tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Tõnu Jürvetson

Tõnu Jürvetson (18. aprill 1938 Tallinn – 12. detsember 2014 California) oli eesti insener Ameerika Ühendriikides.
Elukäik.
Tõnu Jürvetson sündis Artur ja Silvia Jürvetsoni esiklapsena. 1941. aasta küüditamisest õnnestus perel pääseda, kui nad viibisid Tõnu emapoolsete vanavanemate Külma talus Lagedil. Tõnu Jürvetsoni ema Silvia Jürvetson oli Voldemar ja Johanna Pätsi tütar. Kui naaber peret hoiatas, õnnestus neil küüditamise ajaks varjuda. Tõnu isa vanemad Aleksander ja Maria Jürimäe olid otseselt seotud Eesti iseseisvusmanifesti trükkimisega. 
Perekonnal õnnestus 22. septembril 1944 kodumaalt lahkuda viimase Saksamaale suunduva laevaga ning sõita sealt edasi Austriasse, kus Tõnu Jürvetson läks saksakeelsesse kooli. 1946. aastal paluti Voldemar Pätsil asuda Geislingeni, et ta hakkaks Eesti Rahvuskomitee esimeheks, ning vanavanemad võtsid kaasa ka Tõnu, kes läks Geislingenis eesti kooli. 1948. aastal sõitis kogu pere Rootsi ning Tõnu hakkas käima Göteborgis rootsikeelses koolis.
1951. aastal otsustas perekond ümber asuda Kanadasse Torontosse, seejärel Montreali. Seal lõpetas ta 1957. aastal töö kõrvalt YMCA õhtukeskkooli.
Tõnu Jürvetson alustas laboranditööd Ottawas Bells Labsis, seejärel töötas Motorolas Ameerika Ühendriikides. Edaspidi töötas ta USAs mitmes paigas, käivitades vabrikujuhatajana mitu tehnoloogiaettevõtet.
Isiklikku.
Tõnu Jürvetson abiellus 16. detsembril 1966 Tiiu Männistuga. 1967. aastal sündis poeg Steve.
Tõnu Jürvetsoni isa oli arhitekt Arthur Jürvetson ning tema emapoolne vanaisa oli kunstnik ja kunstipedagoog Voldemar Päts.
Da Vinci robotsüsteem

Da Vinci robotsüsteem ("The da Vinci Surgical System") on kirurgiarobot, mida vastava väljaõppe saanud eriarstid kasutavad näiteks eesnäärme-, põie-, neeru-, kaela-, pärasoole- ja kõhukasvajate opereerimisel.
Da Vinci roboti töötasid välja USA armee meditsiinitehnikud (saksa keeles "Medizintechniker") 1980. aastatel.
Robotjuhitav tümektoomia.
Raskekujulise müasteenia ravis võidakse kasutada Da Vinci robotiga juhitavat tümektoomiat.
Radojka Šverko

Radojka Šverko (sündinud 9. aprillil 1948 Pazinis) on Horvaatia laulja.
Black Hills

Black Hills [bläkk hillz] (inglise keeles 'mustad mäed'; lakota keeles "Ȟe Sápa", šaieeni keeles "Moʼȯhta-voʼhonáaeva") on mäestik Põhja-Ameerikas Ameerika Ühendriikide Lõuna-Dakota osariigi lääneosas ja Wyomingi osariigi kirdeosas.
Mäestiku kõrgeim tipp on Harney (2208 m).
Mäestiku ingliskeelne nimi on tõlge lakotakeelsest väljendist "Pahá Sápa" (mäed, mis on mustad).
Mäestikuala kogupindala on üle 13 000 km².
Elustik.
Üle 5000 km² Black Hillsist hõlmab riigimets. Puittaimedest domineerivad kanada kuusk ja kollane mänd. 
Faunas on esindatud ameerika piison, hirvlased, harksarvik, lumelammas, puuma, rohtlahaukur, ameerika nugis, orav, põhja lendorav, kuldkõht-marmot. Mäestikujõgedes elab forell. 
Ajalugu.
Enne eurooplastest uusasukate jõudmist asustasid mäestikupiirkonda lakota hõimud, kes 18. sajandil olid sellelt alalt tõrjunud välja šaieenid. 1874. aastal leiti Black Hillsis kulda, millele järgnenud kullapalaviku perioodil tekkis mitmeid kaevandusi ja kaevanduslinnu, sealhulgas Deadwood, Lead, Custer, Keystone. Leadis asuv Homestake'i kullakaevandus oli sulgemise ajal 2002. aastal läänepoolkera suurim ja sügavaim (2438 m) kaevandus. Sellest maardlast kaevandati kogu tegevusaja vältel kokku umbes 1,25 miljonit kilogrammi kulda.
Mount Rushmore'i memoriaal.
Tuntuim vaatamisväärsus on Mount Rushmore'i memoriaal kaljuseina raiutud Ameerika Ühendriikide presidentide George Washingtoni, Thomas Jeffersoni, Theodore Roosevelti ja Abraham Lincolni skulptuuridega. Memoriaali külastab aastas üle 2 miljoni turisti.
Cheviot

Cheviot on väike linn Uus-Meremaal Lõunasaare idaranniku lähedal Canterbury piirkonna põhjaosas.
Cheviot asub Christchurchist umbes 110 km põhja pool, Uus-Meremaa riigimaantee nr 1 ääres.
Chevioti ümbritsevad lauged metsatud mäed on karjakasvatuspiirkond, peamiselt kasvatatakse lambaid.
1901. aastal oli Chevioti lähedal maavärin magnituudiga 6,9.
2010. aastal asus Cheviotis Uus-Meremaal toimunud 9. rogaini maailmameistrivõistluste võistluskeskus.
Liivaaugu tamm

 
Liivaaugu tamm on harilik tamm, mis kasvab Keila linna piiril kahe raudteeharu vahel (Kulna küla territooriumil). On looduskaitse all. Kauni võraga puu vägev tüvi haruneb 1,3 m kõrgusel kaheks. 
1998. aastal sai Hendrik Relve tamme tüve ümbermõõduks (mõõtes 1,1 m kõrguselt) 702 cm.
Loigu keerdkadakas

Loigu keerdkadakas on harilik kadakas, mis kasvab Keilas. On looduskaitse all.
See puukujuline kadakas on 8,2 m kõrge ning tema ümbermõõt on 1,4 m. Puu arvatav vanus on 150 aastat. Keerdumine on puukujuliste kadakate omapära. Tavaliselt keerduvad kadakad päripäeva, Loigu kadakas aga hoopis vastupäeva.
Přebuz

Přebuz (saksa keeles "Frühbuß") on Tšehhi väikelinn Karlovy Vary maakonnas Sokolovi ringkonnas.
Přebuz asub Maagimäestikus, 886 m kõrgusel üle merepinna.
Přebuz on väikseima elanike arvuga linn Tšehhis.
Aastatel 1938–1945 kuulus Přebuz Sudeedimaa koosseisus Saksamaale.
Värvitaim

