tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Haida

Haidak, setupäraselt Haida, on Krasnojarski krais Partizanski rajoonis asuv setu küla.
Üldkirjeldus.
Haida küla on kolmekilomeetrine ridaküla, mis asub Sajaanide eelmäestikus, Krasnojarskist 150 kilomeetrit idas. Külatee keskpaigas on külaklubi ja setu muuseumitare. Klubi on ehitatud kunagise kiriku kohale, mis suleti 1930. aastatel, oli seejärel aastakümneid kasutusel viljahoidlana ning lõpuks 1970. aastatel lammutati.
Ajalugu.
1893–1914 rändas Setumaalt Siberisse tuhandeid vabatahtlike ümberasujaid, kes lootsid seal maad saada. Väljarändajate täpset arvu pole teada, aga 1920. aastal elas Krasnojarski ümbruskonnas 9300 eestlast, kellest 5000 pidasid end setuks. Mõnekümne aasta jooksul asustasid setud Siberis Setumaast kordades suurema maa-ala. Nende keskuseks sai Haida küla, mida isekeskis kutsuti Siberi Setomaa pealinnaks. Kuigi setud ja eestlased elasid Haida ümbruses kõrvuti, omavahel esimese põlvkonna väljarändajad ei abiellunud. Eestlaste suhteliselt vähese arvu tõttu muutusid segaabielud hiljem siiski tavaliseks. Venelastele eelistasid nii setud kui eestlased pigem omavahel paari heita.
Aastate 1937–1938 massirepressioonide käigus arreteeritud meestest jäid ellu vaid üksikud. Teine maailmasõda ja järgnevad aastad mõjusid külaelule laastavalt. 1960. aastatel küla kosus veidi, kui kohalik sovhoos sai jalad alla. 1990. aastatel alanud sotsiaalmajanduslike muutuste käigus on allakäik jätkunud, seda peamiselt noorte lahkumise tõttu linna.
Rahvastik.
2010. aasta seisuga on Haida külla sisse kirjutatud 192 inimest, ehkki tegelikke püsielanikke on mõnikümmend vähem. Umbes 80% elanikest peab ennast setuks. Setu keelt valdab vaid vanem põlvkond, kes omavahelises suhtluses eelistavad seda vene keelele. Nooremate kui neljakümneliste seas setu keele oskajaid enam ei ole. Eesti kirjakeelt ei osata. Viimase saja aasta jooksul on kohalikku keelde laenatud palju uusi sõnu vene keelest, millega tähistatakse peale 19. sajandit kasutusele tulnud mõisteid.
Haridus ja kultuur.
Suurem osa külaelanikest on naispensionärid. Noori ja lapsi on vähe, mistõttu külakooli ähvardab õpilaste arvu vähenemise tõttu sulgemine. 2007. aastal õppis koolis 27 enamasti setu päritolu last, keda õpetas 8 õpetajat. Kool asub kolmes tares, millest ühes asub muuseum ja mõned klassiruumid, teises klassiruumid ja kolmandas, veidi sügavamaks kaevatus, võimla. 2001. aastal asutatud muuseumi on kogutud riideid, vanu tarbeesemeid ja fotosid. Muuseumi kogud pole eriti suured, sest 1990. aastatel Eesti Rahva Muuseumi korraldatud ekspeditsioonide käigus viidi enamik Siberi setudel säilinud vanavara Eestisse. 2005. aastal asutati Haida laste folklooriansambel Kullõrkukk (Куллэрь Кук).
Clarence Walker

Clarence Leonard Walker (13. detsember 1898 Port Elizabeth, praegu Ida-Kapimaa – 30. aprill 1957 Roodepoort, praegu Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.
Walker võitis kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Walker poksis jaanuarist 1922 kuni septembrini 1927 elukutselisena. Ta osales kokku 16 kohtumisel, millest võitis 7 ja kaotas 7 (neist 3 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Albert Schneider

Julius Gustav Albert Schneider (1. juuli 1897 Cleveland, Ohio osariik, USA – 20. veebruar 1986 Montréal, Québeci provints, Kanada) oli Kanada poksija.
Schneider võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Schneider poksis jaanuarist 1921 (on ka andmeid, et jaanuarist 1916, kuid sel juhul on arusaamatu, kuidas teda lubati harrastajana olümpiamängudele) kuni juunini 1927 elukutselisena. Ta osales kokku 43 kohtumisel, millest võitis 19 (neist 6 nokaudiga) ja kaotas 21 (neist 7 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Murd

Murd on ka tunglev rahvamass. Murd võib tähendada ka murdekohta, näiteks luumurd või kivimi murdepind.
Peeter Padrik

Peeter Padrik on kahe tuntud inimese nimi:
MILAN

MILAN (prantsuse keeles "Missile d´infanterie léger antichar") on kerge jalaväe juhitav tankitõrjeraketisüsteem. 
Ajalugu.
Raketisüsteemi MILAN arendamist alustati 1962. aastal ja see on tänapäeval kasutusel paljude riikide relvajõududes, sealhulgas ka Eesti Kaitseväes. MILANi töötas välja EUROMISSILE Prantsuse ja Saksa armeele ning see võeti kasutusele 1972. aastal. Kokku on valmistatud 10 000 laskeseadet ja 350 000 raketti. Litsentsi alusel toodetakse MILANit ka Suurbritannias.
Laskekauguseks on 200 kuni 2000 m (MILAN ER kuni 3000 m). MILAN on seni kasutusel paljudes riikides, sealhulgas ka Eestis. Eestis on siiski alustatud järkjärgulist üleminekut USAs valmistatud tankitõrjerakettidele FGM-148 Javelin.
Kirjeldus.
MILAN on tüüpiline II põlvkonna poolautomaatne traadi teel juhitav tankitõrjeraketisüsteem, kus sihturi ülesandeks on hoida sihikuristi sihtmärgil. Lendava raketi sabaleek annab IR kohaviite, mille järgi juhtimiselektroonika mõõdab kõrvalekalde raketi asendi ja sihtimisjoone vahel. Kuna raketi trajektoori juhib operaator, võimaldab see vältida enamikku takistusi ja vastumeetmeid (infrapunaraketid, radarisegajad). Puudusteks on aga raketi lühike laskekaugus, operaatori asukoha paljastamine ning oskusliku ja hästi treenitud operaatori olemasolu vajadus.
MILANile saab kinnitada termokaamera MIRA, et anda raketikompleksile öösel laskmise võimekus.
MILANit luues pandi põhirõhk jalaväelaste kantava relva loomisele, mis aga ei välista relva kasutamist sõidukitelt. MILANi ülesandeks on sihtmärgi otsimine, selle tuvastamine ja hävitamine. Raketi efektiivne laskekaugus on 300–1950 m (raketil on traati 2050 m). Rakett lendab sihtimisjoonest 50 cm kõrgemal niinimetatud lennutunnelis, mille läbimõõt on ligikaudu 1 m. 75–300 m kaugusel pole soomukite vastu võitlemine efektiivne, kuna rakett pole veel saavutanud stabiilsust. Lõhkepea aktiveeritakse 20 m pealt. Raketi maksimaalne lennuaeg on 13 sekundit. 500 m kaugusele lendab rakett 4 sekundit, 1000 m kaugusele 7 sekundit, 1500 m peale 10 sekundit ja 1950 m kaugusele 13 sekundit. Kui relv on hästi rihitud ja operaator saanud hea väljaõppe, on relv väga täpne – tabamishajuvus maksimaalsele lennukaugusele on ligikaudu 1 meeter. MILAN on võimeline hävitama kõiki tänapäeva soomukeid. Relva tagaplahvatusala võib aga meeskonna asukoha kergesti reeta. MILANi kasutustemperatuur ulatub –40 °C kuni +52 °C (katsetatud Kanadas ja Austraalias), säilitada saab aga relva –56 °C kuni +72 °C juures. Relv on vihmakindel (võib olla kuni 6 tundi vihma käes) ja vastupidav (võimalik langevarjuga alla visata). MILANi tööpinge on 22 V, voolu saadakse termopatareist, mis asub raketi konteineri küljes. Optika sihikuristi valgustuseks on vaja 3 x 1,2 V (3,6 V) akut/patareid. Optiline sihik on 7x suurendusega, fokuseerimine –4 kuni 1,5 dioptrit. Nägemisulatus on 150 tuhandikku (ehk 1000 m peale 150 m), termokaameral MIRA 40 tuhandikku.
William Smith (poksija)

