Monika (lumetorm)

Monika oli lumetorm, mis tabas Eestit 2010. aasta 9. detsembril. Selle põhjustas tsüklon Monika, millele pani nime Monika Pfrengle-Sewing. 
Tsüklon Monika tekkis kaugele lõunasse taganenud frontaaltsoonis Atlandi ookeani 40. laiusel ning ületas Biskaia lahe, Prantsusmaa, Saksamaa, Poola ja Leedu. 8. detsembril põhjustas see Prantsusmaal lumesaju, mille tõttu oli halb nähtavus ja maanteel tekkisid ummikud, häiritud oli ühistransport. Poolteist tundi oli suletud Pariisi Charles de Gaulle'i lennujaam, külastajate jaoks oli suletud Eiffeli torn. Prantsusmaal nimetati seda lumetormiks, mis on EMHI seisukohast väike liialdus, sest lund tuli juurde umbes 10 cm ja kirdetuule tugevus küündis vaevu 10 m/s. Skandinaaviast Läänemerele tulvava külma õhuga kohtudes põhjustas tsüklon lumetormi. Energiat lisas sellele Vahemerelt ja Mustalt merelt pärinev soe õhk, mis tõusis kaugele Süda-Venemaale. 8. detsembril ilmunud prognoosi järgi võis üle 24 tunni kestev tuisk lisada Kesk-Eestist lõuna-kagu ja ida-kirde poole kuni 20 cm lumikatet.
9. detsembril päeva keskpaiku ähvardas see Lätit, Riias sadas maha üle 19 cm lund.
Tugeva tuule tõttu kukkusid mõned suured puud maanteedele ja elektriliinidele. Suurim tormituule kiirus mõõdeti Dirhami vaatlusjaamas 10. detsembril kella 6 ja 7 vahel, see oli 26,1 m/s. Veel 24 ilmajaamas registreeriti tuult kiirusega üle 15 m/s. Lääne-Virumaal nähti mitmes kohas äikest, mis on talvel päris harv loodusnähtus.
Intensiivse lumesaju tõttu kujunes paks lumikate, mille suurim paksus mõõdeti Väike-Maarjas: 60 sentimeetrit, ööpäeva jooksul oli lumekiht kasvanud 38 sentimeetrit. Üle poole meetri oli lund maas veel Alajõel (54 cm), Jõhvis (52 cm), Viljandis (52 cm), Kuusikul (51 cm) ja Türil (50 cm).
Bussifirma Mulgi Reisid tühistas oma reisid Harjumaal alates 9. detsembri kella 21.00-st.
10. detsembril olid Lääne-Virumaa kõrvalteed lumetormi tõttu läbimatud. Buss liinil Tartu–Rakvere oli 4 tundi Rakvere lähedal lumevangis. Tallinna–Narva maanteel oli liiklus suletud Sämist Varjani.
Tallinna–Narva maanteel Padaorus 119. kilomeetril oli sõiduautodes, reisibussides ja veokites lumevangis hinnanguliselt kokku 600 inimest. Paljud neist olid sunnitud autodesse ööbima jääma. Viru-Nigula spordihoonesse oli evakueeritud üle 90 inimese, kellele anti sooja sööki ja jooki ning pakuti ka pesemisvõimalust (ühe tunnistaja väitel seda polnud). 10. detsembri kella 16-ks oli evakueeritud 153 inimest.
Kella 22-ks olid kõik inimesed Viru-Nigula spordihoonest lahkunud, üks inimene jäi Viru-Nigula rahvamajja ööbima.
11. detsembril oli Harjumaal Raasiku–Kostivere teel lumevangis veel 11 autot.
9. detsembril põrkasid Jõgevamaal kokku veoauto ja sõiduk, sai vigastada väiksema masina juht.
9. detsembril jäi Stockholmist saabunud lennuk Ülenurme lennuväljal maandumata ja suundus Tallinna.
10. detsembril kell 7.25 põrkasid lumemöllu tõttu Tartumaal Ülenurmel kokku kell 5.53 Oravalt väljunud Orava–Tartu reisirong ja teid lumest puhastanud traktor, traktorijuht sai raskelt viga, traktor rebenes pooleks. Rong seisis pool tundi peatuses, keegi reisijatest vigastada ei saanud.
Kahe päeva jooksul külmus surnuks kaks inimest, üks Tartu- ja teine Valgamaal, Järvamaal jäi üks inimene teadmata kadunuks. 9. detsembril toimunud autoõnnetuses hukkus väidetav allilmaliider Vambola Kivirajuja.
9. detsembril jäi ära Rahvaliidu volikogu koosolek.
10. detsembril Järvamaal Laupa põhikoolis jõudis kooli kokku 84 õpilasest 30 last ning lapsed saadeti pärast esimest tundi koju.
10. detsembri pärastlõunal lumesadu lõppes, aga jätkus pinnatuisk ja puhus tuul kiirusega kuni 23 m/s.
EMHI prognoosi järgi eemaldus Monika tsüklon Valge mere suunas.
Padaoru sündmuste hilisem kajastus.
Padaoru sündmuste üle on hiljem korduvalt arutletud. Kui riigiametite esindajate ja poliitikute hinnangul tehti inimeste lumevangist päästmiseks kõik vajalik ja võimalik, siis avalikkus ei olnud eelneva lumetõrje ja hilisemate päästetöödega rahul ning kohati kõlas isegi nõudmine, et minister Marko Pomerants tagasi astuks. Siseministri nõuniku Jan Trei hinnangul tekitas probleeme ennekõike kriisikommunikatsioon, mis ei võimaldanud eri ametkondadel infot ja tegevust koordineerida. Andres Raid tegi ettepaneku anda taoliste kriiside juhtimine üle kaitseväele. Padaoru juhtumit meenutatakse vahel ka selleks, et kutsuda inimesi üles ettevaatusele talvistes oludes.