Värvitaim on taim, mis sisaldab ainet, mida saab kasutada kiudude (tavaliselt tekstiili) värvimiseks. Näiteks punast värvainet on Eesti taimedest saadud tedremaranast ja värvmadarast.
Tavaliselt on värvivaks komponendiks mõni taimes sisalduv orgaaniline ühend, mis kiuga püsivaks ühinemiseks vajab peitsainega kinnitamist. Näiteks värvmadaras on värvivateks ühenditeks alisariin ja purpuriin ja peitsimiseks kasutatakse alumiiniumiioone sisaldavat maarjajääd.
Näiteid taimeosade kasutamisest erinevate värvitoonide jaoks:
Värvitaimedena võidakse kasutada väga paljusid taimi. Ajalooliselt pikka aega kasutatud värvitaimi võib leida igast maailma regioonist.
Ylläs

Ylläs on suusakeskus Soomes Lapi maakonnas Kolari vallas Äkäslompolo külas, umbes 150 km põhjapolaarjoonest põhja pool. 
Suusakeskusel on mäesuusanõlvad Yllästunturil ja talvisel hooajal umbes 330 km murdmaasuusaradu, sealhulgas 38 km valgustatud radu.
Suvisel hooajal saab matkata Pallas-Yllästunturi rahvuspargis.
Valu-nõgespuu

Valu-nõgespuu ehk gympie-gympie-puu ("Dendrocnide moroides") on nõgespuu perekonda kuuluv põõsastaim.
Klassifikatsioon.
APG III süsteemis on valu-nõgespuu liigitatud nõgeseliste ("Urticaceae") sugukonda. 
Levila.
Valu-nõgespuu kasvab looduslikult Austraalia kirdepiirkonna vihmametsades, Maluku saartel ja Indoneesias.
Saadused.
Reuma korral määritakse keedetud lehtede ja koorega. 
Mürgisus.
Valu-nõgespuu liigitatakse mürktaimede hulka – kokkupuutel taimega võib osadel loomadel tekkida eluohtlik kõrvetus, selleks piisab taime riivamisest.
Kõik taime osad peale juurte – lehed, varred ja viljad – on kaetud tillukeste, torkivate, süstlanõelakujuliste karvadega, mis eritavad organismi sattudes toksiini, mida nimetatakse moroidiiniks.
Kodune esmaabi kõrvetuse korral.
Tugeva reaktsiooni vältimiseks pärast taime riivamist või sellega otsest kokkupuutumist võib võtta antihistamiinitableti. 
Uuendusliku välispidise meetmena leiab kasutust plaastri või karvaeemaldamiseks mõeldud vahalapi kleepimine kõrvetada saanud nahapinnale ja seejärel selle järsk maharebimine.
MPEÕK Narva ja Peipsiveere piiskopkond

Narva ja Peipsiveere piiskopkond () on Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku piiskopkond, mida juhib Narva ja Peipsiveere piiskop Lazar. Piiskopkonna haldusalas on 10 kogudust.
Pavel Sanajev

Pavel Sanajev (vene keeles Санаев, Павел Владимирович; sündinud 16. augustil 1969 Moskvas) on vene kirjanik, filminäitleja ja -lavastaja, stsenarist ja maailmakuulsate filmide vene keelde tõlkija.
Ta on lõpetanud 1992. aastal Ülevenemaalise Riikliku Kinematograafia Instituudi (Aleksandr Aleksandrovi klassis).
Tema ilukirjandusteostest on tõlgitud eesti keelde "Matke mind põrandaliistu taha", mis ilmus 2014. aastal sarjas "Punane raamat" (vene keelest tõlkinud Veronika Einberg, originaalpealkiri "«Похороните меня за плинтусом»", ilmunud aastal 1995). Veel on temalt vene keeles ilmunud aastal 2013 ilmus tal esimene osa kaheosalisest romaanist "«Хроники Раздолбая»", mille teine osa pidi ilmuma aastal 2014, kuid selle ilmumine lükkus edasi.
Ta on mänginud mitmes filmis, kirjutanud stsenaariume ja lavastanud filme. Lisaks on ta tõlkinud vene keelde palju maailmakuulsaid filme.
Isiklikku.
Tema ema on vene teatri- ja filminäitleja Jelena Sanajeva, emapoolne vanaisa oli näitleja ja teatripedagoog Vsevolod Sanajev; isa on insener Vladimir Konuzin, kasuisa vene ja nõukogude näitleja, filmilavastaja ja stsenarist Rolan Bõkov.
Balti Pressi Liit

Balti Pressi Liit (leedu keeles Baltijos spaudos santarvė, lühendatult BSS) oli 1933. aastal Eesti Ajakirjanike Liidu ning Läti ja Leedu vastavate organisatsioonide asutatud organisatsioon. Liidu tegevus katkes 1940. aastal. Liidu järglane on Balti Ajakirjanike Föderatsioon.
Paavo Kangur

Paavo Kangur (sündinud 22. juunil 1966) on eesti ajakirjanik ja kirjanik. 
Töö ja looming.
Ta on lõpetanud 1984. aastal Tallinna 46. Keskkooli kunstiklassi ja täiendanud end Tartu Ülikooli kunstikabinetis. 
Lõpetanud Tallinna Tehnikaülikooli, alustas Paavo Kangur 1991. aastal ajakirjanikutööd uudisteagentuuris BNS majandustoimetuse juhatajana.
Ta on töötanud ajalehes Eesti Ekspress (1993–2003) majandustoimetuse juhataja ja asepeatoimetajana ning Ajakirjade Kirjastuses ajakirja Kroonika (2003–2011) toimetajana. Ta on olnud ka Eesti Ekspressi ärilisa Sinu Kroon, meesteajakirja DI (2003. aastast) ja elustiiliajakirja Intelligent Life (2011. aastast) peatoimetaja.
2012. aasta augustist oli ta siseminister Ken-Marti Vaheri meedianõunik.
2013. aasta maist on ta vabakutseline ajakirjanik ja kirjanik.
Ta on kirjutanud 2025. aasta seisuga veerandsada raamatut, mille hulka kuulub nii majandusteemalisi publitsistikaraamatuid, kultuuritegelaste elulooraamatuid kui ka ajaloolisi romaane.
Tema maale on eksponeeritud näitustel Deco galeriis, Mikkeli galeriis ja Tartu Kunstimajas. Ta on illustreerinud raamatu „Isaga kalale“.
Alol

Alol on küla Venemaa Pihkva oblastis Pustoška rajoonis.
Alol asub Opotška linnast umbes 40 km kagus ja Pustoška linnast umbes 25 km kirdes, maantee E95 Peterburi–Odessa ääres.
Külas, Aloli järve ääres, asub turismibaas "Alol".
GO Reisiajakiri

GO Reisiajakiri on eestikeelne matka- ja reisiajakiri.
Go Reisiajakiri on suunatud matkajale ja reisi planeerijale (eeskätt individuaalturistidele) ning teiste reisikogemustest huvitatutele. Ajakirjas on ilmunud reisikirjeldusi, sihtkohtade ülevaateid ja nõuandeid matkajatele. Sihtkohtadest on esindatud kõik maailma piirkonnad, aga ka Eesti huvitavad matkamarsruudid. 
Ajakirja esimene number ilmus 2005. aasta sügisel. 2006. ja 2007. aastal ilmub neli numbrit aastas. Alates 2008. aastast on ajakirja ilmunud 6 numbrit aastas. Ajakirja 14 esimest numbrit ilmusid GO Discoveri nime all, alates 15. numbrist (2008 detsember) on ajakirja nimi GO Reisiajakiri.
Ajakirja enam kui 4 kuu vanused numbrid on loetavad veebis ajakirja kodulehel või veebikeskkonnas Fingler.
Ajakirja annab välja OÜ Matkajakiri.
Lambda-arvutus