William Alexander Smith (19. juuli 1904 Johannesburg – 20. detsember 1955 Roodepoort, praegu Johannesburg) oli Lõuna-Aafrika poksija.
Smith võitis kukk-kaalus (kuni 118 naela ehk 53,5 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Smith poksis juunist 1925 kuni detsembrini 1936 elukutselisena. Ta osales kokku 55 kohtumisel, millest võitis 38 (neist 5 nokaudiga) ja kaotas 14 (neist 5 nokaudiga) kohtumist ning 3 kohtumist jäi viiki.
Wilhelm Gustav Nelkerdt

Wilhelm Gustav Nelkerdt (29. detsember 1799/9. jaanuar 1800 Sangaste – 15. november/27. november 1832 Puhja) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tartus gümnaasiumi. Aastatel 1819–1821 õppis ta Tartu Ülikooli usuteaduskonnas. Ordineeriti 5. oktoobril/17. oktoobril 1830 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1830–1832 Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema isa Johann Sebastian Nelkerdt oli Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.
Johann Sebastian Nelkerdt

Johann Sebastian Nelkerdt (26. märts 1758 Eisenach – 23. aprill/5. mai 1824 Sangaste) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis koolis Erfurdis. Aastatel 1780–1783 õppis ta (immatrikuleeriti 14. oktoobril 1780) Halle ülikoolis. Aastatel 1784–1790 oli ta koduõpetaja Preisimaal, aastast 1791 oli ta Liivimaal, Rõngu Mihkli koguduse õpetaja Johann Adam Grossenbachi juures eesti keelt õppimas. Ordineeriti 10. aprillil/21. aprillil 1793 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1793–1824 (introdutseeriti 10. juulil/21. juulil 1793) Sangaste ja Laatre Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema poeg Wilhelm Gustav Nelkerdt oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.
Johann Adam Grossenbach

Johann Adam Grossenbach (28. oktoober 1756 Saksi-Meiningeni hertsogiriik – 26. jaanuar/7. veebruar 1801 Rõngu) oli Eesti vaimulik.
Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 6. juulil 1779) Jena ülikoolis. Ordineeriti 15. märtsil/26. märtsil 1786 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1786–1801 Rõngu Mihkli koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Grossenbach oli kaks korda abielus. Nii tema esimese naise Johanna Dorothea (surnud 1796) kui ka teise naise Helene Wilhelmine isa oli Nõo Püha Laurentsiuse koguduse õpetaja Johann Benjamin Sczibalski.
Herald of Free Enterprise

 
Herald of Free Enterprise oli Briti reisiparvlaev. Laeva omanikuks oli Townsend Thoresen ja see sõitis liinil Calais–Dover. 6. märtsil 1987 läks laev varsti pärast Zeebrugge sadamast lahkumist ümber. Õnnetuses hukkus 193 reisijat ja meeskonnaliiget.
Laev.
1970. aastate lõpus tellis Townsend Thoresen kolm uut parvlaeva liinile Calais–Dover. Laevad, mille nimed olid Herald of Free Enterprise, Pride of Free Enterprise ja Spirit of Free Enterprise, läksid liinile 1980. aastal. Laeval oli 8 tekki:
Uppumine.
Eellugu.
Õnnetuse päeval oli laev liinil Dover–Zeebrugge. See ei olnud laeva tavapärane liin ja laadimiskai, mida laev kasutas oli algselt mõeldud ühetekiliste parvlaevade jaoks. Meeskond pidi ballasti ümber paigutama nii, et vöör vajus koos veest 3 meetri võrra kõrgemal olevate vööriluukidega meetri võrra sügavamale vette. Tavaliselt pidi Pootsmaniabi merele minnes luugid sulgema. Abipootsman Mark Stanley oli aga oma kajutisse magama läinud, nii, et keegi ei olnud uksi sulgemas. Tüürimees Leslie Sabel pidi kontrollima, et uksed suletaks, aga ta ei teinud seda. Uurimise andmetel lahkus ta sillale arvates, et Stanley saabub varsti. Sabel sai õnnetuses raskelt vigastada. Pootsman Terence Ayling oli tõenäoliselt viimane inimene, kes G-tekilt lahkus. Kui pootsmanilt küsiti, miks ta uksi ei sulgenud, vastas mees, et see polnud tema ülesanne. Pootsman osales pärast õnnetust päästetöödel.
Laeva kapten David Lewry sõitis välja teadmata, et laeva vööriuksed on endiselt lahti. Nimelt polnud kaptenisillalt näha, kas uksed on kinni ja samuti puudusid sillal ka sellekohased kontroll-lambid. Vastav lülituspult asus otse luukide kõrval.
Uppumine.
Laev lahkus sadamast 18:05 (GMT) pardal 459 reisijat ja 80 meeskonnaliiiget. Varsti saavutas laev kiiruse 18,9 sõlme (35 km/h) ja vesi hakkas suurtes kogustes lahtiste vööriuste kaudu autotekile tungima. Laev läks 30-kraadisesse kreeni, ajas end korraks püsti ja läks uuesti kreeni, kust ta enam välja ei tulnud. Laev vajus kummuli. Õnneks juhtus õnnetus sadama lähedal, mistõttu pool laevast jäi veest välja. Kui õnnetus oleks juhtunud sügavamas vees oleks ohvrite arv tõenäoliselt palju suurem olnud.
Laeva tunginud vesi hävitas elektrisüsteemi. Laev mattus pimedusse, sest nii tava- kui ka avariivalgustuse oli vesi hävitanud.
Lähedal asunud laeva meeskond märkas, et Heraldi tuled kadusid järsku ja informeeris sellest sadamat. Sadam andis kell 18:26 Briti aja järgi häire. Laeva juurde tõttasid Belgia mereväe laevad, mis olid läheduses õppustel ja päästekopterid.
Õnnetuses hukkus 193 reisijat ja meeskonnaliiget. Enamus ohvritest jäi laeva lõksu ja suri hüpotermiasse (külmusid surnuks), sest merevee temperatuur oli ainult 3 °C. Laeva vee alla jäänud osast ei suudetud kedagi päästa.
Uurimine ja laeva edasine saatus.
Laev tõsteti üles ja uurimine tuvastas, et õnnetus oli võimalik kolmel põhjusel: 
Laev remonditi merekõlbulikuks ja oli võimalik ta isegi uuesti liinile saata, aga ostjat ei leitud. Laev pukseeriti Taiwani, kus ta lammutati.
Uhhaa

