tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Aare Suss

Aare Suss (16. august 1946 Vana-Kasaritsa – 28. veebruar 2016) oli eesti kontrabassimängija ja pillimeister.
Ta lõpetas aastal 1964 Tallinna Muusikakooli kontrabassi erialal (õpetaja Vladimir Luht), seejärel jätkas ta aastatel 1964–1966 Vladimir Luhti juhendamisel õpinguid Tallinna Riiklikus Konservatooriumis; ta lõpetas aastal 1971 Moskvas Gnessinite-nimelise Muusikapedagoogikainstituudi (Vladimir Homenko klassis). Aastal 1973 astus ta Vladimir Homenko juurde aspirantuuri.
Ta töötas aastatel 1974–1975 (kontrabassirühma kontsertmeistrina) ja 2000–2003 ERSO-s. Aastatel 1976–1981 töötas ta Moskva Suure Teatri orkestris (mängides ka Suure Teatri sekstetis ja kammerorkestris). Aastatel 1981–1990 töötas ta NSV Liidu Riikliku Televisiooni ja Raadiokomitee Suures Sümfooniaorkestris, aastatel 1990–2000 Venemaa Rahvusorkestris (ontrabassirühma kontsertmeistri I asetäitjana), aastatel 2003–2007 Venemaa Rahvuslikus Filharmoonilises Orkestris ja aastast 2007 Moskva Riiklikus Akadeemilises Sümfooniaorkestris.
Ta on esinenud solistina koos Tallinna Kammerorkestriga (Dragonetti kontrabassikontsert, dirigent Neeme Järvi, 1968) ja ERSO-ga (Tubina kontrabassikontsert, dirigent Neeme Järvi, 1969). Lisaks on ta valmistanud viiuleid, vioolasid, tšellosid ja kontrabassi, õpingute ajal mängis omavalmistatud kontrabassil; Georg Otsa nimelises Tallinna Muusikakoolis on elava mälestusena kasutusel üks tema valmistatud tšello.
Isiklikku.
Tema õde Liivi Tamm on muusikapedagoog, vend Väino Suss (1940–1969) oli koorijuht ja muusikapedagoog, vennapoeg Kaido Suss on fagotist. Tema poeg Paul Suss on tšellist, poeg Anton Suss on töötanud televisioonis filmioperaatorina.
Leida Tuulmets

Leida Tuulmets (kuni 1936 Leida Vällo; kuni 1960 Leida Piirimäe; 31. oktoober 1933 Uue-Põltsamaa vald, Põltsamaa kihelkond Viljandimaal – 18. märts 2021) oli eesti matemaatik.
Ta lõpetas 1954. aastal Põltsamaa Keskkooli ja 1959. aastal Tartu Riikliku Ülikooli matemaatika-loodusteaduskonna. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemias aspirant, kaitses seal 1966. aastal väitekirja "Некоторые классы линейчатых гиперповерхностей V3 в евклидовом пространстве R4" ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi. 
Ta oli aastatel 1963–1966 Tartu Riikliku Ülikooli algebra ja geomeetria kateedri assistent, 1966–1972 vanemõpetaja, 1972–1993 TRÜ/TÜ dotsent ning alates 2007. aastast emeriitdotsent.
Isiklikku.
Tema vend oli ajaloolane Helmut Piirimäe ja abikaasa oli kuni 1984. aastani keemik Ants Tuulmets.
Angelino Alfano

Angelino Alfano (sündinud 31. oktoobril 1970 Agrigentos) on Itaalia poliitik, kes on olnud nii justiitsminister, siseminister kui ka välisminister.
Kuulub erakonda "Nuovo Centrodestra" (New Centre-Right).
Elulugu.
Ta sündis aastal 1970 Sitsiilia maakonnas Agrigento provintsis Agrigentos. Tema isa oli advokaat ja kohalik poliitik, kes on olnud Agrigento abilinnapea.
Ta on lõpetanud Milanos asuva Pühima Südame Katoliikliku Ülikooli õigusteaduskonna ja saanud doktorikraadi Palermo ülikoolist.
1996. aastal valiti ta Sitsiilia regionaalsesse assambleesse ning 2001. aastal sai temast Itaalia parlamendi saadikutekoja (alamkoja) liige.
2008. aasta mais sai Alfanost 37-aastaselt Itaali ajaloo noorim justiitsminister. Ta oli selles ametis kuni 27. juulini 2011.
28. aprillist 2013 kuni 12. detsembrini 2016 oli Alfano Itaalia siseminister.
12. detsembrist 2016 kuni 1. juunini 2018 oli ta Itaalia välisminister.
Lüneburgi Kalkberg

Lüneburgi Kalkberg (mitte segi ajada Segebergi Kalkbergiga) on soolakupli kattekivim Saksamaa linna Lüneburgi lääneosas. Kalkberg oli keskajal kipsikaevandus, kuid tänapäeval on "Naturschutzgebiet" (looduskaitseala) ja linnaelanike tavaline kohtumispaik.
Koosseis ja geoloogia.
Kalkberg koosneb suuresti kipsist (kaltsiumsulfaat) ja pärineb setetest, mis ladestusid umbes 250 miljonit aastat tagasi Zechsteini meres. Veel hiljuti (geoloogilises mõistes) on väiksemad rikked lubanud vähem tihedatel Zechsteini sooladel voolata koos ja pressida oma teel üles noorematesse pealiskivimitesse. Tänapäeval on need soolad maapinna lähedal. Läbi selle protsessi on geoloogiliselt hilisemad kivimikihid kasvava soolamassi ümber deformeerunud, purunenud ja kerkinud; esialgu horisontaalsed soolakihid on ülespoole kerkimisel kallutatud ja kurrutatud. Maapinna lähedal on tekkinud soolakuppel põhjavee poolt leostatud, nii et vaid vähem lahustuvad elemendid on jäänud, nagu karbonaadid ja sulfaadid. Need on ühendid, mis moodustavad Kalkbergi tänapäeval, ja on Lüneburgi ümbruses näha läbi pinna tungimas.
Tänapäeval on kaljuseintel vaid väga hõre taimestik, meelitades kuiva rohtla elupaikadele tüüpilisi loomi ja taimi. 3,6 ha alal võib leida üle 180 liigi õistaimi, sealhulgas mitmed sooja-, valguse- ja kriidilembesed liigid, mis muidu kasvavad vaid Lõuna-Kesk-Euroopas. Mitmes väikeses koopas elavad käsitiivalised.
Ajalugu.
Veebruarini 1371 seisis Kalkbergi tipus loss, kust valitseti Lüneburgi vürstkonda. Lüneburgi pärilussõja ajal purustati loss Kalkbergi otsas koos lähedal asuva kloostriga.
Suurem osa Kalkbergist on sajandite jooksul ära kaevandatud, et kipsi ehitusmaterjalina kasutada. Endine kaevandus on äratuntav oma järskude, krobeliste seinte poolest. Soolalademete ammendumise ja suureneva anhüdriidi osakaalu tõttu kipsis suleti karjäär aastal 1923. Erilise geoloogilise huvi all on boratsiidi ja lüneburgiidi lademed. Teised esindatud mineraalid on anhüdriit, kaltsiit, kips, haliit, hematiit, hüdroglauberiit, jarosiit, kalistroniit, lepidokrokiit, püriit, kvarts, sülviin, süngeniit ja tenardiit. 
Kalkberg on kõrgusega 56,3 m üle merepinna. Algselt oli see umbes 80 m kõrge. Lüneburgi geodeet Eduard Schlöbcke aitas muuta Kalkbergi üheks esimeseks Saksa looduskaitsealaks aastal 1932.
Mikk Kiisler