Lambda-arvutus (λ-arvutus) on formaalne arvutuste esitusviis. Seda kasutatakse matemaatilises loogikas ja funktsionaalprogrammeerimises.
Lambda-termid.
Avaldis λ-arvutuses koosneb kolme tüüpi λ-termidest:
Abstraktsioon on λ-arvutustes funktsiooni kirjeldus kujul formula_4, kus formula_1 on funktsiooni sisend ja formula_2 avaldis, mida arvutatakse. Näiteks formula_11 tähistab funktsiooni formula_12. Kirjeldatud funktsioon on anonüümne ehk nimetu.
Aplikatsioon formula_13 tähistab funktsiooni formula_2 väljakutsumist sisendiga formula_6. Näiteks formula_16 tähistab funktsiooni formula_11 väljakutset sisendiga formula_18, mida saab välja arvutada: formula_19.
Start

Start ehk lähe on spordivõistluse (või võistluse raames mõne võistlusala) algushetk, mil võistlejal on lubatud siirduda rajale või asuda sooritama võistlusülesannet. Start tähendab sageli ühtlasi ka võistluse alguse kohta.
Erinevate spordialade stardikorraldus võib olla väga erinev. Stardikorralduse levinumad liigid on
Kergejõustiku jooksualadel on rajakattele märgitud stardijoon. Võistlejad stardivad rajale starteri märguande peale. Jooksudistantsidel pikkusega kuni 400 meetrit lähevad võistlejad rajale madalstardiasendist, nii et jooksja mõlemad käed peavad puutuma vastu maad ja mõlemad jalad on stardipakkudel. Pikematel jooksudistantsidel stardivad võistlejad püstiasendist, nii et kumbki käsi ei puuduta maad. Rajale siirdumist enne starteri märguannet loetakse valestardiks.
Murdmaasuusatamises, murdmaajooksus ja orienteerumisjooksus kasutatakse sõltuvalt võistlusalast ja võistluse juhendist nii kindlaksmääratud stardiintervalliga eraldistarti kui ka ühisstarti. Eraldistardi korral võistlejate stardijärjekord loositakse, sageli kasutatakse loosimisel erinevaid tugevusrühmi võistlejate varasemate tulemuste või edetabelite põhjal.
Murdmaasuusatamise, laskesuusatamise ja kahevõistluse jälitussõitudes kasutatakse viitstarti, kus võistlejad stardivad eelmise võistluse tulemuste järjekorras, ajalisele kaotusele vastavate intervallidega.
Suure osavõtjate arvuga spordivõistlustel – näiteks suusamaratonid (Tartu Maraton, Vasaloppet), jooksumaratonid ja rattamaratonid – kasutatakse stardigruppe, kus võistlejad jagatakse varasemate tulemuste põhjal rühmadesse ning eeldatavalt tugevamad stardivad eespool.
Auto- ja motospordi ringrajavõistlustel (näiteks vormel 1) paigutatakse masinad stardipositsioonidele kvalifikatsioonisõitude tulemuste põhjal.
Melle Weersma

Melle Weersma (22. jaanuar 1908 Harlingen, Friisimaa provints – 14. september 1988 Putten, Gelderlandi provints) oli Hollandi helilooja ja muusik.
Tema tuntuim laul on "Penny Serenade" (saksakeelse pealkirjaga "Das Pfennig-Lied"), mis on kasutusel ka George Stevensi 1941. aastal linastunud samanimelises filmis.
Jüri Remmelgas

Jüri Remmelgas (kuni 28. august 1939 Erich Reinhold Remmelgas; pseudonüüm Oskar Lillendal; 1. detsember 1906 Lehtse vald, Ambla kihelkond, Järvamaa – 5. märts 1982 Södertälje, Rootsi) oli eesti ajakirjanik ja kirjanik.
Ta lõpetas aastal 1926 Tallinna Linna Poeglaste Reaalgümnaasiumi. Aastatel 1934–1935 õppis ta Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonnas (ei lõpetanud). Ta oli Korporatsioon Sakala liige.
1926. aastast töötas ajakirjanikuna: Rahvalehe, Sõnumete, Vaba Maa, Vaba Sõna, Uue Sõna, Uudislehe toimetuse liige, oli Vaba Maa toimetaja ning oli Tallinna Spordipressi Klubi asutajaid (1932). 1940. aastal töötas Eesti NSV Kunstide Valitsuses. 
Teise maailmasõja ajal teenis Saksa sõjaväes, oli 184. Eesti julgestusgrupis aastatel 1941–1942 ning 1942–1944 Eesti SS-leegioni, Eesti SS-vabatahtlike brigaadi ja 20. Eesti SS-diviisi juures sõjakirjasaatjana. 
1944. aastal läks Rootsi. Ta on koos abikaasaga maetud Södertälje kalmistule.
David Rothenberg

David Rothenberg (sündinud 1962) on ameerika ökofilosoof, zoomusikoloog ja muusik.
Ta on andnud ka Eestis kontserte (sealhulgas koos Robert Jürjendaliga), kus muuhulgas musitseerib klarnetil, taustaks linnuhäälte (jt loomade häälte) salvestised.
Innar Mäesalu

Innar Mäesalu (sündinud 2. augustil 1970 Võrus) on Eesti poliitik. Ta kuulub 2001. aastast Eesti Reformierakonda. Ta oli XII Riigikogu liige 2014–2015.
Ta lõpetas aastal 1988 Friedrich Reinhold Kreutzwaldi nimelise Võru 1. Keskkooli ja 1990 Tallinna Miilitsa Erikeskkooli. 2001. aastal lõpetas Concordia Rahvusvahelise Ülikooli Eestis ärijuhtimise eriala.
1990–1991 oli ta Võru politsei kriminaaljälituse inspektor, 1996–2002 turismiettevõtte Side Suvila omanik ja juht, 2002–2004 ajalehe LõunaLeht omanik ja peatoimetaja, 2004–2011 Võru abilinnapea ja 2011–2014 Lääne maavanem.
Mäesalu kandideeris 2002. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru linnas, kuid ei osutunud valituks. 2005. ja 2009. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel Võru linnas sai ta vastavalt 86 ja 106 häält ning osutus valituks. 2013. aasta kohaliku omavalitsuse volikogude valimistel kandideeris ta Lääne-Nigula vallas, sai 18 häält ega osutunud valituks.
2011. aasta Riigikogu valimistel kandideerides sai ta 380 häält ega osutunud valituks, kuid sai 15. oktoobril 2014 seoses Tarmo Leinatamme surmaga 13. oktoobril tema asendusliikmeks. Ta oli Riigikogu riigikaitsekomisjoni liige. 2015. aasta Riigikogu valimistel kandideerides sai ta 209 häält ega osutunud valituks.
Isiklikku.
Innar Mäesalu on abielus, tal on kaks poega ja tütar.
Valimisringkond nr 1

