Sergei ja Julija Skripali mürgitamine

4. märtsil 2018 mürgitati Salisburys Inglismaal Sergei Skripal, Venemaa sõjaväeluure GRU endine ohvitser, ja tema tütar Julija Nõukogude Liidus ja Venemaal aastatel 1971–1993 välja töötatud ja toodetud Novitšoki perekonda kuuluva tugevatoimelise närvimürgiga. Esialgne juurdlus pidas väga tõenäoliseks, et mürk oli pärit Venemaalt. 
Peaminister Theresa May nimetas juhtunut "sõjalise agressiooni aktiks Suurbritannia kodanike vastu Suurbritannia territooriumil". Suurbritannia süüdistas avalikult Venemaad Sergei Skripali ja tema tütre tapmiskatsega seotuses ning Keemiarelva keelustamise konventsiooni rikkumises. Sellele järgnes Vene diplomaatide väljasaatmine peamiselt Euroopa Liidu ja NATO liikmesriikidest.
Mürk.
Mürgi identifitseeris Porton Downi lähedal Winterbourne Gunneris paiknev Keemia-, Bioloogia-, Radioloogia- ja Tuumakaitsekeskuse labor. 19. märtsil avaldas BBC, et Venemaa suursaadiku Suurbritannias Aleksandr Jakovenko sõnul on britid tuvastanud mürgi täpsemalt kui A-234, kuid ametlikku kinnitust sellele briti võimude poolt antud ei olnud. 3. aprillil ilmus The Guardianis artikkel selle kohta, et on tulnud avalikuks, et Porton Downis asuva Ühendkuningriigi Kaitseministeeriumi Kaitsealase Teadus- ja Tehnoloogialabori eksperdid ei ole suutnud tõendada närvimürgi pärinemist Venemaalt. Labori juht Gary Aitkenhead ütles, et kasutatud aine tuvastati sõjalise otstarbega Novitšoki rühma kuuluva närvimürgina, mida arvatavasti suudab kasutada vaid riik. Ta lükkas tagasi Venemaa süüdistused, et kasutada võidi Porton Downist (mis asub mürgituskohast Salisburyst kõigest 8 miili kaugusel) pärit mürki. Kuigi Porton Downi ekspertidel ei olnud pakkuda vastumürki, oskasid nad anda soovitusi kannatanute ravimiseks.
Sama mürgi läbi umbes 13 km kaugusel põhjaloodes asuvas Amesburys 30. juunil mürgituse saanud kahest isikust oli 8. juuli õhtuks surnud üks, 44-aastane naine.
Mürgitamine.
4. märtsil kell 16.15 tuli Ühendkuningriigi hädaabiteenistusele telefonikõne, mis teatas Sergei ja Julija Skripali leidmisest teadvusetuna pargipingilt. Pealtnägija oli näinud Julijat vahutava suu ja pahupidi silmadega. Mõlemad kriitilises seisundis kannatanud toimetati eraldi Salisbury haiglasse. Lisaks neile viidi haiglasse ka asja uurinud politseinik, kes aga lasti haiglast koju 22. märtsil.
Wiltshire'i krahvkonna peakonstaabel ütles, et närvimürgiga võis kokku puutuda lisaks juba nimetatud kolmele inimesele veel kuni 131 inimest, kes paigutati kohalike meedikute pideva jälgimise alla. Mitte kellelgi neist sümptomeid ei leitud. Haiglas tehti intsidendiga seoses arstlik läbivaatus 48 inimesele. Mürgi jälgi leiti ka Skripalide poolt samal pärastlõunal külastatud pubist Mill ja restoranist Zizzi, mistõttu soovitati kuni 500 inimesel, kes neid kohti samal ajal külastasid, pesta neis kohtades kantud riided ja isiklikud esemed.
29. märtsil teatas BBC, et arstide sõnul tuli Skripali tütar Julija teadvusele, on võimeline rääkima ja paraneb kiiresti; Sergei Skripal oli jätkuvalt kriitilises, kuid stabiilses seisundis. 6. aprillil teatas Salisbury haigla, et Sergei Skripal ei ole enam kriitilises seisundis, allub hästi ravile ja paraneb kiiresti. 33-aastane Julija Skripal kirjutati haiglast välja 10. aprillil 2018. Julija viidi pärast haiglast väljasaamist Suurbritannia võimude poolt salajasse asukohta. Julija 66-aastane isa kirjutati haiglast välja 18. mail 2018.
Suurbritannia välisluureteenistus MI6 ja Ameerika Ühendriikide Luure Keskagentuur pidasid läbirääkimisi Skripalidele pärast haiglast lahkumist uue identiteedi andmiseks ja võimalikuks elama asumiseks Ameerika Ühendriikidesse.