Uhhaa on Vene köögist pärinev paksu selge leemega kalasupp. 
Ajalooliselt keedeti uhhaad kui pidurooga pulmade ja vastlate puhul. Sajandite jooksul kujunesid kindlad uhhaa keetmise reeglid.
Klassikalist uhhaad valmistatakse kaladest, mille keetmisel jääb keeduleem selge – koha, ahven, kiisk ja siig. Tõugjast, karpkalast, roosärjest ja kogrest keedetud uhhaad nimetatakse mustaks uhhaaks. Punasest kalast – tuurast, beluugast, nelmast ja lõhest – keedetud kalasuppi nimetatakse punaseks ehk merevaigu uhhaaks. Uhhaa jaoks ei kõlba särg, latikas, rünt, viidikas ega heeringalised.
Uhhaad keedetakse harilikult kahest, kuid mitte enam kui neljast eri liiki kalast. Juurviljadest lisatakse väike kogus kartulit, porgandit ning tingimata sibulat. Maitsestamiseks lisatakse peterselli, porrulauku, sibulapealseid, tilli, musta pipart, loorberi, estragoni ja pastinaaki. Maitseainete täpne valik sõltub kalaliigist. Selle omapärase maitse ja aroomi annab uhhaale õige keetmisrežiim. Kala lisatakse keevasse puljongisse, mageveekala keedetakse 15–20 minutit, merekala 8–12 minutit. Uhhaad keedetakse lahtises kaaneta nõus mõõdukal tulel.
August Mühlberg

August Mühlberg (sündinud aastal 1888 Kabala vallas – ?)
Ta oli tööline ja poliitik, Töörahva Ühise Väerinna liige. Sai 9. aprillil 1924 II Riigikogu liikmeks (Oskar Sepre asemel). Tagandati Riigikogust 17. mail 1924, teda asendas Johannes Sillenberg. Mühlbergi edasine saatus on teadmata.
Gammafunktsioon

Gammafunktsioon ehk Euleri gammafunktsioon ehk teist liiki Euleri integraal formula_1 on üks erifunktsioon matemaatilises analüüsis ja kompleksmuutuja funktsioonide teoorias. Gammafunktsiooni võib positiivse reaalarvu formula_2 jaoks defineerida integraalina 
 formula_3. 
See on transtsendentne analüütiline funktsioon ja rahuldab funktsionaalvõrrandit
 formula_4
mida saab näidata ositi integreerimise abil.
Et formula_5, siis järeldub sellest kõigi positiivsete täisarvude formula_6 korral
 formula_7
seega interpoleerib formula_1 üht faktoriaali rööplüket. 
Gammafunktsiooni saab üheselt jätkata meromorfseks funktsiooniks Gaussi tasandile formula_9. Seal ei ole tal nullkohti ega mittepositiivsetel täisarvudel lihtsaid poolusi, seega on formula_10 täisfunktsioon.
Gammafunktsioon on aluseks gammajaotuseks nimetatavale tõenäosusjaotusele. 
Esituskujud.
Funktsiooni formula_11 otsese definitsiooni kõigi argumentide formula_12 jaoks annab gammafunktsiooni korrutisesitus Gaußi järgi,
 formula_13
mille positiivsete reaalarvude jaoks andis juba Euler 1729. Sellest tuletatud on formula_10 esitus Weierstraßi korrutisena:
 formula_15
Euleri-Mascheroni konstandiga formula_16. Teist korrutist nimetatakse tavaliselt Weierstraßi esituseks, ent Karl Weierstraß kasutas ainult esimest.
Sissejuhatuses toodud integraalesitus pärineb samuti Eulerilt (1729), ta kehtib üldisemalt positiivse reaalosaga kompleksarvude puhul:
 formula_17     kui    formula_18
Euleri integraalesitusel on üks ilus variant juhtumil, kus 
formula_19 ning formula_20:
formula_21
Sellest esitusest saab näiteks elegantselt tuletada Fresneli integraalvalemid.
Ernst Eduard Kummer esitas 1847 logaritmilise gammafunktsiooni arenduse Fourier' reaks:
 formula_22     für     formula_23
seda nimetatakse ka "Kummeri reaks". Juba 1846 leidis Carl Johan Malmstén sarnase rea:
 formula_24     für     formula_25
Ajalugu.
Gammafunktsiooni varaseimaks definitsiooniks peetakse Daniel Bernoulli kirjas Christian Goldbachile 6. oktoobrist 1729 antud definitsiooni:
 formula_26     lõpmata suure "A" korral on tänapäeva tähistustes formula_27 ehkformula_28
Mõned päevad hiljem, 24./13. oktoobril 1729, kirjeldas Euler ka kirjas Goldbachile seda sarnast, pisut lihtsamat valemit,
 formula_29     läheneb "n"-i kasvades tänapäeva tähistustes formula_30 ehk formula_31 tõelisele väärtusele, 
mille Gauß 1812 taasavastas üldisemal, kompleksarvude juhtumil (nimetatud kirjad avaldati alles 1843). 8. jaanuaril 1730 kirjeldas Euler kirjas Goldbachile järgmist integraali faktoriaali interpoleerimiseks, mille ta oli 28. novembril 1729 ette kandnud Venemaa Teaduste Akadeemiale:
 formula_32     tänapäeva tähistustes:     formula_33
Seda definitsiooni eelistas Euler hiljem kasutada, ta läheb asendusega formula_34 üle kujule formula_35.
Euler avastas selle integraali, uurides üht mehaanika probleemi, milles vaadeldakse osakese kiirendust.
Adrien-Marie Legendre võttis 1809 funktsiooni sümbolina kasutusele kreeka suurtähe formula_1 (gamma). Gauß kasutas 1812 funktsiooni sümbolina tähte formula_37 (pii) nõnda, et formula_38 ning seega ka formula_39 mittenegatiivse täisarvulise "n"-i korral. See tähistus ei läinud käibele.
Apollon (jõumees)

Apollon (sünninimega Louis Uni; jaanuar 1862 Marsillargues – 18. oktoober 1928 Évreux) oli prantsuse jõumees. 
Ta oli tuntud oma jõulise haarde ja tugevate randmete poolest. Ta surus ülepea kaks rongiratast koos isetehtud kangiga, mis kaalus 166 kg. Legendi järgi suutis ta ka vaakumi lahti tõmmata.
Muinsuskaitseameti raamatukogu

Muinsuskaitseameti raamatukogu on erialaraamatukogu Muinsuskaitseameti haldusalas. Raamatukogu asub Tallinnas, Pikk tänav 2.
Raamatukogu eesmärk on kultuuripärandi kaitset käsitleva kirjanduse kogumine, säilitamine ja lugejatele kättesaadavaks tegemine. Raamatukogu suurus on umbes 14 500 teavikut. Raamatukogu on avalik ning teenindab kõiki inimesi. Teavikutega saab tutvuda kohapeal või laenutada koju.
Ajalugu.
Muinsuskaitseameti raamatukogu on saanud alguse kahest raamatukogust – Teadusliku Restaureerimise Töökoja raamatukogust ning Muuseumide ja Kultuurimälestiste Teaduslik-Metoodilise Nõukogu raamatukogust. Mõlemad raamatukogud anti 1994. aastal üle Muinsuskaitseametile. Teadusliku Restaureerimise Töökoja raamatukogu loomise algatasid 1955. aastal kunstiajaloolased Helmi Üprus ja Marta Männisalu. 1963. aastal hakkas kogu komplekteerimise eest hoolt kandma arhitektuuriajaloolane Jevgeni Kaljundi. Eraldi allfondidena kuuluvad kogusse aastast 1987 Helmi Üpruse ja aastast 1990 arhitekt Anton Soansi raamatukogud.
Täisfunktsioon