Valimisringkond nr 1 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Haabersti, Põhja-Tallinna ja Kristiine linnaosa.
1992. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonda kuulus Lõuna-Tallinna linnaosa (endine Lenini rajoon) ja seal oli saadaval 6 mandaati. 
1995. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. 
1999. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 7+1 mandaati.
2003. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.
2007. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 72 714, neist käis valimas 48 182 ehk 66,26%. E-hääli anti 3508. Isikumandaadi said Vilja Savisaar (Keskerakond) ja Rein Lang (Reformierakond).
2011. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 76 189, neist käis valimas 53 136 ehk 69,74%. E-hääli anti 15 004.
Isikumandaadi said Taavi Rõivas (RE, 6710 häält) ja Deniss Boroditš (KE, 5896 häält). Ringkonnamandaadi said Ken-Marti Vaher (IRL), Yana Toom (KE), Eiki Nestor (SDE), Viktor Vassiljev (KE), Andres Herkel (IRL) ja Tarmo Leinatamm (RE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Remo Holsmer (RE) ja Kalev Kallo (KE).
2015. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 9 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 82 205, neist käis valimas 56 650 ehk 68,9%. E-hääli anti 19 187.
Isikumandaadi sai Mihhail Kõlvart (KE; 10 996 häält). Ringkonnamandaadi said Kristen Michal (RE), Eiki Nestor (SDE), Heidy Purga (RE), Ken-Marti Vaher (IRL), Viktor Vassiljev (KE) ja Märt Sults (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Külliki Kübarsepp (EVA), Kalev Kallo (KE) ja Lauri Laasi (KE).
2019. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati. Valijate nimekirjas oli 85469 kodanikku, kellest käis valimas 56729 ehk 66,4%.
Isikumandaadi said Raimond Kaljulaid (KE) 7303 häälega ja Kristen Michal 6347 häälega. Ringkonnamandaadi said Heidy Purga (RE) 4763 häälega, Urmas Reitelmann (EKRE) 2585 häälega, Arto Aas (RE) 2339 häälega, Vadim Belobrovtsev (KE) 1969 häälega, Marek Jürgenson (KE) 1813 häälega, Tarmo Kruusimäe 1811 häälega ja Sven Mikser (SDE) 1693 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Riina Sikkut (SDE) 1610 häälega ja Kalev Kallo (KE) 289 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 95 660, neist käis valimas 62 010 ehk 64,8%. E-hääli anti 34 242.
Isikumandaadi sai Kristen Michal (RE) 9214 häälega. Ringkonnamandaadi said Johanna-Maria Lehtme (E200) 5251 häälega, Signe Riisalo (RE) 4523 häälega, Vadim Belobrovtsev (KE) 3231 häälega, Anastassia Kovalenko-Kõlvart (KE) 2806 häälega, Varro Vooglaid (EKRE) 2509 häälega, Raimond Kaljulaid (SDE) 1819 häälega ja Pärtel-Peeter Pere (RE) 1474 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Riina Solman (IE) 1773 häälega, Hendrik Johannes Terras (E200) 771 häälega, Tanel Kiik (KE) 2070 häälega, Kristo Enn Vaga (RE) 591 häälega ja Andre Hanimägi (KE) 466 häälega.
Fookus (geomeetria)

Fookus koonuselõigete (vt artikli "Koonus" alajaotustest) puhul on teatav kindel punkt koonust lõikaval tasandil. See paikneb koonuselõike joone sümmeetriateljel nii, et joone iga punkt on võrdsel (või võrdelisel) kaugusel fookusest ja juhtsirgest. Kaugust fookusest nimetatakse ka fokaalkauguseks. Iga koonuselõikejoone punkti kaugus fookusest ja sama punkti kaugus juhtsirgeni on kindel suhtarv. Seda suhet nimetatakse ekstsentrilisuseks. 
Parabooli fookus.
Parabooli puhul on joone iga punkti fokaalkaugus täpselt sama, kui selle punkti kaugus juhtsirgest. See tähendab, et parabooli ekstsentrilisus on 1. 
Ellipsi fookused.
Ellipsil on 2 fookust ning ellipsi ekstsentrilisus on arvude 0 ja 1 vahel (väiksem kui 1). Kui lugeda ka ringjoon ellipsi erijuhuks, siis ellipsi ekstsentrilisus saab olla ka 0. Kuna ringjoone juhtsirge on lõpmatus kauguses ringjoonest ja paraboolil sama kaugel kui fokaalkaugus, on ellipsi puhul juhtsirge kaugus ellipsi joonest kusagil lõpmatuse ja parabooli juhtsirge kauguse vahepealses kauguses. Ringjoon ellipsi erijuhuna tähendab, et ringjoone "fookused" on ühes ja samas punktis ehk ringjoone "fookus" on sama, mis ringjoone keskpunkt (ringjoone ekstsentrilisus on 0 ja juhtsirge asub ringjoone suhtes lõpmatus kauguses). Kuna ringjoonel on lõpmatult palju sümmeetriatelgi, saab ringjoonel olla ka lõpmatult palju juhtsirgeid, mis kõik paiknevad ringjoone tasandil erinevate nurkade all lõpmatus kauguses.
Hüperbooli fookused.
Hüperbooli fookused paiknevad nii, et joone iga punkti kaugus fookusest jagatud kaugusega juhtsirgest on suurem kui 1.
Näiteks fookuse kohta võib tuua taevakehade liikumise keskse punkti (vtKepleri esimene seadus).
&quot;Kutsuge Cobra 11&quot; jagude loend

See on telesarja "Kutsuge Cobra 11" jagude loend.
Valimisringkond nr 3

Valimisringkond nr 3 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Tallinna Mustamäe ja Nõmme linnaosa.
1992. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonda kuulus Lääne-Tallinna linnaosa (endine Oktoobri rajoon) ja seal oli saadaval 7 mandaati. 
1995. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. 
1999. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 7+1 mandaati.
2003. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.
2007. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.
2011. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 69 816, neist käis valimas 50 823 ehk 72,8%. E-hääli anti 14 485. 
Isikumandaadi said Urmas Paet (RE, 10 779 häält) ja Jüri Ratas (KE, 7620 häält). Ringkonnamandaadi said Urmas Reinsalu (IRL), Peeter Kreitzberg (SDE), Aivar Sõerd (RE) ja Rainer Vakra (KE). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Siim Valmar Kiisler. 
2015. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 72 276, neist käis valimas 52 460 ehk 72,6%. E-hääli anti 17 657.
Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE; 7868 häält). Ringkonnamandaadi said Rainer Vakra (SDE), Ain Lutsepp (EVA), Maris Lauri (RE), Urmas Reinsalu (IRL), Rein Ratas (KE) ja Erki Savisaar (KE). Kompensatsioonimandaadiga said Riigikokku Martin Helme (EKRE) ja Martin Kukk (RE).
2019. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.
Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE) 8584 häälega. Ringkonnamandaadi said Martin Helme (EKRE) 5967 häälega, Maris Lauri (RE) 4331 häälega, Taavi Aas (KE) 3925 häälega, Lauri Laats (KE) 3251 häälega ja Urmas Reinsalu (IE) 2633 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Vilja Toomast (RE) 953 häälega ja Johannes Kert (RE) 708 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati.
Isikumandaadi sai Urmas Paet (RE) 9152 häälega. Ringkonnamandaadi said Lauri Laats (KE) 5982 häälega, Martin Helme (EKRE) 4599 häälega, Maris Lauri (RE) 4084 häälega, Margus Tsahkna (E200) 2922 häälega ja Vilja Toomast (RE) 1206 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Riina Sikkut (SDE) 2529 häälega.
Valimisringkond nr 4