Suurbritannia välisministeeriumi kõneisik ütles, et Venemaa saatkonna taotlus Julija Skripaliga kohtuda anti Julija Skripalile edasi ja see on tema otsustada, kas ja millal ta soovib Venemaa konsulaarametnikega kohtuda. 11. aprillil keeldus Julija Skripal Venemaa konsulaarabist, põhjendades seda sellega, et praegu ta seda ei vaja, kuid tal on saatkonna kontaktandmed olemas ja kui ta peaks ümber mõtlema, siis saab ta ise saatkonna poole pöörduda. Maikuus edastatud pöördumises märkis Julija muu hulgas, et soovib mingil ajal kaugemas tulevikus naasta Venemaale.
6. aprillil avaldasid Suurbritannia ametivõimud vastuseks 5. aprillil ÜRO Julgeoleku Nõukogu istungil Venemaa ÜRO saadiku Vassili Nebenzia tõstatatud küsimusele, mis on saanud Skripali koduloomadest, et pärast Skripalide kodu politsei poolt nädalateks sulgemist viimaks sinna pääsenud Keskkonna-, Toidu- ja Maaeluameti (DEFRA) veterinaar leidis mitmeid nädalaid hoolitsuseta jäänud koduloomad – kaks merisiga ilmselt janusse surnuna ja kassi elusana. Stressis ja tugeva alatoitumise all kannatanud kass hukati tema piinade lõpetamiseks ja väidetavalt tuhastati Proton Downis. Skripali teist kassi ei ole leitud. Loomade õigusi kaitsva organisatsiooni PETA direktor Elisa Allen süüdistas loomade surmas Suurbritannia ametiasutusi. PETA nõuab uurimist, et tuvastada, kuidas sai selline loomade hukkumine juhtuda, ning tagada, et võetaks meetmeid, et vältida sellist loomade hukkumist tulevikus.
Uurimine.
Kiirabitöötajad määrasid kannatanute esmaseks diagnoosiks fentanüülimürgistuse.
6. märtsil võtsid mürgistuse uurimise üle Londoni piirkonna terrorismivastase võitluse ametnikud, kuid kinnitasid, et juhtunut ei käsitleta terrorirünnakuna.
7. märtsil korraldas siseminister Amber Rudd Suurbritannia valitsuse kriisinõupidamise, et juhtumit arutada. Politsei avaldas, et Skripalid mürgitati närvimürgiga ja neil on selleks kasutatud aine kohta rohkem teavet. Juhtumit hakati edasi uurima mõrvakatsena.
Briti uurijate esialgse uurimisversiooni kohaselt toimetati mürk kohale Julija Skripali kohvris, sokutades selle sinna salaja, enne kui ta Moskvast isale külla sõitis. Selle versiooni järgi kasutati Julijat sihilikult tema isa ründamiseks ning mürgiga oli immutatud kas mõni tema riietusese, kosmeetikavahend või kingitus, mis avati alles siis, kui ta jõudis oma isa juurde. Seejärel uuriti võimalust, et ohvrid mürgitati Sergei auto ventilatsiooniseadmesse puistatud Novitšoki pulbrilise variandiga. 28. märtsiks olid uurijad jõudnud järeldusele, et Skripalid mürgitati Sergei Skripali kodu välisukse lingile määritud mürgiga. 1. aprillil küsitlesid uurijad Julija sõbrannat, kes lendas Londonisse varsti pärast Julijat ja kes tõi Julija palvel Sergei Skripali jaoks Venemaalt paki tatart ja loorberilehti, kuid uurimise keskmesse jäi endiselt 28. märtsil avaldatud versioon.
12. aprillil kinnitasid Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni esindajad kannatanute vereproovide ja sündmuspaikadest leitud mürgijääkide põhjal Porton Downi laboratooriumi teostatud analüüsi tulemusi närvimürgi tüübirühma kohta, täpsustamata mürgi nimetust.
Aprilli lõpul teatas Venemaa meedia Saratovi oblastis Šihhanõs asuva instituudi, kus mürk väidetavalt toodeti, maatasa tegemise alustamisest keemiarelvade hävitamise programmi raames.