Mikk Kiisler (14. märts 1931 Kähri vald, Võrumaa – 19. märts 1994 Tartu) oli eesti tehnikateadlane.
Haridus.
Aastatel 1938–1942 õppis ta Tännasilma Algkoolis, 1942–1946 Kiuma 7-klassilises koolis ja 1946–1950 Tartu 1. Keskkoolis. 1950. aastal asus õppima Tartu Riikliku Ülikooli metsandusteaduskonna metsatööstuse erialale, mis 1951. aastal viidi üle Eesti Põllumajanduse Akadeemiasse. 1955. aastal lõpetas ta kiitusega Eesti Põllumajanduse Akadeemia metsatööstuse eriala. 1971. aastal kaitses Kaunases Leedu Põllumajandusakadeemias väitekirja "Исследование конического разбрасывающего устройства для внесения минеральных удобрений" ("Koonusrootoriga mineraalväetiselaoturi uurimine") ja sai tehnikateaduste kandidaadi kraadi.
Töö.
Aastatel 1955–1968 oli ta Eesti Põllumajanduse Akadeemia Raadi õppe-katsemajandi (hiljem ühendati Vasula sovhoosiga) peainsener, 1968–1973 Eesti Põllumajanduse Akadeemia põllutöömasinate kateedri vanemõpetaja, 1973–1983 kateedri juhataja, 1983–1992 dotsent. 1992. aastast surmani Eesti Põllumajandusülikooli Tehnikainstituudi töökaitse õppetooli juhataja ja professor.
Ta on maetud Vana-Peetri kalmistule.
Urbanus Rhegius

Urbanus Henricus Rhegius või Urban Rieger (mai 1489 Langenargen – 23. mai 1541 Celle) oli reformaator, kes tegutses nii Põhja- kui ka Lõuna-Saksamaal, et edendada "luterlikku ühtsust" Saksa-Rooma riigis.
Elu.
Preester Konrad Riegeri poeg sai hariduse Lindaus ning õppis Freiburgis, Ingolstadtis, Tübingenis ja Baselis Johannes Ecki juures. Aastal 1519 pühitseti ta Konstanzis preestriks ja aastal 1520 hakkas ta jutlustama Augsburgis.
Rudolf Ratassepp

Rudolf Ratassepp (5. aprill 1891 Ropka vald – 7. veebruar 1942 Tšeljabinski oblast) oli eesti näitleja.
1907. aastal lõpetas ta Ropka ministeeriumikooli. 1907. aastast esines näitlejana. Aastatel 1910–1911 oli ta Estonia teatri lavakoori liige, 1911–1915 Vanemuise näitleja, 1915–1915 Tallinna Draamateatri, 1920–1921 Frontteatri näitleja. 1921–1925 taas Tallinna Draamateatris ja 1925. aastast Vanemuises. 1932. aastast tegutses ka näitejuhina. 1941. aastal evakueerus Venemaale, kuid ei saanud tegutseda näitlejana, vaid pidi tegema lihttöid, viimati oli puusepp. Külmetas tööl ja suri kopsupõletiku tõttu.
Mängis filmis Noored kotkad.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli näitleja Elsa Ratassepp, nende poeg oli näitleja Valdeko Ratassepp, tütar Valda Ratassepp oli tantsija ja näitleja.
Anna Eleonore von Hessen-Darmstadt

Anna Eleonore von Hessen-Darmstadt (30. juuli 1601 – 6. mai 1659) oli Hessen-Darmstadti maakrahvi Ludwig V ja Magdalena von Brandenburgi tütar. Ta sündis Darmstadtis Hessenis.
Ta abiellus 14. detsembril 1617 Darmstadtis Braunschweig-Lüneburgi hertsogi Georgiga. Üks nende poegadest oli Braunschweig-Lüneburgi kuurvürst Ernst August (1629–1698), Suurbritannia kuninga George I isa.
Ta suri Herzbergi lossis 57 aasta vanusena.
Elsa Ratassepp

Elsa Ratassepp (7. märts 1893 Raadi – 4. mai 1972 Tartu) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas aastal 1911 Tartus Alfred Grassi gümnaasiumi.
1916. aastast töötas Vanemuise teatri näitlejana. Ta oli üks Rändteatri asutajaid. 
Isiklikku.
Tema abikaasa oli näitleja Rudolf Ratassepp, nende poeg oli näitleja Valdeko Ratassepp, tütar Valda Ratassepp oli tantsija ja näitleja.
Eidoméni

Eidoméni (kreeka keeles Ειδομένη) on küla Kreekas Kilkísi piirkonnaüksuses Põhja-Makedoonia piiri ääres.
Sophie Dorothea von Braunschweig-Lüneburg

Sophie Dorothea von Braunschweig-Lüneburg (15. september 1666 Celle – 13. november 1726 Ahlden) oli George I hüljatud naine ja George II ema. 
Liit tema nõoga oli sunnitud riiklik abielu, õhutatuna nõo ema Sophie von der Pfalzi mahhinatsioonidest. 
Teda mäletatakse paremini tema väidetava afääri pärast Philip Christoph Königsmarckiga, mis viis tema vangistamiseni Ahldeni lossi tema elu viimaseks 30 aastaks.
Moisburg

Moisburg on omavalitsus Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Harburgi kreisis.
Cumbrae saared

Cumbrae saared (inglise keeles "The Cumbraes") on saarestik Iiri mere Clyde'i lahes. Saared kuuluvad Suurbritanniale, täpsemalt Šotimaale. Halduslikult asuvad nad North Ayrshire'i omavalitsuses, ajalooliselt kuulusid need aga Bute'i krahvkonda.
Kaks saarestiku tähtsamat saart on Suur Cumbrae ja Väike Cumbrae. Mõlemad saared on ka asustatud. Neid eraldab üksteisest väin, mis kannab nime "The Tan".
Saarestikus on ka väiksemaid ja asustamata saari. Nende seas on "The Eileans" (kaks saart, millel Šotimaa läänerannikule ebatüüpilisel puuduvad oma nimed) ja kolm nende lähistel asuvat karet (Leug, Spoig ja Clach), Broad Islands ja Trail. Omapäraseim asustamata saar saarestikus on Kindlusesaar (ka "Allimturrail", inglise keeles "Castle Island", šoti keeles "Eilean a' Chaisteil"), mis on mõõna ajal Väikese Cumbraega ühendatud. Saarel asub 1527. aastal ehitatud kindlus, mille 1650. aastal hävitasid Oliver Cromwelli poolehoidjate väed. Algselt olevat kindlus rajatud selleks, et tõrjuda salakütte.
Šotimaast eraldab Cumbrae saari laevatatav kanal Fairlie Roads.
Norra Hákon Hákonarsoni saagas on saari mainitud nime "Kumreyiar" all.
Viru värav (Narva)

Viru värav ehk Tallinna värav (vene keeles "Вируские ворота" või "Таллиннские ворота", vene allikates ka "Колыванские ворота") oli värav Narva keskaegse linnamüüri lääneosas Virumaale viiva Viru tänava läänepoolses otsas.
Esimest korda mainitakse Viru väravat 1374. aasta dokumendis, mille järgi oli linnale üle antud maa karjamaa jaoks Viru väravast Venekülani (hiljem Olgina mõis).
Värav oli üle löödud raudplaatidega, selle ees, üle linnamüüri ümbritseva vallikraavi, oli tõstesild. 15. sajandi lõpus tugevdati väravat eesväravatega.
Värava kaudu sõitsid linna Tallinna kaupmehed; sellest tuleneb ka värava teine nimi. 1582. aastal ehitati Viru värava ette bastion, mille nimi oli Vanavall. Selle tagajärjel sissepääs linna suleti.
Delleniit

Delleniit on Delleni ümbruskonnas leiduva andesiidi kohalik nimetus. Delleniidiks nimetatakse suure oligoklassi-, andesiini- ja ortoklassisisaldusega kivimit, mida varem peeti datsiidi ja rüoliidi vahevormiks. Kivimile andis nimetuse Waldemar Christofer Brøgger aastal 1896.
Aastal 1923 hakkas Antoine Lacroix keemiliselt delleniidiga sarnanevaid kivimeid, kus ortoklassi kristallid nähtavad pole, nimetama dellenitoidideks. Delleniit on Hälsinglandi tunnuskivim.
Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 5. osakond

Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee 5. osakond oli Eesti NSV Riikliku Julgeoleku Komitee ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee struktuuriüksus aastail 1978–1991. 
5. osakonna ülesanne oli kontroll tsiviilelanikkonna meelsuse üle ning võitlus nn ideoloogilise diversiooniga (dissidendid ja teisitimõtlejad). Osakonna töö oli jaotatud jaoskondadeks, mille töötajad tegelesid oma "liinis" ja segmendis võitlusega "ideoloogiliste diversioonidega". 
NSV Liidu Ministrite Nõukogu juures asuva Riikliku Julgeoleku Komitee "ideoloogilise diversiooniga" võitluseks määratud spetsialiseeritud struktuuriüksuste loomise aluseks oli RJK esimehe Juri Andropovi poolt (45 päeva pärast RJK esimeheks määramist) 3. juulil 1967 NLKP KK-le tehtud esildis, milles ta teavitas NSV Liidu kõrgemat poliitilist juhtkonda: 
17. juuli 1967 kinnitas NLKP KK Poliitbüroo J. Andropovi ettepaneku ning otsustas: 
NSV Liidu Ministrite Nõukogu määruse ja NSV Liidu MN ja Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe Juri Andropovi määrusega nr 0096 25. juulil 1967 loodud 5. valitsuse põhiülesanded olid:
Ideoloogiline diversioon oli RJK esimehe Juri Andropovi sõnastuses järgmine: "Ideoloogine diversioon toimub valdkonnas, mis hõlmab poliitilist, filosoofilist, õiguslikku, kõlbluslikke, esteetilisi, religioosseid ja muid vaateid ja ideid, st ideoloogia valdkonnas… Seda eristab ka see, et ta toimub meie ajal mitte hariliku propagandaaparaadiga, vaid spetsiaalselt organiseeritud teenistustega. Need teenistused ... panevad põhilise rõhu spetsiaalsetele diversiooni- ja õõnestusvahenditele". 
Pärast 1977. aastal uue NSV Liidu Konstitutsiooni vastuvõtmist muudeti 5. juulist 1978 seni NSV Liidu Ministrite Nõukogule allunud Riikliku Julgeoleku Komitee alluvust ning edaspidi allus NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee läbi Riikliku Julgeoleku Komitee esimehe (kes oli ka Poliitbüroo liige) NSV Liidu kõrgeimale poliitilisele võimuorganile NLKP KK Poliitbüroole.
5. osakond nimetati 1990. aastal ümber Z-osakonnaks (Konstitutsioonilise korra kaitse osakond).
Organisatsiooniliselt allus Eesti NSV RJK 5. osakond Eesti NSV RJK-le, oma tegevuses aga oli operatiivalluvus NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viiendale Valitsusele.
Juhid ja struktuur.
1. jaoskond.
Tööliin: emigrandid, ideoloogiline luure välismaal, 
2. jaoskond.
Tööliin: loovintelligents,
3. jaoskond.
Tööliin: ?, 
4. jaoskond.
Tööliin: ?,
5. jaoskond.
Tööliin: akadeemiline intelligents, üliõpilased, 
Ülikoolide ja üliõpilaste poliitilise meelsuse üle järelevalvet teostanud kuraatorid:
Kõu Timpmann

Kõu Timpmann (sündinud 28. mail 1952 Viljandis) on eesti füüsik.
Elukäik.
Ta lõpetas 1970. aastal Põltsamaa Keskkooli ning 1975. aastal Tartu Riikliku Ülikooli füüsika-keemia teaduskonna füüsika osakonna füüsik-teoreetikuna. Ta oli Eesti NSV Teaduste Akadeemia Füüsika Instituudis aspirant, kaitses 1986. aastal väitekirja "Изучение релаксации в некоторых многоатомнх молекулах в твердых матрицах и молекулярных комплексах методом пикосекундной спектрохронографии" ("Relaksatsiooni uurimine teatud mitmeaatomilistes lisandimolekulides ja molekulaarkompleksides pikosekundilise spektrokronograafia meetodiga") ning sai füüsika-matemaatikakandidaadi kraadi.
Ta töötas aastatel 1975–2007 Füüsika Instituudis teadurina. Aastatel 2007–2010 oli ta Bayreuthi Ülikoolis (Saksamaa) külalisteadur. Ta on 2011. aastast Tartu Ülikooli Füüsika Instituudi biofüüsika labori vanemteadur.
Teadustöö.
Kõu Timpmanni peamine uurimisvaldkond on fotobiofüüsika (fotosünteesi esmaste protsesside uurimine laserspektroskoopiliste meetoditega).
Tunnustus.
2012 Tartu Ülikooli medal
2022 Tartu Ülikooli medal
Estina

Estina on 2008. aastal asutatud Leedu IT-firma, mis tegeleb digiallkirjastamise ja e-valitsuse teenuste pakkumisega. Estinale kuulub Leedu allkirjastamisportaal ISIGN. Oma e-teenuseid arendavad nad ISIGN Web Services abil. Alates 2016. aasta 7. aprillist haldab Estina Baltimaade esimest digiallkirjastamise portaali DigiDoc.
Estina peakorter asub Leedus Vilniuses.
Frans (eesnimi)

Frans on levinud eesnimi. Seda kasutavad peamiselt hollandlased. Inglastel vastab sellele Francis ja sakslastel Franz.
Čepelare

Čepelare (ka "Chepelare") on linn Bulgaaria lõunaosas Smoljani piirkonnas, Čepelare valla halduskeskus.
Asub Rodope mägedes Čepelare jõe ääres 1232 m kõrgusel merepinnast.
Čepelarest 10 km kaugusel on Pamporovo mäesuusakeskus, 15 km kaugusel Bulgaaria suurim observatoorium Roženi observatoorium.
Linnas on sündinud laskesuusataja Ekaterina Dafovska, kes ainsa talisportlasena on Bulgaariale võitnud taliolümpiamängudel kuldmedali (seisuga 13.03.2016).
Karjavärav (Narva)

Karjavärav ehk Vene värav (vene keeles "Скотопрогонные ворота" või "Русские ворота") oli värav Narva keskaegse linnamüüri põhjaosas Suure tänava lõpus. Läbi värava pääses Tallinna viivale teele ja Narva jõe ülesõidukohale.
Esimest korda on Karjaväravat mainitud 1462. aastal. Laia võlvkäiguga Karjavärav oli linna peavärav. See oli kõige suurem ja kaunim. Kahe poolega värav oli raudlehtedega üle löödud, seda kutsuti ka raudseks väravaks. 
Värava ees, üle linnamüüri ümbritseva vallikraavi, oli tõstesild. 15. sajandi lõpus tugevdati väravat eesväravaga.
1620. aastatel värav renoveeriti ja kindlustati täiendavalt tugeva tornehitise ja rondeeliga.
Aastatel 1676–1680 kindlustati Karjavärav eraldi raveliinilaadse kantsiga. 
Karjavärav sai nime selle järgi, et sealtkaudu ajas linnarahvas oma kariloomi karjamaale. Vene väravaks nimetati seda sellepärast, et selle värava kaudu saabusid linna venelastest kaupmehed.
Käepide

Käepide on eseme osa või detail, millest võetakse või hoitakse eseme kasutamisel käega kinni.
Käepidemed on paljudel tööriistadel (nt labidal, noal, konserviavajal, pannil jne), relvadel (nt mõõgal, püstolil) ja muudel esemetel (nt uksel, sahtlil, lapsevankril).
Käepidemete kujundamisel mängivad olulist rolli ergonoomilised taotlused, isegi kui neile ei pöörata teadlikult tähelepanu ja käepideme kujundus lähtub traditsioonist.
Piklikku (pulgakujulist) käepidet nimetatakse varreks.
Sertifitseerimiskeskus