Valimisringkond nr 4 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Harju maakonna (ilma Tallinnata) ja Rapla maakonna.
1992. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonda kuulus Ida-Tallinna linnaosa (endine Mererajoon) ja seal oli saadaval 6 mandaati. 
1995. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 11 mandaati. 
1999. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 11+1 mandaati.
2003. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 12 mandaati.
2007. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati.
2011. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 14 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 130 270, neist käis valimas 87 957 ehk 67,52%. E-hääli anti 25 074. 
Isikumandaadi said Andrus Ansip (RE, 18 967 häält), Mart Laar (IRL, 9541 häält) ja Kaja Kallas (RE, 7153 häält). Ringkonnamandaadi said Urve Palo (SDE), Marko Mihkelson (IRL), Mailis Reps (KE), Aivar Riisalu (KE), Kalle Palling (RE), Karel Rüütli (SDE), Jüri Jaanson (RE), Aare Heinvee (RE) ja Reet Roos (IRL). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Vladimir Velman (KE). 
2015. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 14 mandaati. See oli suurima mandaatide arvuga ringkond.
Hääleõiguslikke valijaid oli 129 068, neist käis valimas 88 279 ehk 68,4%. E-hääli anti 32 520.
Isikumandaadi said Taavi Rõivas (RE; 15881 häält), Jüri Ratas (KE; 7932 häält) ja Artur Talvik (EVA; 7308 häält). Ringkonnamandaadi said Sven Mikser (SDE), Henn Põlluaas (EKRE), Juhan Parts (IRL), Marko Mihkelson (IRL), Yoko Alender (RE), Madis Milling (RE), Aivar Sõerd (RE), Kalle Palling (RE) ja Vladimir Velman (KE). Kompensatsioonimandaadi sai Laine Randjärv (RE). 
2019. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 15 mandaati.
Isikumandaadi said Kaja Kallas (RE) 20 072 häälega, Jüri Ratas 9702 häälega ja Henn Põlluaas (EKRE) 7390 häälega. Ringkonnamandaadi said Marina Kaljurand (SDE) 5504 häälega, Jüri Luik (IE) 4806 häälega, Siim Pohlak (EKRE) 4152 häälega, Marko Mihkelson (RE) 3655 häälega, Aivar Sõerd (RE) 2476 häälega, Madis Milling (RE) 2310 häälega, Kalle Palling (RE) 1655 häälega, Rene Kokk (EKRE) 1458 häälega ja Vladimir Arhipov (KE) 944 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Paul Puustusmaa (EKRE) 419 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 16 mandaati.
Isikumandaadi said Kaja Kallas (RE) 31 816 häälega ja Jüri Ratas 7672 häälega. Ringkonnamandaadi said Henn Põlluaas (EKRE) 5781 häälega, Urmas Reinsalu (IE) 4509 häälega, Siim Pohlak (EKRE) 4223 häälega, Marina Kaljurand (SDE) 4145 häälega, Lauri Hussar (E200) 3343 häälega, Marko Mihkelson (RE) 2640 häälega, Toomas Uibo (E200) 2420 häälega, Aivar Sõerd (RE) 1248 häälega, Timo Suslov (RE) 1033 häälega, Kristina Šmigun-Vähi (RE) 1005 häälega ja Mario Kadastik (RE) 962 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Mart Võrklaev (RE) 908 häälega ja Rene Kokk (EKRE) 1016 häälega.
Ingvild Flugstad Østberg

Ingvild Flugstad Østberg (sündinud 9. novembril 1990 Gjøvikis) on Norra murdmaasuusataja.
Østberg on seitsmekordne juunioride maailmameister. 2011 tuli ta Otepääl ka kuni 23-aastaste maailmameistriks.
2014. aasta taliolümpiamängudel Sotšis võitis ta paarissprindis koos Marit Bjørgeniga kuldmedali ja individuaalsprindis hõbemedali.
2015. aasta maailmameistrivõistlustel Falunis tuli ta koos Maiken Caspersen Fallaga maailmameistriks. Individuaalsprindis oli ta kuues.
2018. aasta taliolümpiamängudel Pyeongchangis võitis ta teatesõidus kuldmedali.
Esimese võidu maailma karikasarjas sai Østberg 2013.–2014. aasta Tour de Ski sprindietapil 31. detsembril Lenzerheides.
2018–2019 võitis ta Tour de Ski, olles varem olnud kahel korral teine.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Ingvild Flugstad Østberg on individuaalarvestuses osalenud () 237 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 59 korral, neist 16 etappi on ta võitnud.
Maiken Caspersen Falla

Maiken Caspersen Falla (sündinud 13. augustil 1990 Feti vallas) on Norra murdmaasuusataja, olümpiavõitja (2014).
Maailmameistrivõistlustelt on ta võitnud viis kuldmedalit ja neli pronksmedalit.
Maailma karikasarjas tegi Falla debüüdi 29. novembril 2008 Kuusamos, kui sai klassikasprindis 22. koha. Sama aasta 20. detsembril Düsseldorfis toimunud teisel etapil jõudis ta vabatehnikasprindis juba poodiumile, kui sai kolmanda koha. Esimese etapivõidu saavutas ta 18. detsembril 2011 Sloveenia Roglas vabatehnikasprindis.
Hooaegadel 2015–2016, 2016–2017 ja 2017–2018 oli ta sprindiarvestuses maailma karikasarja üldvõitja.
Saavutused.
Maailma karikasarjas.
Maiken Caspersen Falla on individuaalarvestuses osalenud () 144 maailma karikasarja etapil ja jõudnud esikolmikusse 47 korral, neist 18 korral on ta võitnud.
Giánis Varoufákis

Giánis Varoufákis (kreeka Γιάνης Βαρουφάκης; sündinud 24. märtsil 1961 Ateenas) on kreeka majandusteadlane ja poliitik, 27. jaanuarist 2015 oli ta Kreeka rahandusminister (vasakradikaalse erakonda SYRIZA-sse) Aléxis Tsíprase valitsuses. 6. juulil 2015, pärast Kreeka abiprogrammi tingimuste üle toimunud referendumit, teatas ta, et astub ametist tagasi.
Ta sündis aastal 1961 Ateenas. Aastal 1967, kui võimule tõusid mustad kolonelid, õppis ta algkoolis. Aastal 1976 astus ta Kreekas ülikooli, kuid kahe aasta pärast asus elama Suurbritanniasse. Ta õppis Essexi ülikoolis füüsikat, hiljem statistikat ja majandusteadust. Pärast Essexi ülikooli lõpetamist asus ta õppima Birminghami ülikooli, kus sai kahe aastaga magistriks matemaatilise statistika alal.
Aastatel 1988–2000 elas ja töötas ta Sydneys, ta töötas seal Sydney ülikooli majandusteaduskonnas vanema lektorina. Aastatel 2012–2015 töötas ta Valve Corporationis majanduskonsultandina, tegeledes seal virtuaalse majanduse uurimisega, keskendudes defitsiitidele ja valuutakurssidele Valve'i Steami platvormil. Lisaks pidas ta Valve'is tehtud tööd kirjeldavat ajaveebi. Aastal 2000 tuli ta tagasi Kreekasse, ta sai Ateena ülikooli tööle majandusteooria professorina. Aastal 2013 töötas ta Texase Ülikoolis Austinis.
Jesuiitide kolleegium