Täisfunktsioon on kompleksmuutuja funktsioon, mis on holomorfne kogu komplekstasandil. Täisfunktsiooni mõiste on üldistatav ka mitme kompleksmuutuja funktsioonidele.
Täisfunktsiooni Taylori rida koondub kogu komplekstasandil.
Omadused.
Täisfunktsioonil võib olla iseärane punkt (sealhulgas oluliselt iseärane punkt) lõpmatuses.
Nagu järeldub Liouville'i teoreemist, peab funktsioon, millel puuduvad iseärased punktid kogu laiendatud komplekstasandil, olema konstantne (seda omadust saab kasutada algebra põhiteoreemi elegantseks tõestamiseks).
Täisfunktsioon, millel on lõpmatuses poolus, peab olema polünomiaalfunktsioon. Seega on kõigil täisfunktsioonidel, mis ei ole polünomiaalsed (sealhulgas konstantsed), lõpmatuses oluliselt iseärane punkt. Sellised funktsioonid on transtsendentsed täisfunktsioonid.
Picardi väike teoreem tugevdab Liouville'i teoreemi tunduvalt: mittekonstantne täisfunktsioon võtab kõik kompleksarvulised väärtused peale võib-olla ühe. Näiteks on eksponentsiaalfunktsioon, mis võtab väärtusteks kõik kompleksarvud peale nulli.
Lahutus lõpmatuks korrutiseks.
Nii nagu meromorfseid funktsioone võib vaadelda ratsionaalsete murdfunktsioonide üldistusena, võib täisfunktsioone vaadelda polünomiaalfunktsioonide üldistusena. Kui meromorfsetele funktsioonidele võib üldistada lahutuse lihtsaimateks murdudeks (Mittag-Leffleri teoreem meromorfse funktsiooni lahutusest), siis täisfunktsioonidele üldistub lahutus teguriteks – Weierstrassi teoreem täisfunktsioonidest.
Näited ja mittenäited.
Täisfunktsiooni tüüpilised näited on polünomiaalfunktsioon ja eksponentsiaalfunktsioon, samuti nende funktsioonide summad, korrutised ja superpositsioonid.
John Littlewood nimetab täisfunktsiooni tüüpilise näitena Weierstrassi sigmafunktsiooni.
Logaritmfunktsioon ja ruutjuur ei ole täisfunktsioonid.
Mitme kompleksmuutuja täisfunktsioonid.
Täisfunktsiooni võib vaadelda ruumis formula_1.
Olgu formula_2 multiindeks, formula_3. Rea
formula_4
koonduvuse mõiste sõltub liikmete numeratsiooni viisist, seetõttu peetakse koonduvusest rääkides silmas absoluutset koonduvust: 
formula_5
Seega, kui rida (*) koondub ruumis formula_1, siis selle reaga esitatav funktsioon on täisfunktsioon.
Täisfunktsioonide ruum.
Täisfunktsioonid moodustavad vektorruumi.
Täisfunktsioonide ruumi tähistatakse formula_7 (sõnast "entire"), formula_8 puhul 
formula_9. Uuemas kirjanduses kasutatakse tähist H.
Poolus (kompleksmuutuja funktsiooniteooria)

Isoleeritud iseärast punkti formula_1 nimetatakse funktsiooni formula_2 pooluseks, kui selle funktsiooni arenduses Laurenti ritta punkti formula_1 punkteeritud ümbruses sisaldab negatiivne osa lõpliku arvu nullist erinevaid liikmeid, st
formula_4, kus formula_5 on positiivne osa.
Kui formula_6, siis formula_1 nimetatakse formula_8-järku pooluseks.
Kui formula_9, siis poolust nimetatakse lihtsaks.
Isoleeritud iseärane punkt

Isoleeritud iseärane punkt on punkt, mille mingis punkteeritud ümbruses funktsioon formula_1 on ühene ja analüütiline, kuid punktis endas kas pole antud või ei ole diferentseeruv.
Klassifikatsioon.
Kui formula_2 on funktsiooni formula_1 iseärane punkt, siis kuna ta on analüütiline selle punkti mingis punkteeritud ümbruses, siis ta arendub Laurenti ritta, mis selles ümbruses koondub. 
formula_4.
Selle lahutuse esimest osa nimetatakse Laurenti rea positiivseks osaks, teist osa negatiivseks osaks. 
Funktsiooni punkti iseärane punkt määratakse selle lahutuse negatiivse osa järgi.
Punkteeritud ümbrus

Punkti punkteeritud ümbrus on punkti ümbrus, millest see punkt on välja jäetud. 
Punkteeritud ümbrus ei ole rangelt võttes punkti ümbrus, sest punkti ümbrusse peab kuuluma ka punkt ise.
Formaalne definitsioon.
Hulka formula_1 nimetatakse punkti formula_2 punkteeritud ümbruseks, kui 
 formula_3
kus formula_4 on punkti formula_5 ümbrus.
Baas (topoloogia)

Baas ehk topoloogia baas ehk lahtine baas ehk topoloogilise ruumi baas on topoloogilise ruumi formula_1 lahtiste alamhulkade niisugune pere, et iga lahtine hulk topoloogilises ruumis formula_1 on baasi elementide ühend. 
Baasi mõiste on üks topoloogia põhimõisteid. Paljudes küsimustes, mis puutuvad mingi ruumi lahtistesse hulkadesse, on piisab piirduda selle ruumi baasi elementide vaatlemisega. 
Sageli esitatakse topoloogia baas selleks, et topoloogiat "defineerida". Näiteks meetrilisel ruumil defineeritakse topoloogia baasi kaudu, mille moodustavad kõik lahtised kerad.
Omadused.
Topoloogilisel ruumil võib olla palju baase. Suurim neist on kõigi lahtiste hulkade hulk. Teispidiselt ei vasta ühele baasile mitu topoloogiat ehk igale baasile vastab unikaalne topoloogia. Viimane omadus võimaldab topoloogiaid defineerida baasi määratlemise kaudu.
Baaside kaks olulist omadust on:
Ükski formula_1 alamhulkade kogum, mis ei rahulda üht ülaltoodud tingimiustest ei saa olla ühegi formula_1 topoloogia baas. Teistpidiselt, kui mõni formula_1 alamhulkade kogum formula_14 rahuldab ülaltoodud tingimusi, siis leidub üheselt määratud topoloogia hulgal formula_1, mille baasiks on formula_14. Sellise baasi määratlemine on väga tavapärane viis topoloogiate defineerimiseks. Märkigem veel, et piisav ((kuid mitte tarvilik) on nõuda, et formula_14 oleks suletud ühisosade võtmise suhtes. Sel juhul saab teine ülaltoodud tingimustest alati täidetud, sest võib vaida formula_18.
 formula_24 abil.Seejuures ei sõltu topoloogia ruumil formula_23 sellest, milliseid ruumide X ja Y baase kasutatakse topoloogia defineerimiseks. Niisugust topoloogiat nimetatakse topoloogiliste ruumide korrutise (standardseks) topoloogiaks.
Üldtopoloogia