AS Sertifitseerimiskeskus (SK) oli 2001. aastal asutatud Eesti Vabariigi isikut tõendavate dokumentide (ID-kaart, elamisluba, Digi-ID, Mobiil-ID ja e-residendi Digi-ID) sertifikaatide väljastaja. Lisaks pakub SK ajatempli teenust, digitaalallkirjastamise tehnoloogia ja rakenduste väljatöötamist ning valideerimisteenuseid.
Alates 2016. aastast on uueks nimeks SK ID Solutions AS, mis on spetsialiseerunud rahvusvaheliste e-identiteedi lahendustele. Jätkuvalt on nad Eesti riigi partner sertifikaatide väljastamisel isikut tõendavatele dokumentidele.
Anni Toompere

Anni Toompere (sünninimi Anni Ruugla, sündinud 7. mail 1992) on eesti flötist ja kammermuusik.
Anni Toompere on õppinud Türi Muusikakoolis ning Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia Mihkel Peäske flöödiklassis.
Toompere on andnud kontserte koos Eesti Filharmoonia Kammerkoori, Tallinna Kammerorkestri, Pärnu Linnaorkestri, Tallinna Muusikakeskkooli sümfooniaorkestri, Eesti Muusikaõpetajate Sümfooniaorkestri, Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia sümfooniaorkestri jt kollektiividega.
Tunnustus.
2013. aastal nimetati EMTA parimaks ansambliks Anni Ruugla, Liidia Ilvese ja Silvia Ilvese trio. 2014. aastal osales Anni Toompere (tollal Ruugla) telesaates "Klassikatähed", kus pälvis Eesti Muusika- ja Teatriakadeemia eripreemia.
Kaltsitoniin

Kaltsitoniin on üheahelaline 32 aminohappest koosnev peptiidhormoon, mida sekreteerivad kilpnäärme parafollikulaarsed C-rakud. 
Kaltsitoniin suurendab kaltsiumi siirdumist verest luudesse.
Dannenberg

Dannenberg on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis. Linna pindala on 76,31 km². 31. detsembril 2017 elas seal 8311 inimest. Linn asub Elbe jõe ääres, ligikaudu 30 km Salzwedelist põhjas ja 50 km Lüneburgist kagus. See on Samtgemeinde Elbtalaue keskus.
Dannenberg paikneb Saksa puitkarkassi trassil.
Dannenbergi polaabi nimed on "Weidars" ja "Woikam".
Ajalugu.
Linna ajalugu algab lossi ehitamisega (seda on esmamainitud 1153. aastal) Dannenbergi krahvi Volrad I (1153–1169) valitsusajal, kellele andis ülesande territoorium asustada ja kaitsta hertsog Heinrich Lõvi.
Scharnebeck

Scharnebeck on vald Alam-Saksi liidumaal Saksamaal Lüneburgi kreisis. See asub ligikaudu 10 km Lüneburgist kirdes.
Scharnebeck on tuntud oma Scharnebecki laevalift poolest Elbe külgkanalil.
Scharnebeck on ka Samtgemeinde Scharnebecki keskus.
Lüchow

Lüchow (Wendland) on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal, Samtgemeinde Lüchowi ja Lüchow-Dannenbergi kreisi keskus. Linn asub umbes 13 km Salzwedelist põhjas. Polaabi keeles kutsuti Lüchowit "Ljauchüw" ("Lgauchi" või "Lieuschü" vanemas Saksa viitematerjalis).
Lüchowis asub ansambli Rolling Stones muuseum Stones Fan Museum, mis on asutatud 2011. aastal.
Elbe lisajõgi Jeetzel voolab läbi linna. Ümbritseva maastiku pinnamood on kujunenud liustike toimel, läänes kõrgem, idas madalam.
Paika on esmamainitud 1158. aastal ja linnaõigused sai 1293. aastal. Ainus säilinud hiliskeskajal ehitatud kaitserajatis on torn, mida kohandati ja kasutatakse Ristija Johannese kiriku kellatornina. 1555. aastal püstitati värav, mis eraldas kesklinna läänepoolsetest eeslinnadest. See värav lammutati 1793. aastal. Lüchow kannatas 1537. aastal katkupuhangus ja vaevu pool sajandit hiljem, 1589. aastal, hävines suuresti tulekahjus. Veel üks tulekahju 1608. aastal hävitas enamuse sellest, mis oli taas üles ehitatud. 1811. aasta tulekahju hävitas isegi raekoja ja lossi.
Wustrow (Wendland)

Wustrow on linn Saksamaal Alam-Saksi liidumaal Lüchow-Dannenbergi kreisis, Salzwedelist põhjas. See on Samtgemeinde Lüchowi osa. Linna pindala on 29,90 km². 31. detsembril 2017 elas seal 2792 inimest.
Häädemeeste kirikumõis

Häädemeeste kirikumõis (saksa keeles "Pastorat Gudmannsbach") oli kirikumõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal.
Häädemeeste mõis

Häädemeeste mõis (saksa keeles "Gudmannsbach") oli riigimõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal.
Mõis rajati 16. sajandil.
Orajõe mõis

Orajõe mõis (saksa keeles "Orrenhof") oli riigimõis Häädemeeste kihelkonnas Pärnumaal.
Mõis rajati 1730. aastatel Tahkuranna mõisast eraldatud alast.
Lelle mõis

Lelle mõis (saksa keeles "Lelle") oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Liivimaa ordu Pärnu komtuurkonna mõisat on esmamainitud 1559. aastal.
Rõusa mõis

Rõusa mõis (saksa keeles "Karlshof") oli Uue-Vändra mõisa kõrvalmõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Uue-Vändra mõis

Uue-Vändra mõis (saksa keeles "Neu-Fennern") oli rüütlimõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Mõis rajati 1844 Vana-Vändra mõisast eraldatud alast.
Viluvere mõis

Viluvere mõis (saksa keeles "Willofer") oli linnamõis Vändra kihelkonnas Pärnumaal.
Mõis rajati 1628 Tori mõisast eraldatud alast.
Munsterroll

Munsterroll on nimestik, kuhu on sisse kirjutatud laevapere. 
Eesti.
Laeva sissesõidul sadamasse ja enne väljasõitu sadamast on laevaagendil, laeva kaptenil või reederil kohustus lisaks muudele dokumentidele esitada munsterroll Politsei- ja Piirivalveametile, Maksu- ja Tolliametile, sadamakaptenile ja Terviseameti piirkondlikule talitusele. Munsterrolli dateerib ja allkirjastab kapten või tema kirjaliku volitusega laeva juhtkonna liige. Laeva lahkumisel sadamast võib esitada sadamasse sisenemisel esitatud munsterrolli koopia, mis on uuesti alla kirjutatud ning milles on näidatud laevapere liikmete arvu või isikkoosseisu muudatused või kinnitatud, et muutusi ei ole toimunud.
Tatõšlõ rajoon

Tatõšlõ rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Verhnie Tatõšlõ.
Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 75 asulat.
2015. aastal oli rajooni elanike arv 23 250. 2010. aasta seisuga olid elanikest 60,1% baškiirid, 21,5% udmurdid, 14,9% tatarlased, 1,9% venelased ja 1,3% marid.
Kugartši rajoon

Kugartši rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Mrakovo.
Rajoonis on 20 külaasundust, kus on kokku 114 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 28 863. 2010. aasta seisuga olid elanikest 55,1% baškiirid, 28,9% venelased, 13% tatarlased ja 1,1% tšuvašid.
Burajevo rajoon

Burajevo rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Burajevo.
Rajoonis on 13 külaasundust, kus on kokku 95 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 22 553. 2010. aasta seisuga olid elanikest 69,5% baškiirid, 21,8% tatarlased, 4,3% udmurdid, 2,1% venelased ja 1,8% marid.
Fick