Jesuiitide kolleegium (saksa "Jesuitenkollegium") oli 16. sajandil jesuiitide ordu loodud õppeasutus. Neid õppeasutusi loodi vastukaaluks reformatsioonile ja neis õppeasutustes lähtuti jesuiitide pedagoogikast.
Paavsti esindaja, Mantovast pärit jesuiit Antonio Possevino, õhutusel andis Rooma paavst 1579. aastal majandusliku toetuse jesuiitide kolleegiumi seminaride avamiseks Braniewos ja Olomoucis, 1569. aastal avati samasugune seminar ka Vilniuses - seminar kujunes hiljem Vilniuse Ülikooliks ja mõni aeg hiljem avati jesuiitide kolleegiumid veel Jaroslavlis (Galiitsias), Polotskis, 1583. aastal märtsis pandi alus seminarile Riias ja Niasvižis. 1585. aastal asutati Tartu jesuiitide seminar Tartu jesuiitide kolleegium juures.
Raseiniai rajoon

Raseiniai rajoon (leedu keeles Raseinių rajono savivaldybė) on 1. järgu haldusüksus (omavalitsus) Leedus endise Kaunase maakonna aladel.
Rajoonis on 12 omavalitsust, selle pindala on 1573 km2 ja elanike arv oli 2014. aastal 35 496 inimest.
Rajoon moodustati 1950. aastal, tänapäevastes piirides on see aastast 1968. Rajoon koosneb järgmistest valdadest: Ariogala, Betygala, Girkalnise, Kalnujai, Nemakščiai, Pagojukai, Paliepiai, Raseiniai, Šiluva ja Viduklė vald. Omaette linnavallad moodustavad veel Raseiniai linn ja Ariogala linn.
Suurim asula on halduskeskus Raseiniai (11 070 inimest). Teine linn rajoonis on Ariogala. Lisaks asuvad rajoonis Betygala, Girkalnise, Lyduvėnai, Nemakščiai, Šiluva, Žaiginyse ja Viduklė alevid. 2011. aasta seisuga olid elanikest 98,64% leedulased, 0,49% venelased, 0,08% poolakad, 0,07% valgevenelased ja 0,72% oli teistest rahvustest.
Rajooni suurim jõgi on Dubysa. Teised tähtsamad jõed on Mituva ja Šaltuona ning Jūra lisajõgi Šešuvis. 
Raseiniai rajooni territooriumile jäävad osaliselt nii Dubysa regionaalpark kui ka Tytuvėnai regionaalpark.
Arvutuspulgad

Arvutuspulgad on arvutamist hõlbustavad vahendid, mida kasutati varem lasteaias ja algkoolis arvutama õppimisel. 
Tuntud on Napieri arvutuspulgad, mis on nimetatud nende leiutaja šoti matemaatiku John Napieri järgi. Tema 1617. aastal leiutatud arvutuspulgad olid hilisema arvutuslükati eelkäijad.
Valimisringkond nr 5

Valimisringkond nr 5 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab Hiiu, Lääne ja Saare maakonna.
1992. aasta Riigikogu valimised.
Ringkond hõlmas Harju ja Rapla maakonna (praegu 4. ringkond). Ringkonnas oli saadaval 10 mandaati. 
1995. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 8 mandaati. 
1999. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6+1 mandaati.
2003. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.
2007. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 7 mandaati.
2011. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 58 583, neist käis valimas 34 281 ehk 58,52%. E-hääli anti 8626. 
Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Jaanus Tamkivi (RE), Urve Tiidus (RE), Kalle Laanet (KE), Tõnis Palts (IRL) ja Neeme Suur (SDE).
2015. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 56 033, neist käis valimas 33 851 ehk 60,4%. E-hääli anti 11 030.
Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Urve Tiidus (RE), Kalle Laanet (RE), Enn Eesmaa (KE), Hannes Hanso (SDE), Raivo Aeg (IRL) ja Andres Ammas (EVA). 
Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikokku Lauri Luik (RE).
2019. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.
Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Kalle Laanet (RE) 3344 häälega, Helle-Moonika Helme (EKRE) 3202 häälega ja Enn Eesmaa (KE) 1805 häälega. Kompensatsioonimandaadi said Urve Tiidus (RE) 2617 häälega, Jaanus Karilaid (KE) 1661 häälega ja Heiki Kranich (RE) 390 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.Hääleõiguslikke valijaid oli 54 833, neist käis valimas 36 017 ehk 65,7%. E-hääli anti 34 242.
Evald Aavik (1924–2001)

Evald Aavik (19. märts 1924 Tallinn – 12. september 2001) oli eesti näitleja.
Ta lõpetas 1943. aastal Tallinna 5. Keskkooli. 1943 novembrist 1944 septembrini oli Soome armees ja võitles 200. jalaväerügemendi koosseisus Jätkusõja tõrjelahingutes. Peale Eestisse naasmist mobiliseeriti ta Punaarmeesse ja saadeti tööpataljoni, kust vabanes 1947 aprillis.
1951. aastal lõpetas ta Eesti NSV Riikliku Teatriinstituudi.
Ta töötas aastal 1951 Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias, aastatel 1952–1958 Eesti Riiklikus Nukuteatris, 1958–1960 oli ta Rakvere Teatri näitleja, 1962–1971 Tallinna Pioneeride Palee teatri lavastaja.
Evald Aavik suri 12. septembril 2001 ja ta maeti 29. septembril 2001 Metsakalmistule.
Mituva

Mituva on jõgi Leedus, Nemunase parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas, alates Raseiniai rajoonis ja läbides Jurbarkase rajooni. 
Jõe pikkus on 102 km ja valgla on 773 km². Jõe lang on 0,94 meetrit kilomeetri kohta. Suudmest 29 kilomeetri kaugusel on keskmine vooluhulk 2,95 m³/s, maksimaalne aga 104 m³/s.
Mituva algab Raseiniai rajoonist Didžiulise küla lähistelt, voolates algul läände, seejärel aga lõunasse ja suubudes Jurbarkase linna all Nemunase jõkke. Jõel on kolm paisjärve: Jurbarkases, Girdžiais ja Rupeikiais. Mituva ülemjooks on reguleeritud.
Mituva org on 200–400 meetrit lai, oru sügavus on 5–10 meetrit. Jõe orus Stakiai ja Pauliai vahel asub Mituva hüdrograafiline kaitseala.
Johan Põntson

Johan Põntson (1938. aastast Juhan Purje; 7. detsember 1903 Pärnu – 17. detsember 1941 Gorelniki vangilaager, Sverdlovski oblast) oli eesti maadleja. 
Alates 1920. aastast treenis ta Pärnu karskusseltsis Valgus. 
Aastal 1941 arreteeris NKVD ta "rahvavaenuliku elemendina", sest ta oli Tallinnas trikotaažitööstuse omanik. Suri nõukogude vangilaagris.
Saavutused.
Lisaks oli ta üks spordiklubi Vaprus loojatest:
Vapruse juured ulatuvad juba üleeelmisesse sajandisse. 22. märtsil 1909 loodi 1890. aastal loodud Pärnu Karskusseltsi Vaprus juurde võimlemisosakond. Seda kuupäeva võib lugeda Pärnu organiseeritud sporditegevuse alguseks. Pärast I maailmasõda jätkati sportimist Vapruse spordiosakonnana. 1922. aasta mais otsustasid spordimehed edasi tegutseda iseseisva spordiseltsina – nimega Vaprus. Spordiseltsi Vaprus asutajad olid Johann Tamm, Ago Pärtel, Arnold Oksa, Johan Põntson ja Arnold Luhaäär.
Jūra