Üldtopoloogia ehk hulgateoreetiline topoloogia on topoloogia haru, milles uuritakse pidevuse (pidev kujutus) ja piirväärtuse mõistet kõige üldisemas mõttes.
Uurimisvaldkond.
Traditsiooniline lähenemine üldtopoloogiale on hulgateoreetiline. Hulka nimetatakse topoloogiliseks ruumiks, kui on antud tema lahtiste hulkade pere, mis rahuldab aksioome.
Topoloogilise ruumi struktuur on ühel hulgal võimalik anda mitmel moel: diskreetsest ruumist kuni mitte-Hausdorffi "triviaalse (antidiskreetse) topoloogiani", mis kleebib kõik punktid kokku.
Hulgateooria alusmõisted (hulk, funktsioon, ordinaal- ja kardinaalarvud, valikuaksioom, Zorni lemma jt) ei ole üldtopoloogia aine, kuid üldtopoloogia kasutab neid aktiivselt.
Üldtopoloogia aine moodustavad:
Erinevalt diferentsiaal- ja algebralisest topoloogiast keskendub üldtopoloogia kõige üldisema kujuga pidevate kujutuste (topoloogiliste ruumide omavaheliste kujutuste, mitte keerukamate (algebraliste jne) struktuuridega ruumidele suunatud kujutuste) uurimisele.
Üldtopoloogia mõistete hulgas on ümbrus, hulga sulund, hulga sisemus, kompaktne ruum, jada piirväärtus (koonduv jada, koonduv filter).
Üldtopoloogiasse kuulub mõõtmeteooria.
Ajalugu.
Üldtopoloogia sündis 19. sajandi lõpus ja kujunes iseseisvaks matemaatiliseks teaduseks 20. sajandi alguses.
Alustrajavad tööd kuuluvad Felix Hausdorffile, Henri Poincaréle, Pavel Aleksandrovile, Pavel Urõssonile, Luitzen Egbertus Jan Brouwerile.
Muu hulgas lahendati üks üldtopoloogia peamisi ülesandeid – topoloogilise ruumi metriseeritavuse tarvilike ja piisavate tingimuste leidmine.
Kõige tormilisemalt arenes üldtopoloogia kui iseseisev uurimisvaldkond 19. sajandi keskpaigas, 21. sajandi alguses on ta aga pigem abidistsipliin, mis oma mõisteaparaadiga teenindab paljusid matemaatika harusid: topoloogiat, funktsionaalanalüüsi, kompleksmuutuja funktsiooniteooriat, graafiteooriat jne.
Üldistus.
Üldtopoloogias defineeritav funktsiooni piirväärtuse mõiste on üldistatav pseudotopoloogiliste ruumide teooria raames.
Frank DiGennara

Frank DiGennara (hiljem tuntud kui Frankie Genaro; 26. august 1901 New York – 27. detsember 1966 New York) oli USA poksija.
DiGennara võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
DiGennara poksis oktoobrist 1920 kuni veebruarini 1934 elukutselisena. Ta osales kokku 106 kohtumisel ning võitis neist 76 (neist 17 nokaudiga) ja kaotas 22 (neist 4 nokaudiga) kohtumist ning 8 kohtumist jäi viiki.
Fidel LaBarba

Fidel LaBarba (29. september 1905 New York – 2. oktoober 1981 Los Angeles) oli USA poksija, rahvuselt itaallane.
LaBarba võitis kärbeskaalus (kuni 112 naela ehk 50,8 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Elukutselisena.
LaBarba poksis oktoobrist 1924 kuni veebruarini 1933 elukutselisena. Ta osales kokku 89 kohtumisel ning võitis neist 68 (neist 16 nokaudiga) ja kaotas 15 kohtumist ning 6 kohtumist jäi viiki.
Jacob Finkelstein

Jacob Finkelstein (hiljem tuntud kui Jackie Fields; 9. veebruar 1908 Chicago – 3. juuni 1987 Los Angeles) oli USA poksija, rahvuselt juut.
Harrastajana.
Finkelstein võitis sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Elukutselisena.
Finkelstein poksis oktoobrist 1924 kuni veebruarini 1933 elukutselisena. Ta osales kokku 84 kohtumisel ning võitis neist 72 (neist 31 nokaudiga) ja kaotas 9 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Edward Flynn

Edward Flynn (25. oktoober 1909 New Orleans, Louisiana – 14. oktoober 1982 Tampa, Hillsborough' maakond, Florida) oli USA poksija.
Flynn võitis kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1932. aasta Los Angelese olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Flynn poksis detsembrist 1932 (on ka andmeid, et jaanuarist 1930, kuid sel juhul on arusaamatu, kuidas teda lubati harrastajana olümpiamängudele) kuni juunini 1936 elukutselisena. Ta osales kokku 37 kohtumisel ning võitis neist 27 (neist 13 nokaudiga) ja kaotas 7 kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Samuel Mosberg

Samuel A. Mosberg (14. juuni 1896 Tsisleitaania, Austria-Ungari – 30. august 1967 New York) oli USA poksija, rahvuselt juut.
Mosberg võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks.
Mosberg poksis detsembrist 1920 kuni oktoobrini 1923 elukutselisena. Ta osales kokku 17 kohtumisel ning võitis neist 8 (neist 3 nokaudiga) ja kaotas 7 (neist 1 nokaudiga) kohtumist ning 2 kohtumist jäi viiki.
Lainejuhe

Lainejuhe ehk lainejuht on elektromagnetlaine või helilaine edasikandmise kanal. Elektromagnetlaineks võib olla raadiolaine või valguslaine.
Raadiolainet juhib näiteks kahest rööbitisest elektrijuhist koosnev sümmeetriline liin, samuti asümmeetriline liin ehk koaksiaalliin, mis koosneb traatjuhist ja seda ümbritsevast silindrilisest või ristkülikukujulisest välisjuhist.
Mikrolainete juhtimiseks kasutatakse enamasti ristkülikukujulise ristlõikega metalltoru (ilma sisejuhita), mille ristlõike sisemõõtmed on võrreldavad edasikantava laine pikkusega. Niisuguse lainejuhtme puhul on mikrolaineallikaks magnetron, näiteks radaril ja mikrolaineahjul. 
Trükkplaadil toimib lainejuhina ribaliin, mille moodustab näiteks vaskfooliumi riba fooliumaluspinnaga trükkplaadil.
Valguslainejuhtmeks on klaasist või plastist kiud, milles laine kulgeb kiu kattekihi sisepinnalt peegeldudes.
Detsimeeterlainete ja kõrgemate sagedustega lainete puhul kasutatakse lainejuhet ka induktiivelemendina, mida nimetatakse siis resonaatoriks.
Ribaliin

