falklandi saarte sõltuvusi ja millel on alaline kohalik omavalitsus Grytvikenis asutatud 1909. aastal.
Eesti Superkarikas 2017

Eesti Superkarikas 2017 oli 22. Eesti Superkarikafinaal, kus mängisid möödunud hooaja Meistriliiga ja Eesti karika võitjad. Mäng peeti Tallinnas Sportland Arenal, ning mängisid Meistriliiga 2016 võitja FCI Tallinn ja Eesti karikas 2016 võitja Tallinna FC Flora.
Mängu eel.
Esmakordselt rakendub reegel, mille kohaselt viigilise normaalaja järel selgub võitja kohe penaltiseerias.
Mäng.
Kokkuvõte.
Sportland Arenal toimunud Superkarikafinaalis triumfeeris mullune Premium liiga võitja FCI Tallinn, kes oli 5:0 üle valitsevast karikavõitjast Tallinna FC Florast.
FCI asus matši juhtima 18. minutil, kui Sergey Tumasyan tsenderdas paremalt äärelt karistuslöögist palli kasti ning Vladimir Avilov mänguvahendi kauni löögiga väravasse suunas. Lasnamäe meeskond kahekordistas oma edu viis minutit hiljem, kui Vladimir Voskoboinikovi söödust oli täpne Roman Sobtšenko. Poolaja lõpus tekkis veel hea võimalus Floral, kuid Märten Kuusk tabas esmalt posti ning tagasi põrkunud palli ei suutnud Mihkel Ainsalu väravasse toimetada, kui pall väravajoonelt puhtaks löödi.
55. minutil asus FCI matši juhtima 3:0, kui Aleksandr Kulinitši sööt leidis värava alt üles tähelepanuta jäetud Tumasyani, kes palli Richard Alandi seljataha lõi. Mängu lõpus lõi kaks väravat vahetusest sekkunud Albert Prosa, kelle 84. ja 86. minuti tabamustest võitis FCI lõpuks mängu tulemusega 5:0.
Mängust tegi ülekande ERR.
Alpheratz

Alpheratz (ka Alpha Andromedae) on kaksiktäht ja Andromeeda tähtkuju heledaim täht.
See asub Maast 97 valgusaasta kaugusel, paiknedes Pegasuse tähtkujust kirdes. Alpheratzi näiv tähesuurus on 2,06. Täht on vaadeldav palja silmaga ning see paistab vaatlejale ühe tähena, kuid koosneb tegelikult G- ja A-klassi tähest. Tähtede tiirlemisperiood on 96,7 päeva
Corrado Alvaro

Corrado Alvaro (15. aprill 1895 San Luca – 11. juuni 1956 Rooma) oli itaalia kirjanik, ajakirjanik ja stsenarist.
1951. aastal pälvis ta Strega auhinna.
Eesti keeles on ilmunud tema tuntumaid romaane "Gente in Aspromonte" ("Aspromonte rahvas", tõlkinud Marta Pärna, eessõna Indro Montanelli, Tartu: Loodus, 1937) ning novellikogu "Öised sõnad" (tõlkinud Aleksander Kurtna, Tallinn: Ajalehtede-Ajakirjade Kirjastus, 1961; Loomingu Raamatukogu, 6).
Srđan Darmanović

Srđan Darmanović (sündinud 18. juulil 1961 Cetinjes) on Montenegro poliitik, diplomaat ja Montenegro ülikooli politoloogia teaduskonna professor. Ta oli 28. novembrist 2016 kuni 2. detsembrini 2020 Montenegro välis- ja eurointegratsiooni minister.
Ta oli 2006. aastal üks Montenegro ülikooli politoloogiateaduskonna asutajaid. Aastatel 2010–2016 oli ta Montenegro suursaadik Ameerika Ühendriikides (ja Kanadas). Ta on sõltumatu poliitik, kes on esitatud Montenegro Sotsialistide Demokraatliku Partei poolt.
Ta on edukas maletaja, kelle kõrgeim Elo-reiting oli 2010. aasta jaanuaris 2282.
William deWit

William "Willie" Theodore deWit (sündinud 13. juunil 1961 Three Hillsis Alberta provintsis) on Kanada endine poksija ning hilisem jurist ja advokaat.
Poksijana.
Ta sai raskekaalus (kuni 91 kg) 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlusel hõbemedali, kaotades finaalis kuldmedali- ja olümpiavõitjale Henry Tillmanile (USA).
Ta poksis detsembrist 1984 kuni märtsini 1988 elukutselisena. Ta osales kokku 22 kohtumisel ning võitis neist 20 (neist 14 nokaudiga) kohtumist ning kaotas 1 (selle nokaudiga) ja viigistas 1 kohtumise. Oma viimaseks jäänud kohtumises 29. märtsil 1988 Edmontonis võitis ta Henry Tillmani, kes oli teda võitnud 1984. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistluse finaalis.
Juristina.
Ta lõpetas 1994. aastal Alberta Ülikooli juristina. Ta liitus 1996. aastal oma praeguse advokaadibürooga, spetsialiseerudes kriminaalõigusele. Ta sai 2013. aastal 'Kuninganna advokaadi' ("Queen's Counsel") tiitli.
Ellen Ochoa

Ellen Ochoa (sündinud 10. mail 1958) on Ameerika Ühendriikide insener. Ta on endine NASA astronaut ja Johnsoni kosmosekeskuse direktor. 
1980. aastal sai Ochoa San Diego Ülikoolist bakalaureusekraadi füüsikas ja 1981. aastal Stanfordi Ülikoolist magistrikraadi elektrotehnikas. 1985. aastal sai ta doktorikraadi elektrotehnikas. Doktorandina asus ta tööle NASA Amesi Uurimiskeskusse, kus ta uuris optilisi infotöötlussüsteeme. 1991. aastal valiti ta NASA astronaudiks.
Ochoa esimene missioon oli STS-56 1993. aastal. Hiljem lendas ta missioonidel STS-66, STS-96 ja STS-110. Veebruaris 2003 viibis Ochoa missiooni STS-107 maandumise ajal missioonijuhtimiskeskuses ja oli üks esimesi keskuse töötajaid, keda informeeriti kosmosesüstiku Columbia katastroofist. Aastatel 2013–2018 töötas ta Johnsoni kosmosekeskuse direktorina.