Fick oli baltisaksa aadlisuguvõsa. 
Ajalugu.
Suguvõsa kanti Eestimaa ja Liivimaa rüütelkonna aadlimatriklisse.
Suguvõsale kuulusid eri aegadel Eesti alal näiteks Uue-Põltsamaa mõis, Kurista mõis.
Sadama tänav (Tallinn)

Sadama tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Sadama asumis.
Ajalugu.
Tänav sai praeguseni kehtiva nime 1882 (saksa keeles Hafenstraße).
Eesti NSV ajal tegutses Sadama tänaval Tallinna Linnahalli läheduses raudbetoondetaile valmistanud 84. sõjatehas.
Särje tänav

Särje tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Pääsküla asumis.
Särje ja Kivimäe tänava vahelisele alale, kus varem asus endine sõjaväesanatoorium, kavandatakse kümne eramukrundiga elamupiirkond ning Laane tänava poole jäävale Särje tänavalt lähtuvale tänavale valis nimekomisjon nimeks Laanelille tänava ja Kivimäe tänavalt lähtuvale tänavale Sininuku tänava nimetuse. 
Ajalugu.
Tänav sai nime 8. novembril 1927.
Särje 22a hoones avati 1938. aastal sõjaväe tuberkuloosihaiguste ravimise sanatoorium, sanatooriumi juhatajaks on kopsuhaigete eriteadlane sanitaar-kapten dr. Herbert Hold. Nõukogude Liidu ajal paiknesid seal Nõukogude armee Eestis asuva Tallinna hospidali tuberkuloosisanatooriumi osakond ning Punalipulise Balti mere laevastiku saatejaam ja sõjaväe kütusehoidla.
Sõstra tänav

Sõstra tänav on tänav Tallinnas Kristiine linnaosas Lilleküla asumis Mooni allasumis.
Tänav sai nime 15. veebruaril 1933. 1940ndast Sõõru.
2014. aastal moodustati Sõstra tänava lõpuosast Mustasõstra tänav.
Sõstra tänav (täpsustus)

Sõstra tänav on mitmes Eesti asulas:
Süsta tänav

Süsta tänav on tänav Tallinnas Põhja-Tallinna linnaosas Kopli asumis. 
Süsta tänav algab Kopli tänavalt, ristub Kaluri tänavaga ning lõppeb Süsta 15 Piirivalvesadama alaga.
Süsta tänav sai nime 16. oktoobril 1951. Tänav on saanud nime Kopli lahe mõjul.
Hoonestus.
Aadressil Süsta 3 asub 1914. aastal ehitatud Vene-Balti laevatehase nooremteenistujate elamu
Aadressil Süsta 4 asub 1914. aastal ehitatud Vene-Balti laevatehase nooremteenistujate elamu
Aadressil Süsta 5 asub 1914. aastal ehitatud Vene-Balti laevatehase nooremteenistujate elamu
Aadressil Süsta 6 asub 1914. aastal ehitatud Vene-Balti laevatehase nooremteenistujate elamu
Aadressil Süsta 7 asub 1914. aastal ehitatud Vene-Balti laevatehase nooremteenistujate elamu
Aadressil Süsta 9 asub 1914. aastal ehitatud Vene-Balti laevatehase nooremteenistujate elamu Hooned kuuluvad endise Vene-Balti laevatehase võrdlemisi terviklikuna säilinud hoonekompleksi. Antud hoonekogum on ilmekas näide 20. sajandi alguse töölisasulate planeerimise printsiipidest. Kopli tänavast vasakule, põlispuudega pargi serva (mis kujutab endast jäänukit kunagisest Kopli hiietammikust) Süsta ja Ketta tänava äärde jäävad kõrgemate meistrite, ametnike ja inseneride majad, algselt valdavalt suurte, 4–6-toaliste korteritega. Pargi taha, Kaluri tänava lõppu on paigutatud aga kõige suurejoonelisemad, tehase juhtkonnale mõeldud elamud. Vene-Balti tehase- ja elamukompleksi hooned projekteeriti valdavalt insener A. Dmitrijevi juhtimisel.
Aadressil Süsta 12 asus NSV Liidu piirivalve piirivalvesadama kütusehoidla. Kütusehoidlas oli üle tööstuspiirkonna juhtarvu reostunud peaaegu kogu aiaga piiratud alal täitepinnas 1,6–3,0 m sügavuseni. Üle tööstuspiirkonna juhtarvu ulatus naftasaaduste sisaldus ka pilsivee puhastusseadme ümbruses ja kütusehoidlast mere poole ulatuval alal. Reostunud ala kogupindala oli 2800 m2, sellest oli tugevasti reostunud 2200 m2.
Süsta tänav 14 asuvas kolmekorruselises elamus toimus ööl vastu 20. jaanuari gaasiplahvatus, mille tagajärjel hävinesid hoone kolmanda korruse korterid. Plahvatuse tagajärjel said kaheksa inimest kergeid vigastusi. Prokuratuur teatas paar päeva pärast plahvatust, et suure tõenäosusega oli plahvatuse põhjuseks gaasileke.
2019. aastal nimetas Tallinna linnavalitsus Põhja-Tallinnas Kopli asumis paikneva Piirivalvesadama jagamise tulemusena paiknevat kolm sadamat Süsta sadamaks, Piirivalvesadamaks ja Ketta sadamaks. Süsta sadam asub Kopli poolsaarel Kopli lahe ääres Põhja-Tallinna linnaosas aadressil Süsta 16.
Tornimäe tänav

Tornimäe tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Maakri asumis.
Tänav sai nime 1882 (saksa keeles "Tornimägi-Strasse") ja pandi selle järgi, et 18. sajandil üüris ühte sealset maja (1708 nimetatud Tornimäe majaks (saksa keeles "Tornima Haus")) töömees Tornimäe Adam. Adam ise oli arvatavasti pärit Saaremaalt Tornimäe külast.
Suusa tänav

Suusa tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Nõmme asumis.
Suusa tänav sai praeguse nime 4. aprillil 1939. Tänav on saanud nime Mustamäe tuntud suusatamiskoha järgi. Tänava varasem nimi oli Restorani tänav.
Taara tänav

Taara tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Kivimäe ja Hiiu asumis.
Tänav sai nime 8. novembril 1927.
Taara tänav (täpsustus)

Taara tänav on mitmes Eesti asulas:
Turba tänav

Turba tänav on tänav Tallinnas Lasnamäe linnaosas Kurepõllu asumis.
Tänav sai nime 1900 (saksa keeles Torfstrasse). Tänav algab Narva maanteelt ja lõppeb umbtänavana Sõjamäe raba juures
Turba tänav (täpsustus)