Ribaliin ehk mikroribaliin on ette nähtud mikrolainealasse kuuluvate sagedustega analoog- ja digitaalsignaalide edasikandmiseks trükkplaadil või mikrolülituses.
Ribaliin koosneb ribakujulisest elektrijuhist dielektrilisel kihil ehk substraadil, mille all on maaga (üldjuhtmega) ühendatud juhtiv pind. Ribaliini moodustab näiteks vaskriba fooliumaluspinnaga trükkplaadil, kuid ribaliin võib üleni paikneda dielektriku sees. Samalaadset tarindust kasutatakse ka planaarantennis.
Ribaliini parameetrid sõltuvad isoleerkihi paksusest "h" ja selle materjali suhtelisest dielektrilisest läbitavusest "ε"r. Juhtiva riba laiuse "W" ja pikkuse "L" mikrolaine võnkesagedusel "f" saab arvutada, lähtudes vajalikust lainetakistusest (impedantsist) "Z"0 ja elektrilisest pikkusest, mida väljendatakse radiaanides (rad) või kraadides (deg).
Planaarantenn

 
Planaarantenn ehk plaatantenn (inglise keeles "patch antenna" või "microstrip antenna") on kitsaribaline mikrolaineantenn, mille moodustab ristkülikukujuline metallplaat, mis paikneb suuremast maandatud (üldjuhtmega ühendatud) pinnast teatud kaugusel. Niisugune plaat, mille pikkus vastab poolele lainepikkusele ("λ"/2), toimib nagu poollainedipool. Maandatud plaat annab ühtlasi antennile suunatoime. Kõrgemate sageduste korral paikneb vaskplaat ja maandatud pind keraamilise isoleerplaadi vastaskülgedel.
Antenni efektiivsuse ‒ võimenduse ja suunatoime ‒ suurendamiseks moodustatakse niisugustest elementaarantennidest ribaliinide abil mitmeelemendiline lameantenn.Ribaliin on struktuurilt samasugune kui planaarantenn, ainult kitsam; erinev on põhiline tunnussuurus: planaarantennil resonantsisagedus, ribaliinil lainetakistus.
Planaarantenni kasutatakse näiteks mobiilsetes seadmetes (varrasantenni asemel), samuti WiFi-seadmetes.
Lainetakistus

 
Lainetakistus ehk tunnustakistus (inglise keeles "characteristic impedance") on kõrgsageduslikku elektrisignaali edasikandva liini (lainejuhtme) tunnussuurus ja võrdub peegeldusteta liinis kulgeva elektromagnetlaine pinge ja voolu suhtega laine levitee mingis punktis. Lainetakistuse väärtus oleneb liini tüübist, materjalist ja mõõtmetest, ent mitte liini pikkusest.
Lainetakistus on oluline parameeter energia ja samuti signaali edasikandmisel. Energiaülekanne on maksimaalne, kui liini lainetakistus on võrdne generaatori sisetakistusega ja koormustakistusega, s.t kui liin on generaatori ja koormusega sobitatud. Samuti toimub signaali ülekanne allika ja vastuvõtjaga sobitatud liinis moonutusteta ja vähima kaoga.
Resonaator

Resonaator (ladina keeles "resonare" 'vastu kajama') on füüsikas keha või kehade süsteem, mis on võimeline hakkama välise ergutuse toimel võnkuma resonantsi tõttu. Enamasti tekitab resonaator harmoonilisi (siinusfunktsioonikohaseid) võnkumisi, mille sagedus on määratud võnkuva süsteemi parameetritega. 
Eristatakse järgmist liiki resonaatoreid:
Magnetron

Magnetron on mikrolaineid (ülikõrgsagedusvõnkumisi vahemikus 0,3…300 GHz) tekitav vaakumlamp. Seadise hõõgkatoodi ja elektromagnetilise õõsresonaatorina toimiva anoodi vahel mõjub elektronidele peale elektrivälja ka ristsuunaline magnetväli. Elektromagnetvõnkumise lainepikkus on määratud resonaatori mõõtmetega. Magnetron sisaldab mitu niisugust sektsiooni, mis on omavahel pilude kaudu ühendatud.
Impulssrežiimis magnetrone kasutatakse mikrolainegeneraatorina radarites ja pidevrežiimis magnetrone näiteks mikrolaineahjus. Magnetrongeneraatori tööks vajalik kõrge anoodpinge – mikrolaineahjul umbes 2000 volti – saadakse võrgupingest transformaatori ja alaldi abil.
Häädemeeste Issanda Muutmise kirik

Häädemeeste Issanda Muutmise kirik ehk Häädemeeste õigeusu kirik on EAÕK haldusalas olev õigeusu kirik Häädemeeste vallas Häädemeestel.
Arhitektuur.
Kirik ehitati aastatel 1870–1872 arhitekt Apollon Edelsoni projekti järgi. Historitsistlikul, ladina risti kujulise põhiplaaniga, maakivist ja tellistest seintega kirikul on kõrged ümarkaarsed aknad ja ümaraknad. Torne on kaks: üks sibulkupliga haritorn ja läänesissepääsu kohal paiknev kaheksatahuline telkkiivri ja sibulaga kellatorn. Fassaadid on pilastritega, lihtsa tellis- ja krohvdekooriga, mida teistel samalaadsetel kirikutel ei leidu. Interjööris on rikkaliku dekooriga kolmekorruseline eklektilises stiilis ikonostaas-kujusein. Kirikut on korduvalt remonditud. 1888. aasta tulekahjus vajus külili peatorni rist. Katust parandati 1990. aasta lõpus.
Kirik on 1998. aastast ehitismälestisena riikliku kaitse all.
Tänapäeval kasutab Häädemeeste õigeusu kirikut Häädemeeste Issandamuutmise kogudus.
Ekliptilised koordinaadid

Ekliptilised koordinaadid on taevasfääri sfäärkoordinaadid, mille põhisuurring on ekliptika ning poolused ekliptika põhja- ja lõunapoolus. 
Vaadeldava taevakeha asendi (suuna) määravad kaks suunakoordinaati: ekliptiline pikkus ja ekliptiline laius.
Friedrich Wilhelm Leuckfeld

Friedrich Wilhelm Leuckfeld (ka Friedrich Wilhelm Leukfeld; 13. juuli/24. juuli 1749 Paistu – 16. mai/28. mai 1800 Paistu) oli Eesti vaimulik.
Ta lõpetas Tallinnas gümnaasiumi. Ta õppis aastast 1769 Jena ülikoolis, aastast 1772 (immatrikuleeriti 1. juunil 1772) Kieli ülikoolis ja Greifswaldi ülikoolis. Ordineeriti 22. juunil/3. juulil 1777 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1777–1782 Paistu Maarja koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1782–1800 oli ta sama koguduse õpetaja.
Isiklikku.
Tema isa Georg Friedrich Leuckfeld oli samuti Paistu Maarja koguduse õpetaja, onu Johann Georg Leuckfeldt oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. Vanaisa Hermann Zimmermann oli Riia Jaani koguduse abiõpetaja.
Ildus Faiz

Ildus Faiz (vene keeles Ильдус Ахметович Файзов, Ildus Ahmetovitš Faizov, tatari keeles Илдус Әхмәт улы Фәиз, sündinud 29. jaanuaril 1963) on Tatarstani islami vaimulik, mufti. 
Ta oli 2011–2013 Tatarstani vabariigi muslimite ametliku organisatsiooni esimees.
Ta sai haavata 19. juulil 2012 tema pihta suunatud autopommi plahvatuses.
Georg Friedrich Leuckfeld