22. aprillil teatati, et Briti terrorismivastane politsei oli teinud kindlaks Sergei ja Julija mürgitamise korraldanud FSB rühma ja selle juhi. 1. mail 2018 kinnitas Suurbritannia riiklik julgeolekunõunik Mark Sedwill, et riigi pädevatel organitel pole õnnestunud rünnaku korraldanud isikuid veel tuvastada. 5. septembril 2018 teatasid Suurbritannia võimud, et Skripalide mürgitamises on kahtlustatavad Venemaa kodanikud Aleksandr Petrov ja Ruslan Boširov, kes saabusid riiki 2. märtsil ja lahkusid 4. märtsil. President Putin allkirjastas kaks päeva varem dekreedi, millega kuulutati andmed riigi välisluure heaks töötavate vabakutseliste agentide kohta riiklikuks saladuseks.
14. veebruaril 2019 sai teatavaks Julija ja Sergei Skripali mürgitamisjuhtumi kolmas kahtlusalune, kõrge auastmega GRU ohvitser Deniss Sergejev, kes tegutses varjunime Sergei Fedotov all. Sellest teatas uurimisrühm Bellingcat.
Rahvusvaheline reaktsioon.
Juba kuriteo uurimise algusfaasis võttis Suurbritannia valitsus seisukoha, et mürgistuse põhjustanud aine sai pärit olla ainult Venemaalt. Suurbritannia peaminister Theresa May pani oma 12. märtsi 2018 avalduses vastutuse juhtunus Venemaa valitsusele ja ütles, et tegemist on riikliku jõu seadusvastase kasutamisega. 14. märtsil teatas Theresa May parlamendis esinedes kasutusele võetavatest vastumeetmetest, mis sisaldasid 23 Vene diplomaadi väljasaatmist, kõrgematasemeliste kontaktide peatamist Venemaaga, Suurbritanniasse saabuvate Venemaa kodanike tugevdatud kontrolli ja Suurbritannia ministrite ning teiste kõrgetasemeliste isikute mittesõitmist jalgpalli maailmameistrivõistlustele Venemaal. Kolm päeva hiljem teatas Venemaa välisministeerium, et saadab omapoolse sammuna riigist välja 23 Suurbritannia diplomaati.
Suurbritanniale avaldasid toetust liitlased Euroopa Liidus, NATO-s ja mujal. Ameerika Ühendriikide välisminister Rex Tillerson sõnas oma 12. märtsil 2018 tehtud avalduses, et usaldab täielikult Suurbritannia juurdlust ja lisas, et närvimürk Novitšok ei saanud pärit olla kusagilt mujalt kui Venemaalt.
Mitu Euroopa riiki siiski Venemaa diplomaatide väljasaatmisega ei ühinenud, sh Austria, Malta, Kreeka ja Portugal.
30. märtsil otsisid Suurbritannia võimud Londoni Heathrow' lennujaamas läbi Venemaa Aerofloti reisilennuki.
4. aprillil tuli avalikuks, et Suurbritannia välisministeerium on enne 27. märtsi kustutanud oma Twitteri postituse, milles väideti, et "maailma parimad eksperdid Porton Downi laboratooriumis on kindlaks teinud, et tegemist oli sõjalise otstarbega Novitšoki rühma kuuluva närvimürgiga, mis on toodetud Venemaal". Suurbritannia välisministeeriumi pressiesindaja põhjendas postituse kustutamist sellega, et see oli "kärbitud ja ebatäpne teade".
Venemaa reaktsioon.
Venemaa on süüdistused Skripalide mürgitamises tagasi lükanud. 13. märtsil teatas Venemaa saatkond Londonis, et Suurbritannia valitsusele esitati diplomaatiline noot, milles eitati kategooriliselt Venemaa igasugust seotust Salisbury intsidendiga. Muuhulgas lükkas Venemaa välisministeerium tagasi väited, nagu oleks Novitšok välja töötatud Venemaal (Maria Zahharova, Venemaa Föderatsiooni välisministeeriumi ametlik esindaja väitis: "Mitte kunagi pole Nõukogude Liidu territooriumil Nõukogude Liidu eksisteerimise ajal ega ka Venemaa Föderatsiooni eksisteerimise ajal Venemaa Föderatsiooni territooriumil toimunud arendustegevust, mille otsene või koodnimetus oleks olnud Novitšok.") ja süüdistas selles hoopis Läänt. Venemaa juurdluskomitee teatas 16. märtsil, et avas kriminaaluurimise, eesmärgiga välja selgitada Julija Skripali mõrvamise katse asjaolud. Kuna Julija Skripal on Venemaa kodanik, taotles Venemaa oma kriminalistide kaasamist uurimisse, mürginäidiste saamist uurimiseks ja Venemaa konsulaarametnike juurdepääsu Julija Skripalile, kuid Suurbritannia keeldus sellest, rikkudes sellega Venemaa hinnangul Suurbritannia ja Nõukogude Liidu vahel 1968. aastal sõlmitud konsulaarlepingut, mille kohaselt on Moskva esindajatel õigus kohtuda Suurbritannia pinnal viibivate oma kodanikega ja neid nõustada.