Turba tänav on tänav mitmes Eesti asulas:
Tuvi tänav

Tuvi tänav on tänav Tallinnas Kesklinna linnaosas Tõnismäe asumis.
Hoonestus.
Aadressil Tuvi 3 asub Herbert Johansoni projekteeritud endise Tallinna Linna Kodumajanduskeskkooli hoone (Tõnismägi 14) soojussõlm
Aadressil Tuvi 12 asus Tööjõureservide ujula, kus tegutses Tööjõureservide ujumiskool.
Aastatel 1958–2012 kandis Friedheimi suvemõisa vanale vundamendile rajatud kindral Johan Laidoneri villa (Laidoneri villa) aadressi Tuvi 14B, seoses Õllepruuli tänava taastamisega sai hoone aadressiks Õllepruuli 5. Vt Õllepruuli tänav.
Tuvi 16 asub 1932. aastal insener Maximilian Grasbergi projekti järgi ehitatud ja 1938. aastal Roman Koolmari ümber ehitatud korterelamu.
Tõnismägi 16A / Tuvi 18 asub Anton Lembit Soansi projekteeritud ja 1933. aastal valminud elamu.
Ajalugu.
Tõnismäel asuva Tuvi tänava nimi oli varem Tui tänav (saksa keeles "Rettungsgasse, Bauerstraße, Taubengasse, Taubenstraße"). 1838. aastal ostis sadulseppmeister Taubenheim sinna maja (hilisem Tui 8 ja 10), mis jäi tema ja tema järeltulijate omandusse 70 aastaks. Tema nime järgi (Taubenheim, 'tuvikodu') ongi tänav nimetatud. Tui tänava nimi (vene keeles "Голубиная ул.") kinnitati ametlikult 1882. aastal, kuid hiljem oli kasutusel ka nimetus Tuide uulits.
15. septembril 1922 alustas Tui (Tuvi) tänavas õppetööd Tallinna Linna Naiskutsekool. Naiskutsekooli neljas osakonnas õppis 120 neidu pesuõmblemist koos tikandiga, rõivaõmblemist ja tikkimist, kudumist ja värvimist, majapidamist ja aiatööd algul kaks, hiljem kolm aastat. Kooli lõpetanud said pärast viieaastast edukat tööd ja koolis tehtud katseeksameid meistri kutse. 1937. aastal valmis koolile oma maja Tõnismäel (Tõnismägi 14), uude majja asus kooli majapidamise osakond – Tallinna Linna Kodumajanduskool, ja samuti asus sinna Tallinna Kodunduskeskkool. Naiskutsekooli põhiosa jäi ikka Tui tänavasse. Tui tänava kool hävis täielikult 1944. aasta märtsipommitamise ajal ja tegevus jätkus Kentmanni tänav 6b koolimajas.
Tui tänav 12a asus Tallinna Linna abikool nõrgaandelistele.
Tänav sai praeguse nime 25. septembril 1959.
Tuvi tänav (täpsustus)

Tuvi tänav on mitmes Eesti asulas:
Vääna tänav

Vääna tänav on tänav Tallinnas Nõmme linnaosas Hiiu asumis.
Ajalugu.
1927. aastal nimetati Liiva – Nõmme-Väikse raudteest Harku poole suunduv tee Nõmme linna poolt Pioneerpataljoni auks Pioneeri tänavaks.
1940–1941 kandis Vääna tänava nime hoopis Lossi tänav Nõmmel.
1959. aastal muudeti nimede kordumise tõttu Pioneeri tänav algul Lao tänavaks.
Tänav sai tänase nime 22. aprillil 1960.
Karl Tähnas

Karl Tähnas (26. detsember 1923 Uue-Põltsamaa vald, Viljandimaa – 4. oktoober 1993 Tartu) oli eesti loomaarst ja loomaarstiteadlane.
Ta lõpetas 1942. aastal Põltsamaa Ühisgümnaasiumi ning õppis aastatel 1942–1944 Tartu Ülikooli loomaarstiteaduskonnas. Ta mobiliseeriti 1944. aastal Saksa sõjaväe veterinaariateenistusse, oli aastatel 1945–1946 sõjavangina Siberi söekaevanduses. 
Ta lõpetas 1950. aastal Tartu Riiklikus Ülikooli loomaarstiteaduskonna. Ta kaitses Eesti Põllumajanduse Akadeemias 1965. aastal väitekirja "Veiste tuberkuloosi diagnostika täiustamisest hemaglutinatsioonireaktsiooni ja mõnede teiste meetoditega" ning sai veterinaariakandidaadi kraadi. Ta kaitses 1975. aastal (kinnitati 1976) Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis väitekirja "Noorloomadel esinevate paraallergiliste tuberkuliinireaktsioonide ja neid põhjustavate atüüpiliste mükobakterite uurimine" ning sai veterinaariadoktori kraadi.
Ta oli aastatel 1950–1965 Mooste ja Udeva sovhoosis peaveterinaararst. Ta oli aastatel 1965–1993 Eesti Loomakasvatuse ja Veterinaaria Teadusliku Uurimise Instituudis erinevate tasemete teadur ning peaveterinaararst. 
Teadustöö.
Tähnasel on uurimusi veiste tuberkuloosi ja mükobakterioosi ning nende ja mitme muu loomahaiguse tõrje alalt. Tal on oluline osa selles, et veiste tuberkuloos on Eestis kaotatud.
Paul Auster

Paul Benjamin Auster (3. veebruar 1947 Newark – 30. aprill 2024 New York) oli ameerika kirjanik.
Ta sündis aastal 1947 New Jersey osariigis Essexi maakonnas Newarkis Poola päritolu juudi keskklassi perekonnas. Ta õppis kirjandusteadust Columbia ülikoolis.
Auster sai tuntuks 1987. aastal ilmunud krimilugudega "New Yorgi triloogia" ("Klaaslinn", "Vaimud" ja "Lukustatud tuba").
Isiklikku.
Ta oli kaks korda abielus. Tema esimene abikaasa oli kirjanik Lydia Davis, abielust sündis poeg. Tema teine abikaasa oli kirjanik Siri Hustvedt (kelle isa oli ajalooprofessor Lloyd Hustvedt (1922–2004)), abielust sündis aastal 1987 tütar Sophie, kes on laulja ja näitleja.
Belebei rajoon

Belebei rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Belebei.
Rajoonis on 2 linna-asundust ja 15 külaasundust, kus on kokku 90 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 97 828. 2010. aasta seisuga olid elanikest 45,6% venelased, 22,9% tatarlased, 13,5% tšuvašid, 1,7% ukrainlased ja 1,6% mordvalased.
Luigi Scotti

Luigi Scotti (sündinud 14. jaanuaril 1932 Napolis) on Itaalia poliitik.
Ta oli 6. veebruarist 2008 kuni 8. maini 2008 Romano Prodi teises valitsuses justiitsminister.
Haibullinski rajoon

Haibullinski rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Baškortostanis. Rajooni halduskeskus on Akjar.
Rajoonis on 14 külaasundust, kus on kokku 58 asulat.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 31 452. 2010. aasta seisuga olid elanikest 77,6% baškiirid ja 17,8% venelased.
Jööri mõis

Jööri mõis (saksa keeles "Jöör"; ka "Jõõri mõis") oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati ajavahemikus 1744–1750 Kasti mõisast eraldatud alast.
Jürsi mõis

Jürsi (Jursi) mõis (saksa keeles "Jührs") oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1398. 1761. aastal jaotati Jursi mõis kahe venna vahel ning Jursi mõis jagunes Uue- ja Vana-Jursiks. 1791. aastal ühendati mõisad Jursi
nime all, kui taas liideti Uue-Jursi mõis, Vana-Jursiga.
Loona, Ohtja ja Jursi mõisa omanik oli ka aastatel 1842–1849 Saaremaa maamarssal Georg von Ditmar (1789–1852).
1919. aastal oli Saaremaa Jursi mõisnik Ernst van der Bellen.
Võhksa mõis

Võhksa mõis (saksa keeles "Wexholm") oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 16. sajandil.
Kalli mõis (Valjala)

Kalli mõis (saksa keeles "Kalli") oli Sassi mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1426.
Mäe mõis (Valjala)

Mäe mõis (saksa keeles "Mäemois") oli Lööne mõisa kõrvalmõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 17. sajandil.
Sakla mõis

Sakla mõis (saksa keeles "Sackla") oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Ajalugu.
Mõis tekkis ajavahemikul 1750–1756 mitme mõisa (Karja, Rapsu, Koikla ja Lööne) maadest.
Sassi mõis

Sassi mõis, ka Kabila mõis (saksa keeles "Kabbil") oli rüütlimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1479.
Vana-Lõve mõis

Vana-Lõve mõis (saksa keeles "Alt-Löwel") oli riigimõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Mõisast on teateid alates 1438.
Uue-Lõve mõis

Uue-Lõve mõis (saksa keeles "Neu-Löwel") oli rüütelkonnamõis Valjala kihelkonnas Saaremaal.
Kaali mõis

Kaali mõis (saksa keeles "Sall") oli rüütlimõis Püha kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 16. sajandi keskel.
Reo mõis

Reo mõis (saksa keeles "Reo") oli riigimõis Püha kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 18. sajandi I poolel.
Sandla mõis