Georg Friedrich Leuckfeld (13. märts 1718 Großheringen – 22. jaanuar/2. veebruar 1782 Paistu) oli Eesti vaimulik.
Ta sündis Großheringenis (asub praeguse haldusjaotuse järgi Weimarer Landi kreisis, Tüüringi liidumaal). Ta õppis usuteadust (immatrikuleeriti 25. aprillil 1736) Jena ülikoolis. Ordineeriti 11. veebruaril/22. veebruaril 1746 õpetajaks.
Ta oli aastatel 1746–1782 Paistu Maarja koguduse õpetaja ja aastatel 1767–1782 Pärnu kreisi praost.
Isiklikku.
Tema poeg Friedrich Wilhelm Leuckfeld oli samuti Paistu Maarja koguduse õpetaja, vend Johann Georg Leuckfeldt oli Põltsamaa Niguliste koguduse õpetaja. Tema abikaasa Anna Christina isa Hermann Zimmermann oli Riia Jaani koguduse abiõpetaja.
Nullpunkt

Nullpunkt on nulliga märgitud punkt skaalal (ka alguspunkt või lähtepunkt) või koordinaadistikus (koordinaatide alguspunkt).
Nullpunkt võib tähendada ka millegi nullilist väärtust kujutavat (tinglikku) punkti, järku ja muud sellist, näiteks absoluutne nullpunkt. See võib märkida ka kohta, kust mõõtmist alustatakse (nt linna keskpunkt, kust mõõdetakse kõiki kaugusi).
Eksponentsiaalne kasvamine

Eksponentsiaalne kasvamine (ka eksponentsiaalne kasv) on suuruse y suurenemine seose formula_1 järgi, kus a &gt; 1. 
Eksponentsiaalse kasvamise vastandnähtus on eksponentsiaalne kahanemine.
Eksponentsiaalne kahanemine

Eksponentsiaalne kahanemine (ka eksponentsiaalne langus) on suuruse y vähenemine seose formula_1 järgi, kus 0 &lt; a &lt; 1. 
Eksponentsiaalse kahanemise vastandnähtus on eksponentsiaalne kasvamine.
Aita Artma

Aita Artma (aastani 1956 Aita Traks; 17. november 1936 Kõo vald – 8. aprill 2014 Pärnu) oli eesti sõudesportlane ja sõudetreener.
Ta lõpetas 1955. aastal Pärnu 2. Keskkooli ja õppis Taškendi Kehakultuuriinstituudis.
Ta oli aastatel 1955 ja 1957 Eesti meister sõudmises ning 1963–1966 Usbekistani meister. Tegutses aastaid sõudekohtunikuna, 1966. aastast oli üleliidulise kategooria kohtunik. Ta kuulus spordiühingutesse Spartak ja Kalev.
Ta töötas aastatel 1955–1957 Spartaki sõudetreenerina Pärnus, 1962–1968 sõudetreenerina Usbekistanis ja 1968–1991 laevastiku Tallinna jahtklubis. Aastatel 1956–1960 oli ta sõudeföderatsiooni presiidiumi liige.
Isiklikku.
Ta oli sõudja ja sõudetreeneri Hugo-Herbert Artma abikaasa. 
Tütar Piret Artma (sündinud 1958) on olnud sõudekohtunik ja Sõudeliidu žürii sekretär.
Poeg Toomas Artma (1969) on aerutaja.
Kolme sigma reegel

Kolme sigma reegel on rakendustes kasutatav tunnuse hajuvuspiiride hindamise eeskiri, mis ütleb, et normaaljaotusega juhusliku suuruse väärtustest kuulub 99,74% lõiku [formula_1], sõltumata keskväärtuse formula_2 ja standardhälbe formula_3 suurusest.
Seniitkaugus

Seniitkaugus on taevakeha nurkkaugus seniidist; üks horisondilisi koordinaate. 
Seniitkauguse täiendusi 90o-ni nimetatakse taevakeha kõrguseks.
Gunnar Berggren

Gunnar Alf Erik Berggren (26. jaanuar 1908 Söderby-Karl, Norrtälje vald – 2. september 1983 Stockholm) oli Rootsi poksija.
Berggren oli kokku neljakordne Rootsi meister – kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1925–1927 ning kergekeskkaalus (kuni 147 naela ehk 66,7 kg) 1928. aastal.
Berggren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale hõbemedalivõitjale Stephen Halaikole (USA) ning võites 3. koha kohtumises Hans Nielsenit (Taani).
Berggren sai kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 2. Euroopa meistrivõistlustel (Berliin, 1927) pronksmedali, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedalivõitjale ja Euroopa meistrile Jacob Domgörgenile (Saksamaa) ning saades 3. koha kohtumises loobumisvõidu Håkon Lindilt (Norra).
Gaudeamus

"Gaudeamus" (ladina keeles 'rõõmustagem') ehk "Gaudeamus igitur" on üliõpilashümniks kujunenud ladinakeelne joogilaul, mis pärineb 18. sajandist, algselt aga ladina käsikirjast 1287. aastast.
Laulu esmatrükk ilmus 1730. aastal Saksamaal. Tänapäevased sõnad lõi Christian Wilhelm Kindleben 1781, tekst ilmus samal aastal esimeses Saksamaal ilmunud üliõpilaslaulikus (laulu sõnad olid ilmunud 1730. aastal); muusika pärineb 1794. aastast. Helilooja pole kindlalt teada, viisi on "Gaudeamus" saanud saksa laulult "Brüder, laßt uns lustig sein".
"Gaudeamus" kujunes akadeemilise kogukonna hümniks 19. sajandi teisel poolel.
Laulu järgi on nime saanud meeskoor Gaudeamus ning üliõpilaste laulu- ja tantsupidu Gaudeamus.
Hans Nielsen

Hans Jacob Nielsen (2. september 1899 Næstvedi vald, Sjællandi piirkond – 6. veebruar 1967 Ålborg) oli Taani poksija.
Nielsen oli kokku neljakordne Taani meister – sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1920. aastal ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) aastatel 1921, 1923 ja 1924.
Nielsen võitis kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1924. aasta Pariisi olümpiamängude poksivõistlustel kuldmedali ja tuli olümpiavõitjaks. Ta osales sulgkaalus (kuni 126 naela ehk 57,2 kg) 1920. aasta Antwerpeni olümpiamängude poksivõistlustel, kuid kaotas 2. ringis oma kohtumise ja jäi edasisest medaliheitlusest välja ning kergekaalus (kuni 135 naela ehk 61,2 kg) 1928. aasta Amsterdami olümpiamängude poksivõistlustel 4. koha, kaotades poolfinaalis hilisemale kuldmedali- ja olümpiavõitjale Carlo Orlandile (Itaalia) ning 3. koha kohtumise Gunnar Berggrenile (Rootsi).
Isa ja poeg

"Isa ja poeg" on Eesti skulptori Ülo Õuna skulptuur Tartus Küüni tänaval. Teos sümboliseerib eri põlvkondade suhet, kus lapsed üha vanematest üle kasvavad.
Tartust pärit Õun modelleeris "Isa ja poja" 1977. aastal. Kunstiajaloolase Enriko Talvistu väitel kujutab skulptuur Õuna ennast ja tema imikueas poega Kristianit; sama kinnitas Ülo Õuna lesk Inara Õun. Võrdlus tekitas skulptuuri esmaesitlusel 1977. aastal Tallinna Kunstihoones furoori.
Skulptuur valati pronksi kümme aastat hiljem, 1987. aastal Tallinna kunstiametnike tellimusel. 1990. aastate alguses jäi see seisma Ars Monumentaali hoovi. 2001. aasta sügisel otsustas teose osta Tartu linnavalitsus. Tartus taheti see algul paigaldada Toomemäe nõlvale Inglisilla kõrval. Jõuti valmistada ka graniitaluse detailid, kuid siis selgus, et Toomele võib paigaldada vaid ülikooliga seotud monumente.
Skulptuur avati lastekaitsepäeval, 1. juunil 2004. See seisab Keskpargi veeres pärnaalleel, näoga Raekoja platsi poole.
"See on minu meelest fantastiline töö, nagu kogu Õuna looming," on kinnitanud skulptor Ahti Seppet. Tartu Kunstimuuseumi peavarahoidja Tiiu Talvistu iseloomustas teost järgmiselt: "See on üks õige skulptuur! Enamik, mis seni püsti on pandud, on "bullshit". Me oleme ridamisi saanud koledaid skulptuure, mille tipp on Kalevipoeg – anakronism juba 1930. aastail."
Jalgrattalasila