23. märtsil ütles Venemaa saadik Eestis Aleksandr Petrov Venemaa Eesti suursaatkonna infotunnis, et Venemaad süüdistatakse emotsioonide pinnalt ning ühtki tegelikku tõendit ei ole esitatud. Tema sõnul usaldavad ka Eesti ametkonnad täielikult Suurbritanniat ilma tõenditeta. Ta ütles, et küsis Eesti ametkondadelt, kas britid on Eestile esitanud tõendeid, mis kinnitaks Venemaa süüd, ja sai vastuseks, et tõendeid esitatud pole, kuid Eesti usaldab oma sõpru. Ta pidas võimalikuks, et Skripalide mürgitamine võib olla Venemaa-vastane provokatsioon, näiteks Nord Stream 2 nurjamiseks.
Vastusammuna Venemaa diplomaatide väljasaatmisele Suurbritanniast saatis Venemaa omakorda välja 23 Suurbritannia diplomaati ja sulges nende konsulaadi Peterburis.
28. märtsil 2018 tehtud avalduses kritiseeris Venemaa välisministeerium Suurbritannia võime, et need on asunud Venemaad oma kodanike mürgitamises süüdistama ilma mingeid tõendeid või isegi selget pilti juhtunust esitamata, ja vallandanud Venemaa vastu laiaulatusliku poliitilise ja meediakampaania. Venemaa välisministeeriumi seisukoha järgi eiras London sellega "kõiki rahvusvahelise õiguse, kõlbluse ja terve mõistuse norme". Avalduses kutsuti hoopis Londonit üles tõestama, et Skripale ei mürgitanud Suurbritannia enda agendid.
29. märtsil teatas Venemaa välisminister, et Venemaa saadab riigist välja 60 Ameerika Ühendriikide diplomaati ja sulgeb nende peakonsulaadi Peterburis.
30. märtsil teatas Venemaa järgmistest vastumeetmetest, mille tulemusena saadetakse Venemaalt välja iga Venemaa diplomaatide väljasaatmise kampaaniaga ühinenud riigi diplomaate täpselt samasugusel arvul, nagu need saatsid välja Venemaa diplomaate, sh teatati ka ühe Eesti diplomaadi väljasaatmisest.
31. märtsil teatas Venemaa transpordiministeerium, et nõuab Suurbritannia valitsuselt ametlikku selgitust eelmisel päeval Heathrow lennujaamas toimunud Aerofloti reisilennuki läbiotsimisele Suurbritannia võimude poolt ning ähvardas kohaldada samasuguseid vastusamme British Airwaysi lennukitele Venemaal.
4. aprillil toimus Hollandis Haagis Keemiarelvade Keelustamise Organisatsiooni (OPCW) kinnine istung, kus Venemaa taotles osalemist Venemaa endise topeltagendi Sergei Skripali ja tema tütre Julija mürgitamise uurimises, kuid ei saanud selleks piisavat toetust.
5. aprillil peetud pressikonverentsil väitis Venemaa välisministeeriumi pressiesindaja Maria Zahharova, et Suurbritannia välisministeerium on kustutanud oma Twitteri postituse, kus väideti, et Skripalide mürgitamiseks kasutatud aine pärineb Venemaalt. Ta märkis, et Novitšoki-tüüpi mürke suudab toota 20 riiki, sealhulgas Ühendkuningriigi keemialabor, mis asub sündmuspaigast kõigest vähese arvu kilomeetrite kaugusel Porton Downis. Ta põhjendas ka seda, miks Venemaa vastusammude otsustamine Venemaa diplomaatide väljasaatmisele võttis mitu päeva aega – nimelt lähtus Venemaa sellest, et paljud riigid tegid Vene diplomaatide väljasaatmise otsuse Londoni ja Washingtoni surve all, mitte oma vabast tahtest, ja seetõttu tuli vastumeetmeid hoolikalt kaaluda. Ühtlasi juhtis ta tähelepanu asjaolule, et Skripali kodus olid koduloomad, kuid Suurbritannia uurimisorganid pole avaldanud, mis on neist saanud.
Venemaa on öelnud Suurbritannia ja Ameerika Ühendriikide salateenistuste plaani kohta anda Sergei ja Julija Skripalile Ameerika Ühendriikides uus identiteet, et Venemaa näeb salajases ümberasustamises inimröövi ning see oleks järjekordne rahvusvahelise õiguse rikkumine.