Sandla mõis (saksa keeles "Sandel") oli rüütlimõis Püha kihelkonnas Saaremaal.
Mõis rajati 16. sajandi keskel.
Oju mõis

Oju mõis (saksa keeles "Ojo") oli Paju mõisa kõrvalmõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Tagamõisa mõis

Tagamõisa mõis (saksa keeles "Taggamois") oli riigimõis Kihelkonna kihelkonnas Saaremaal.
Ajalugu.
Mõis rajati 16. sajandi II poolel.
Rakvere tänav

Rakvere tänav on mitmes Eesti asulas:
Kreenholmi tänav

Kreenholmi tänav (vene keeles "улица Креэнхольми") on tänav Narvas Kerese ja Kreenholmi linnaosas. Tänav algab Tallinna maanteelt, ristub Võidu prospekti, Energia põigu, Lasteaia tänava, Kerese, Gerassimovi, Haigla, Proletariaadi, Maslovi ja Mängu tänavaga ning lõpeb Kulgu tänavaga ristudes. Tänava pikkus on 2,42 km.
Ajalugu.
Tänavat on kujutatud 1900. aasta linnaplaanil nimeta tänavana, 1912. aasta linnaplaanil on see Suur-Kreenholmi prospekti nimega (vene keeles Большой Кренгольмскій проспектъ). 1929. ja 1940. aasta linnaplaanil on tänava nimi Suur-Kreenholmi promenaad ja see kulgeb üle raudtee Hele tänavani.
Oletatavasti on tänav saanud nime selle järgi, et see viis Kreenholmi linnaossa.
Kreenholmi tänav 22 asub kunagine Zinovjevi malmitöökoja hoone.
Tänava järgi oli aastatel 1999–2007 nimetatud ajaleht Krengolmski Prospekt (praegu Viru Prospekt).
Õhtu tänav (Pärnu)

Õhtu tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
Õhtu tänav algab Kalda tänavalt ja lõpeb Vana-Tallinna ja Kuninga tänava ristumiskohas. Tänav ristub paremalt ka Õhtu põik ja Rüütli tänavaga. Tänava vasakul küljel asub Pärnu vallikäär.
Õhtu tänav on ligikaudu 488 m pikkune.
Nimi.
Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli "Westgasse" (eesti keeles "Lääne allee"). Nimi tulenes sellest, et tänav oli uusaegse Pärnu õhtu- ehk läänepoolseim tänav.
George Bähr

George Bähr (15. märts 1666 Fürstenwalde – 16. märts 1738 Dresden) oli saksa arhitekt.
Bähr töötas Saksimaal ja projekteeris mitmed selle piirkonna kirikud. Lisaks projekteeris ta kuulsa Dresdeni Jumalaema kiriku (Frauenkirche), mis hävis täielikult Teises maailmasõjas kuid taasavati 2005. aastal.
Rutt Tänav

Rutt Tänav (sündinud 29. novembril 1965) on eesti muuseumitegelane.
Ta lõpetas 1989. aastal Tartu Riikliku Ülikooli bioloogia erialal.
Töötas 1997–2002 Põltsamaa Ühisgümnaasiumis bioloogiaõpetajana. Aastast 1999 oli ta Põltsamaa Muuseumi juhataja. Töötas selles ametis aprillini 2020. 
Teoseid.
Ta on mitme Põltsamaa-teemalise raamatu autor või toimetajaː
Leonid Volmer

Leonid Volmer (17. aprill 1902 Aizpute, Kuramaa – 4. september 1960 Tallinn) oli eesti arst (kirurg-röntgenoloog).
Leonid Volmer sündis kooliõpetajate perekonnas. 1915. aastal tuli perekonnal põgeneda Moskva kubermangu, kust edasi liiguti 1920. aastal juba Eestisse. Enne Eestisse ümberasumist lõpetas Volmer 1919. aastal Podolski Reaalkooli ja jõudis juba astuda Moskva Ülikooli arstiteaduskonda. Eestis omandas ta keskhariduse uuesti Pärnus venekeelsetel erakursustel ja 1921. aastal sai temast Tartu Ülikooli arstiteaduskonna tudeng. 
Pärast Tartu Ülikooli lõpetamist 1927. aastal jäi Leonid Volmer samasse tööle Tervishoiuinstituudi assistendina. 1932. aastal läbis ta Tartu Ülikooli juures maa- ja linnaarstide kursused ning täiendas end korduvalt välismaal. 1935. aastal veetis ta kolm kuud sellistes Euroopa suurtes pealinnades nagu Viin, Pariis ja Stockholm ning Austria väikelinnas Wörglis, kus tutvus uusimate tehnoloogiatega röntgenoloogia ja Pariisis isegi kosmeetilise kirurgia vallas. Ta töötas aastaid Tartu, Pärnu ja Tallinnas meditsiiniasutustes. Tartu Erakliinikus oli tal võimalus koos töötada legendaarse eesti kirurgi August Poboliga.
Isiklikku.
1938. aastal abiellus Leonid Volmer laulja Terese Adele Mugastoga. Sellest abielust sündis poeg Peeter Volmer.
Pikk tänav (Kuressaare)

Pikk tänav on tänav Kuressaares.
Ajalugu.
Tänava eestikeelset nime on esimest korda mainitud 1924. aastal. 1909. aastal on mainitud saksa- ja venekeelset nime "Langstraße" ja "Длинная ул." Varem kulges Seegi nurgalt Pikale tänavale Vaeste tänav (Armengässchen), mis pole säilinud.
Posti tänav (Loksa)

Posti tänav on tänav Loksal.
Eesti NSV-s kandis tänav nime "Nõukogude tänav". Praegune nimi on kasutusel aastast 1991.
Tallinna tänav (Viljandi)

Tallinna tänav on tänav Viljandis. Ühtlasi on tänav Tartu – Viljandi – Kilingi-Nõmme tee ja Viljandi tee osa Viljandi linnas.
Tänav algab Vabaduse platsilt, ristub Tartu, Turu, Posti, Carl Robert Jakobsoni, Uue ja Uku tänava, August Maramaa puiestee, Pärna tänava, Lembitu puiestee, Nurme tänava, Musta tee, Loo, Rohelise ja Leola tänavaga ning läheb linna piiril üle Viljandi teeks. Uue tänava ristist kuni linna piirini olev tänavalõik on Viljandi tee linnasisene osa.
Tänava pikkus on 2160 m.
Ajalugu.
Tänavat on linnaplaanidel nimetatud alates 18. sajandi lõpust. Tänava eestikeelset nime on mainitud aastast 1915. Aastal 1909 on mainitud saksakeelset nime Revalsche Straße ja 1915 venekeelset nime Ревельская ул. Kuni 1919. aastani oli Tallinna tänav linna piiriks.
Tallinna ja Carl Robert Jakobsoni tänava nurgal asus 1797. aastal asutatud Viljandi aadlipreilide varjupaiga ("Fellinsches Adeliger Fräuleinstift") hoone kuni 1937. aastani, mil endise Fräuleinstifti kinnisvara Viljandis anti Vabariigi valitsuse 7. mai 1937 otsuse järgi sõjaministeeriumi valdusse. Hoolealused paigutati ümber saksa vähemusrahvuse kultuuromavalitsusele kuulunud Johann Diedrichsteini Vinni sihtasutuse Vinni majapidamiskooli hoonesse. Sihtasutuse vallasvara anti samuti üle Johann Diedrichsteini Vinni sihtasutusele. Fräuleinstifti Abstsiss oli aastatel 1872–1875 Elisabeth Wilhelmine von Wrangell.
20. sajandi algul olid Viljandi kesklinna peamised äripiirkonnad Viljandi vanalinnaga külgnevad Tallinna ja Tartu tänava algus ning Lossi tänav kuni Kauba tänavani.
Pühavaimu tänav (Pärnu)

