Kassimovi khaaniriik

Kassimovi khaaniriik (tatari: "Касыйм ханлыгы / Qasıym Xanlığı") oli keskaegne tatari riik Oka keskjooksul; see eksisteeris aastatel 1452–1681.
Khaaniriigi moodustamine.
Algselt asus khaaniriigi aladel Kuldhordi Mişär yortı nimeline vürstkond, mis aastal 1393 Moskva valdusse läks. 
Tšingisiid Oluğ Möxämmät tungis Krimmist väljaajamise järel 1437. aastal Vene aladele ja vallutas Beljovi asula, millele järgnesid uued sõjaretked. 1445. aasta kevadel vallutasid tatarlased Nižni-Novgorodi ja 1445. aastal toimunud Suzdali lahingus võitsid Kaasani väed Oluğ Möxämmäti ja poegade Mahmuti ("Məxmüt") ja Qasıymi juhtimisel Moskva suurvürstiriigi suurvürsti Vassili II vägesid. Nad vangistasid Vassili II ning tema kaaskonna ülikud. Vaherahu tingimuste kohaselt: Moskva suurvürstiriik tasus Vassili II eest ülisuure lunaraha, kõik vene lihtsõdalased müüdi muslimi orjaturgudel, Vene linnadesse määrati tatari maksukogujad ja järgnevalt läänistas Vassili II Qasıymile Rjazani piirkonnas 1452. aastal Oka jõel asuva Meštšera madaliku piirkonnas alad, millest kujunes Kaasani khaaniriigi ja Moskva suurvürstiriigi vaheline puhverala ehk Qasıymi järgi nime saanud Kassimovi khaaniriik. 
Sisuliselt kujunes uus riik Moskva vasallriigiks. Moskva kontrollis riigi välispoliitikat, sellal kui khaanid valitsesid khaaniriigi territooriumit. Ajaloolaste seas on selle varasema ajaloo kohta lahkarvamused. Osad leiavad, et tegemist oli Kuldhordi järglasriigiga, mis sattus kiiresti Moskvast sõltuvusse. Teised leiavad, et tegemist oli osastisvürstiriigiga, mille vürstideks Moskva võimud määrasid vene teenistusse läinud tatarlasi.
Khaaniriigi keskuseks oli Kassimov, formaalselt allusid sellele veel mitmed beiriigid, mis olid aga praktiliselt iseseisvad.
Rahvastik.
Khaaniriigi põlisasukad olid ersad, mokšad, meštšeralased ja muromlased. Kuldhordi ajal asus sinna elama ka türgi sugu rahvaid, kes tõid kaasa islami. Riigi rahvastiku põhiosa moodustasid mordvalased, venelased ja tatarlased.
Khaaniriik kasutas mingil määral eri rahvastest orje. Kassimovis oli XVI sajandil orjaturg.
XVI sajandil oli khaaniriigis valdavaks usuks islam. Piirkond oli alaks, kuhu asusid mujalt konfliktide eest pagenud moslemid.
XVII sajandil alanud ristiusustamine tõi kaasa paljude sealsete moslemite lahkumise. Ristitud valitsejaks oli ka Simeon Bekbulatovitš, kes kandis varem nime Sain-Bulat.
Relvajõud.
Khaaniriigi sõjaväe põhituumiku moodustasid kasakad. Lisaks liitus nendega vajaduse korral täiendusena ka sõjateenistusealiseid mehi khaaniriigi elanike seast.
Khaaniriigil puudusid iseseisvad sõjalised konfliktid, sealne sõjavägi tegi kõik sõjakäigud kaasa vene vägede koosseisus.
Vene-Kaasani sõjad.
Moskva vasilliriigina osalesid kassimovlased kõigis Vene-Kaasani sõdades Moskva poolel. Sel perioodil määrasid Moskva võimud khaanideks isikuid, kes kuulusid Krimmi, Kaasani ja Siberi khaaniriigi valutsevatesse suguvõsadesse.
1519. aastal sai Kaasani khaaniks, Moskva vürstiriigi ja Vassili III toetatud 13-aastane Kassimovi khaan Giray dünastiast Šig-Alei. Šig-Alei, kes oli Kassimovi khaan aastatel 1516–1519, 1535–1546, 1546–1551 ja 1552–1567, oli ka Kaasani khaan aastatel 1519–1521, 1546 ja 1551–1552. Ta oli khaaniriigi venemeelsete juht ning kukutati seetõttu mitu korda. 1521. aastal aga tegid Krimmi khaaniriigi väed sõjakäigu Kaasanile ja tõukasid Šig-Alei troonilt ning Kaasani khaaniks (1521–1524) sai Giray dünastiast Sahib Geray. 
1551. aasta 3. Kaasani sõjakäigus meelitati lisaks sõjalistele ettevalmistustele Moskva tsaaririigi poole piirkonna tšuvaššidest ja maridest elanikud, ehitati Svijaga jõel Svijažski linnus, kus blokeeriti liiklus jõel ning okupeeriti Volga jõe paremkallas. Taoline blokaad tõi kaasa Kaasani alistumise ilma sõjalise linna piiramiseta. 1551. aasta vaherahulepinguga tunnistas Kaasani khaaniriik Kaasani khaanina Šig-Aleid ning kohustus vabastama Kaasanis orjuses olnud Moskva tsaaririigi alamat. 1551. aasta rahulepingu läbirääkimiste ajal esitas Moskva tsaaririik ultimaatumi Kaasani khaaniriigi parempoolse osa (Volga jõest paremal pool asuva osa) liitmisest Moskva tsaaririigiga.
1552. aastal kavandas Moskva tsaaririik Kaasani khaani Šig-Alei asendamist Moskva tsaaririigi asehalduriga, kuid Kaasani khaaniriik hakkas viimast korda vastu ja ei lasknud Moskva tsaaririigi esindajaid ja asevalitsejat Simeon Mikulskit Kaasanisse. 
1552. aasta 4. Kaasani sõjakäigus toetasid Kaasani khaaniriiki Krimmi khaaniriik, Astrahani khaaniriik ja Nogai hord ning Osmanite riigi sultan Suleiman I kutsus üles kõiki tatarlaste riike toetama Kaasani khaaniriiki. Sellele vaatamata olid kassimovlased Moskva liitlasteks. 2. oktoobril langes Kaasan ja Kaasani khaaniriik hävis.
Khaaniriigi langus.
Kaasani khaaniriigi hävingu järel kärpisid Moskva võimud tugevasti khaanide volitusi. Nimeliselt jäi khaaniriik siiski iseseisvaks, kuigi tegelikus võimuks olid riigis Moskva määratud vojevoodid. 
Khaan Sayed Borhani ajal algas riigis aktiivne kristluse levitamine. Seni bojaaridega võrdset staatust omanud begid said teenistuslike tatarlaste staatuse, kes ei olnud kõrgaaadlikud. See tõi kaasa tatarlaste rahutused.
Khaaniriik likvideeriti Fjodor III initsiatiivil pärast selle viimase valitseja Fatima Soltani surma.