Jūra (saksa keeles vanasti "Jura") on jõgi Leedus, Nemunase parempoolne lisajõgi. Jõgi voolab Leedu lääneosas Žemaitijas ja Väike-Leedus. 
Jõe pikkus on 172 km ja valgla on 3994 km². Jõe lang on 0,8 meetrit kilomeetri kohta. Veerikkaim parempoolne lisajõgi on Ežeruona, veerohkeim lisajõgi aga Šešuvis.
Jūra algab Rietavase omavalitsuse territooriumil Jankaičiai külas. Jõgi voolab üldjoontes lõunasse, läbides Šilalė ja Tauragė rajoone ning Rietavase omavalitsust. Alamjooksul voolab Jūra läbi Pagėgiai omavalitsuse.
Rietavase omavalitsuse territooriumil jääb jõe kaldale Rietavase linn. Šilalė rajoonis asuvad jõe kaldal Kvėdarna alev ja Pajūrise alev. Tauragė rajoonis jääb jõe kaldale Tauragė linn, see on ka suurima elanike arvuga asula jõe ääres. Tauragės ja Balskais on jõel veehoidlad.
Jūra keskjooksul asub Pagramantise regionaalpark, kus jõe org on sügavaim ja kus selle kaldal asuvad mitmed paljandid (kõrgeim 25 meetrit). Jõe kaldal asuvad ka kümme linnamäge.
Jaan Miljan

 
Jaan Miljan (10. detsember 1947 Jõgeva – 19. august 2020) oli eesti ehitusteadlane, Eesti Maaülikooli professor ja orienteeruja.
Haridus.
1966. aastal lõpetas C. R. Jakobsoni nimelise Viljandi 1. Keskkooli. 1971. aastal lõpetas Tallinna Polütehnilise Instituudi tööstus- ja tsiviilehituse eriala. Aastatel 1972–1976 õppis Üleliidulise Põllumajandusehituse Teadusliku Uurimise Instituudi aspirantuuris. 1983. aastal sai Tallinna Polütehnilises Instituudis tehnikateaduste kandidaadi kraadi väitekirjaga "Исследование эксплуатационной стойкости железобетонных конструкций в животноводческих зданиях" (Raudbetoonkonstruktsioonide seisukorra uurimine loomakasvatushoonetes), juhendajad V. Novgorodski ja Tõnu Keskküla.
Töö ja teadustegevus.
Aastatel 1976–1983 töötas Eesti Maaehitusprojekti peaspetsialistina. Aastatel 1983–1985 Eesti Põllumajanduse Akadeemia ehitusmehaanika kateedri teadur. 1985–1990 Üleliidulise Maaehituse Projekteerimise ja Teadusliku Uurimise Instituudi Tartu filiaali vanemteadur, 1990–1992 Eesti Põllumajanduse Akadeemia matemaatika instituudi dotsent, 1992–1994 Eesti Põllumajandusülikooli maaehituse instituudi professor, 1994–1999 sama instituudi dotsent, 1992–1999 ka põllumajandusehitiste õppetooli juhataja, 1999–2005 professor ja instituudi juhataja, 2005–2007 Eesti Maaülikooli metsandus- ja maaehitusinstituudi maaehituse osakonna erakorraline dotsent, 2007. aastast sama instituudi professor, 2005–2012 ka maaehituse osakonna juhataja.
Üle 60 teaduspublikatsiooni.
Olnud Mihkel Kiviste, Aime Ruusi, Riina Miljani ja Lilita Ozola doktoritöö juhendaja.
Akadeemilise Põllumajanduse Seltsi liige. Eesti Ehitusinseneride Liidu liige.
Sporditulemused.
1960. aastatest harrastanud orienteerumist, tema treener oli Tõnu Raid. 
1967. aastal võitis Tallinna Polütehnilise Instituudi võistkonnas Jüriööjooksu.
Orienteerumise Eesti meistrivõistlustel võitis aastatel 1966–1986 15 kulda (neist 13 orienteerumisjooksus ja 2 suusaorienteerumise märketeatesuusatamises), 21 hõbedat ja 14 pronksi. 
NSV Liidu esivõistlustel orienteerumisjooksus võitis 2 kulda (1971 ja 1973) individuaaldistantsidel ja 4 kulda teatevõistkonna liikmena (1968, 1971, 1973 ja 1975).
1970–1980. aastatel joonistanud orienteerumiskaarte.
Meistersportlane orienteerumises (1968).
Heino Eelsalu

Heino Eelsalu (kuni 27. märtsini 1935 Heino Ehrenpreis; 8. mai 1930 Tallinn – 26. juuli 1998 Tartu) oli eesti astronoom ja teadusloolane.
Elulugu.
Ta sündis veterinaarvelskri Taavet Eelsalu peres, lõpetas 1949. aastal Tallinna 2. Keskkooli (kuldmedaliga) ja 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli (matemaatikaosakonnas), oli aastatel 1954–1957 Eesti NSV Teaduste Akadeemia aspirant. 1958. aastal kaitses Tartu Riiklikus Ülikoolis kandidaadiväitekirja "Galaktika gravitatsioonikiirenduse gradient risti Galaktika tasandile Päikese ümbruses".
Aastatel 1957–1993 töötas Tartu Observatooriumis nooremteaduri ja vanemteadurina.
Heino Eelsalu suri 26. juulil 1998 Tartus.
Teadustöö.
Uurimisalad: statistiline astronoomia, teaduse ajalugu ja metodoloogia, protokultuurilugu, eesti keel. Oli astronoomias akadeemik Grigori Kusmini järgija.
Avaldanud üle 150 teaduspublikatsiooni.
Reval Hotelligrupp

Reval Hotelligrupp ehk Reval Hotelligrupi AS ehk Reval Hotels on Baltimaade suurim hotellikett.
Sellesse hotelliketti kuulus 2003. aasta seisuga seitse hotelli: Reval Express Hotel, Reval Hotel Central, Reval Hotel Olümpia, Reval Park Hotel &amp; Casino (kõik Tallinnas), Reval Hotel Latvija, Reval Hotel Ridzene (mõlemad Riias) ja Reval Hotel Lietuva (Vilniuses, avati 2003. aasta mais).
Reval Hotelligrupi ainuomanik on alates 2000 kinnisvaraarendusettevõtte Linstow tütarettevõte Linstow International AS.
Vysoké Tatry

Vysoké Tatry on linnaks nimetatav omavalitsusüksus Slovakkia keskosas Prešovi maakonnas Popradi ringkonnas. 
Linn on moodustatud 14 kunagisest vallast. Linna halduskeskus on Starý Smokovec. 1999. aastani oli linna nimi Starý Smokovec.
Linnas asub mitu mäesuusakeskust, millest suurim asub Tatranská Lomnicas.
Linnas töötab Tatra elektriraudtee.
Val di Non