Pühavaimu tänav on tänav Pärnus Kesklinna linnaosas.
Tänav algab Pikalt tänavalt ja lõpeb Supeluse tänavaga ristudes. Tänav ristub veel Malmö, Uus, Rüütli, Kuninga, Lõuna ja Esplanaadi tänavaga. Tänav külgneb ka Steineri aia ja Brackmanni pargiga. 
Tänav on ligikaudu 567 m pikkune. Pühavaimu ja Rüütli tänava ristmik on autodele suletud. Kuninga tänavast Lõuna tänavani on Pühavaimu ühesuunaline. Sellel lõigul saab sõita vaid Esplanaadi tänava suunas. 
Nimi.
Pühavaimu (ajalooliselt saksa keeles "Heiligengeiststraße") on saanud nime tänava lõunapoolses otsas asunud Pühavaimu kiriku järgi. Tänavat on mainitud juba 1543 nimega "Kompenye o des hilligen geistes str." Eesti NSV ajal kandis tänav nime "Johannes Vares-Barbaruse tänav". Pühavaimu nimi taastati 22. märtsil 1989.
Ajalugu.
Pühavaimu tänava põhjapoolne osa tekkis juba keskajal.
17. sajandil ehitati Pärnust moodne merekindlus, mille käigus laiendati ka linnaruumi. Seetõttu pikenes Pühavaimu Ringi tänavani.
Peale merekindluse lammutamist 19. sajandil pikendati Pühavaimu tänavat Supeluse tänavani.
Pikk tänav (Pärnu)

Pikk tänav on tänav Pärnus Kesklinna ja Eeslinna linnaosas.
Tänav algab Keskväljaku ja Vee ristmikult ning lõpeb Vanapargi tänava, Riia maantee ja Laia tänava ristumispaigas. Tänav ristub veel Munga (paremalt), Nikolai (paremalt), Pühavaimu (paremalt), Hommiku, Ringi, Aia ja Pargi (paremalt) tänavaga.
Tänav on ligikaudu 890 m pikk.
Nimi.
Tänavat on mainitud juba 1543. aastal nimega "de Lange oder Karry-str". Tänava ajalooline saksakeelne nimi oli "Langstraße." 2. juunil 1961 sai tänava nimeks "Lenini allee". Pika tänava nimi taastati mais 1990.
Ajalugu.
Pikk tänav oli keskaegse Pärnu tähtsaim tänav, sest see ühendas turuplatsi, sadamat ja ordulinnust. Seetõttu asusid selles piirkonnas ka suuremad kivimajad ja aidad, samas kui ülejäänud linnas olid peamiselt puitehitised. Turuplatsi lähedal Pika ja Nikolai tänava nurgal asus ka Nikolai kirik, mis oli Pärnu peakirikuks.
Pika tänava tähtsus vähenes 17. sajandi lõpus, kui Rootsi Kuningriik hakkas Pärnut kujundama moodsaks merekindluseks. Pärnu tähtsamateks ida-läänesuunalisteks tänavateks said Rüütli ja Kuninga tänav. Rüütli tänava äärde viidi ka varem Pikal tänaval asunud linna turuplats.
Kuni 1944. aastani säilis tänava keskaegne ilme. Tänav oli kitsas, käänuline ja selle servad olid tihedasti täis ehitatud poolteise- ja kahekorruselisi maju. Kogu tänavaäärne hoonestus muutus varemeiks 1944. aasta septembripommitamise tagajärjel. Tugevalt sai kannatada ka Nikolai kirik, mille varemed õhiti alles 1954. aastal.
Pärast sõda kavandati tänav uhkeks ja laiaks liiklussooneks, mis ühendaks Keskväljakut bussijaamaga. Kavandatud tänav asus sõjaeelsest tänavast veidi mere pool ja oli keskaegsest tänavast ka pikem, kulgedes Vanapargini. Purustatud hoonete asemele ehitati tänava äärde kolmekorruselised hruštšovkad.
Esialgu asus tee keskel haljastusriba koos laternapostidega, kuid see likvideeriti hilisema rekonstrueerimise käigus. 2017. aastal ehitati ristumine Aia tänavaga ringristmikuks.
Lenini puiestee

Lenini puiestee nimeline tänav oli Eesti NSV ajal mitmes asulas. See oli nimetatud Vladimir Lenini auks.
Tallinna tänav (Rakvere)

Tallinna tänav on tänav Rakveres, paikneb ida-läänesuunaliselt linna keskosas.
Tänav on 1322 meetrit pikk ja läbib Vanalinna, Südalinna ja Kukeküla linnaosa.
Tallinna tänav ristub Pika tänavaga, Carl Robert Jakobsoni tänavaga, Laia tänavaga, Tööstuse tänavaga, Laada tänavaga, Võidu tänavaga, Vene tänavaga, Malmi tänavaga, Küti tänavaga, Tuule tänavaga ning lõppeb Kauba tänava, Narva tänava ja Heina tänava ristmikul.
Ajalugu.
19. sajandi teises pooles, kui tänav hakkas kujunema linna peatänavaks, kandis tänava läänepoolne osa Rüütli tänava ja idapoolne osa Peterburi tänava nime. 20. sajandi alguses oli see juba tervikuna Peterburi tänav. Tänav on kandnud Saksa okupatsiooni ajal ka Prints Heinrichi (1918) ja Adolf Hitleri nime (1944).
Tänava praegust eestikeelset nime on mainitud aastast 1924. Enne seda on 1915 mainitud eestikeelset nime Peterburi tänav (saksa keeles Peterburgerstraße, vene keeles Петербургская ул.).
Tallinna tänav 44 hoones, mis ehitati 1860. aastate esimesel poolel ning oli algselt mõeldud kõrtsiks ja kaupluseks asus esimene haigla Rakveres.
Peterburi tänav

Peterburi tänav on kahe tänava endine nimi. Need olid nimetatud Peterburi järgi.
Tammiku tänav (Rakvere)

Tammiku tänav on tänav Rakveres. See on saanud nime Rakvere tammiku järgi.
Tänava pikkus on 1632 meetrit. Tänav asub Rakvere Vallimäe oosi kaguküljel, piirkonnas, kus lääne pool paikneb Rakvere tammik ja ida pool Palermo mets. Tänav saab alguse Rakvere Vanalinna linnaosast Juhan Kunderi tänavalt ja kulgeb lõuna suunas läbi Tammiku linnaosa. Tänava lõunaosa on Taaravainu ja Palermo linnaosa piiriks. Tänav lõpeb Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee Tõrma ringteel, ristudes enne Õie ja Taara tänavaga.
Tammiku tänava alguses asub Juhan Kunderi mälestussammas. 
Tammiku 6, saksa sõjaväekalmistu kõrval asub 19. sajandi mõisakõrts, mis oli populaarne suvepidude paik. 
Kinnistule Tammiku 13 ehitati 1893. aastal Rakvere vallamaja puithoone, mis 1996. aastal ehitati ümber hotelliks Villa Theresa.
Tänava teenumber on 6630135.
Püha Miikaeli Kool

Püha Miikaeli Kool (varasema nimega "Püha Miikaeli Kolleegiumi Põhikool") on Tallinna vanalinnas Vene tänav 31 asuv, 2013. aastal asutatud kristlik erakool.
Kool toetub õppes ja kasvatuses pedagoogilisele kontseptsioonile, mis lähtub katoliku kiriku õpetusest.
Ajalugu.
Püha Miikaeli kooli ajalugu algab 2004. aastast, kui Vanalinna Hariduskolleegiumi raames alustasid tööd väikesed õpperühmad lastele ja noortele, kes erinevatel põhjustel ei suuda tavaklassis õppida. Nende laste aitamiseks ja koolist väljalangevuse vähendamiseks loodi veebruaris 2005 sihtasutus Püha Miikaeli Kolleegium, et koostöös Vanalinna Hariduskolleegiumiga välja arendada tugisüsteemid (õpilaskodu, nõustamiskeskus) ja paindlikud õppevormid (rühma-, individuaal- ja eelkutseõpe).