Jalgrattalasila ehk jalgrattahoidik on konstruktsioon, mille külge saab parkida ja lukustada jalgrattaid.
See võib olla eraldiseisev, kinnitatud maapinnale või mõne kinnisobjekti, näiteks hoone külge. Siseruumides kasutatakse jalgrattahoidikut tavaliselt eraotstarbeks, väljas on jalgrattalasila sageli üldkasutatavad. 
Tihti on jalgrattahoidikud uppis U, laine- või restikujulised, kuid need võivad olla ka dekoratiivsed. Kõige kindlamad on jalgrattahoidikud, mille külge saab kinnitada nii ratta kui ka raami.
Roo tänav

Roo tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Pelgulinna asumis. Tänav algab Mulla tänavalt, ristub Härjapea ja Timuti tänavaga ning lõpeb Kolde puiesteel. Roo tänav on ligikaudu 660 meetri pikkune.
Ajalugu.
Tänava varasem nimi oli alates 1910. aastast Alberti tänav (saksa keeles "Albert-Strasse", vene keeles "Альбертская улица"). Selle nime sai tänav maa-ala tükeldaja ja tänava rajaja Albert Koba eesnimest. 1939. aastal sooviti tänava nime vahetada Alari tänavaks, kuid 25. mail 1939 sai tänav siiski praeguse nime Roo tänav.
Aastatel 1915–1970 elas Roo tänav 27 helilooja Evald Vain.
Aastatel 1933–1951 elas Roo tänaval kirjanik Aimée Beekman.
Roo (tollal Alberti) 3 avati 1923. aastal Tallinna kino Säde, 1927. aastal kandis kino Ilo ning hiljemalt 1930. aastal nime Lux. Arvatavasti 1930. aastate algul lõpetas kino tegevuse.
Roo tänav 21A tegutses Tallinna II Toidukaubastu kauplus Moldaavia filiaal nr 5
London Aquatics Centre

Londoni Veekeskus ("London Aquatics Centre") on veespordikeskus Londoni olümpiapargis Stratfordis. 
Veekeskuse projekteeris Pritzkeri auhinnaga pärjatud arhitekt Zaha Hadid. See valmis 2011. aastal.
Veekeskuses toimusid 2012. aasta suveolümpiamängude võistlused ujumises, vettehüpetes, kujundujumises ja veepallis. Samuti peeti seal 2012. aasta paraolümpiamängud.
Olümpiamängude järel vähendati hoone suurust.
Jääaja Keskus

Jääaja Keskus on Tartumaal Saadjärve kaldal Äksi alevikus tegutsev jääaja muuseum, keskkonnaharidus- ja külastuskeskus. 
Ekspositsioon.
Muuseumi ekspositsioon keskendub jääajale, selle mõjudele Eesti tänapäeval, näiteks maastikule ja elustikule, ning tuleviku kliimamuutustele. Samas võivad külastajad tutvuda ka universumi ajalooga alates Suurest Paugust ning jälgida veemolekuli rännakut universumis. 
Üks silmapaistvamaid eksponaate on mammutikuju, mille skelett valmis Tartu Ülikooli geoloogiamuuseumis oleva ja Krasnojarski kraist pärineva mammutikolba põhjal, see kaeti aga Indiast pärit hobusejõhviga. Topised ja mulaažid valmistas Studio Viridis.
Rajamine.
Keskuse tegevjuht ja idee autor on bioloogiaõpetaja Asta Tuusti. Muuseum avati 10. juulil 2012, pooleteise nädalaga oli keskust külastanud üle 5000 inimese. Asukoha valikut mõjutas asjaolu, et Äksi asub Vooremaal, mille maastikuvorme on jääaeg ulatuslikult kujundanud.
Londoni olümpiapark

Londoni olümpiapark on 2012. aasta suveolümpiamängudeks rajatud maa-ala Stratfordis Londonis. 
Sinna ehitati sportlaste tarbeks olümpiaküla ja mitu võistluspaika, nagu näiteks olümpiastaadion ja veekeskus. Olümpiaparki ehitati ka 115 meetri kõrgune India päritolu briti arhitekti Anish Kapoori projekteeritud vaatetorn ArcelorMittal Orbit. Tornis on kaks vaateplatvormi ja restoran. Torni ehitus läks maksma 22,7 miljonit naela, millest maailma suurim terasetehas ArcelorMittal maksis 19,6 miljonit naela. Pärast olümpiamänge kannab park nime Queen Elizabeth Olympic Park.
1. Mai tänav

1. Mai tänav on mitme tänava nimi. Tegu on algselt tõlkenimega. Tänapäeval ei soovitata Eestis enam seda tüüpi nimesid panna ja neid on alles mõni üksik. Kuupäevadega nimedest on tänapäeval alles veel 26. Juuli tänav Narvas.
Vennad Paalbergid

Vennad Peeter ja Priit Paalberg on Eesti kurjategijad, kes said kurikuulsaks, kui nad arreteeriti kahe alaealise röövimise ja vägistamise eest. Neid kahtlustati ka veel mitmete hääletajate kadumise taga olekus , aga seda ei suudetud tõestada. 2002. aastal mõistis kohus mõlemad vägistamise eest 11 aastaks vangi. 
Kuriteod.
Riikliku süüdistuse kohaselt sundisid vennad kahte 16-aastast tüdrukut endaga kaasa tulema ja viisid nad autoga metsatallu. Metsatalus neiud vägistati. Tüdrukud pääsesid põgenema, kui mehed tööle läksid ja informeerisid politseid. Harju- ja Raplamaa kriminaalpolitseinikud ja politsei eriüksus seadsid üles 8 tundi kestnud varitsuse. Kui Paalbergid politseid nägid, üritasid nad autoga põgeneda, aga politsei tulistas õhku hoiatuslaske ja lasid läbi autokummi. 
Kuriteopaik vapustas ka paljunäinud politseinikke ja kohus andis loa vendade vahistamiseks.
Kohus.
Mõlemad vennad olid kriminaalkorras karistatud, sealhulgas ka vägistamise eest. Kohtus nõudis prokurör mõlemale vennale 15-aastast vanglakaristust. Mõlemad eitasid süüd . Kohus mõistis nad alaealiste grupilises vägistamise, relvaga toime pandud röövimise, vägivallaga toime pandud avaliku varguse ja ebaseadusliku vabadusevõtmise eest 11 aastaks vangi . 
Kohus keeldus neid korduvalt ennetähtaegselt vabastamast ja nad vabanesid vanglast pärast karistusaja kandmist 2012. aasta aprillis .