Val di Non on org Põhja-Itaalias Trento provintsis.
Suurimad omavalitsused Val di Noni orus on Cles, Tuenno, Taio, Coredo, Denno, Fondo ja Revò.
Val di Noni orus asub Santa Giustina järv (paisjärv), Adamello-Brenta looduspark Toveli järvega ja mitmed kanjonid, sealhulgas Rio Sassi kanjon. 
1972. aastast toimub Val di Noni orus igal talvel jaanuarikuus rahvusvaheline lumeräätsadega jooks Ciaspolada.
Renditalu

Renditalu on selline talu, mis on moodustatud maaomaniku maale rendilepingu alusel.
Feodaalajal oli kõige levinum teorent, mille eest maksti tööga. Loonusrendi korral maksti natuuras (näiteks pooleterarent). Alates 19. sajandist oli Eestis kõige levinum raharent, ehkki kasutati ka segavorme.
Valimisringkond nr 6

Valimisringkond nr 6 on Riigikogu valimiste ringkond, mis hõlmab alates 2003. aastast Lääne-Viru maakonna. 
1992. aasta Riigikogu valimised.
Ringkond hõlmas Hiiu, Lääne ja Saare maakonna ja seal oli saadaval 8 mandaati. Lääne-Viru maakond kuulus valimisringkonda nr 8 koos Järva maakonnaga.
1995. aasta Riigikogu valimised.
Ringkond hõlmas Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna. Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati.
Hääleõiguslikke kodanikke oli 95 154 (neist 45 782 Lääne-Virumaal ja 48 857 Ida-Virumaal ning 515 välisriikides), kellest valimas käis 63 610 (66,85%).
Valimistel said isikumandaadi Edgar Savisaar (KE) ja Juhan Aare (KMÜ). Ringkonnamandaadi said Kaljo Kiisk (RE), Harald Mägi ja Ando Leps (KMÜ).
1999. aasta Riigikogu valimised.
Ringkond hõlmas Lääne-Viru ja Ida-Viru maakonna. Ringkonnas oli saadaval 13 mandaati. Hääleõiguslikke kodanikke oli 113 873 (neist 48 950 Lääne-Virumaal ja 64 648 Ida-Virumaal ning 275 välisriikides), kellest valimas käis 64 589 (56,72%).
Valimistel sai isikumandaadi Edgar Savisaar (KE). Ringkonnamandaadi said Tunne Kelam (Isamaaliit), Viktor Andrejev ja Endel Paap (EÜRP), Mihhail Stalnuhhin, Toomas Varek ja Urmas Laht (KE), Raivo Paavo (Mõõdukad) ja Kristiina Ojuland (RE).
2003. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.
Hääleõiguslikke valijaid oli 48 288, neist käis valimas 26 156 ehk 54,17%. 
Isikumandaadi sai Marko Pomerants (RP). Ringkonnamandaadi said Peeter Kreitzberg (KE) ja Vello Tafenau (ERL).
2007. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 6 mandaati.
Hääleõiguslikke valijaid oli 49 561, neist käis valimas 29 244 ehk 59,01%. E-hääli anti 1157. 
Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Kristiina Ojuland (RE), Marko Pomerants (IRL), Indrek Saar (SDE) ja Toomas Varek (KE).
2011. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 5 mandaati. Hääleõiguslikke valijaid oli 48 875, neist käis valimas 28 705 ehk 58,73%. E-hääli anti 5973. 
Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Indrek Saar (SDE), Hanno Pevkur (RE), Marko Pomerants (IRL) ja Peeter Võsa (KE). Kompensatsioonimandaadiga sai Riigikogusse Rannar Vassiljev (SDE). 
2015. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 5 mandaati. See oli väikseima mandaatide arvuga ringkond. Hääleõiguslikke valijaid oli 45 899, neist käis valimas 27 410 ehk 59,7%. E-hääli anti 7563.
Isikumandaati keegi ei saanud. Ringkonnamandaadi said Valdo Randpere (RE), Marko Pomerants (IRL) ja Siret Kotka (KE). Keskkonnaministri kohale asunud Marko Pomerantsi asendusliikmena pääses Riigikokku samas ringkonnas kandideerinud Einar Vallbaum.
2019. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas oli saadaval 5 mandaati.
Isikumandaati ei saanud keegi. Ringkonnamandaadi said Anti Poolamets (EKRE) 3335 häälega, Taavi Rõivas (RE) 2847 häälega, Siret Kotka-Repinski (KE) 2095 häälega ja Üllar Saaremäe (IE) 2023 häälega. Kompensatsioonimandaadi sai Indrek Saar (SDE) 1332 häälega.
2023. aasta Riigikogu valimised.
Ringkonnas on saadaval 5 mandaati.
Politseikoer

Politseikoer (sageli kasutatakse tähist K-9) on teatud politseitoiminguteks välja õpetatud teenistuskoer. Politseikoerad otsivad lõhna järgi enamasti kas lõhkeaineid või narkootikume või kadunud inimesi või laipu, mõned koerad on õpetatud lisaks jälitamisele ka kurjategijaid ründama. Politseikoerad peavad reageerima koerajuhi antavatele käsklustele ja vastavalt tegutsema. Enamasti õpetatakse politseikoerteks välja Saksa lambakoeri.
Mitmes riigis on politseikoera vigastamine või tapmine kriminaalkuritegu.
Koolitus ja teenistus.
Politseikoerte koolitust alustatakse esimesest eluaastast. Eestis koolitab teenistuskoeri nii politseile kui ka piirivalvele Sisekaitseakadeemia Politsei- ja piirivalvekolledži teenistuskoerte koolituskeskus.
Politseikoera tööiga on enamasti 6–9 aastat. Politseikoerad vabastatakse teenistusest, kui nad ei parane vigastustest täielikult või on liiga vanad või haiged, et politseikoerana töötamist jätkata.
Las Palmas

Las Palmas on mitme koha nimi. 
Las Palmas de Gran Canaria ehk Las Palmas on linn Kanaari saarte hulka kuuluval Gran Canarial.
Samanimelised kohad on:
Rein Kamarik

Rein Kamarik (sündinud 8. juulil 1939 Haapsalus) on eesti vehkleja, vehklemistreener ja sporditegelane. 
Ta on lõpetanud 1957. aastal Haapsalu 1. Keskkooli ja 1961. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna.
Vehklemist hakkas harrastama 1953. aastal Haapsalu Spordikoolis Endel Nelise juhendamisel. Ta kuulus aastatel 1956–1965 Eesti floretikoondisse. 1961. aastal tuli individuaalselt floretis Eesti meistriks ning aastatel 1961 ja 1963–1965 meeskondlikult Eesti meistriks.
Ta töötas ligi kaks aastakümmet vehklemistreenerina Haapsalus ja Tartus. 1979. aastal sai temast spordiühingu Dünamo Tartu haru juht, 1989. aastal spordiseltsi Põhjakotkas Tartu osakonna juhataja. 
Ta on osalenud paljude Tartu ja üle-eestiliste spordiürituste korraldamisel eri spordialadel: jalgrattasport, ujumine, vehklemine, triatlon jms. Tartu maratoni, rattaralli ja sügisjooksu korraldaja, pikka aega ka Tartu maratoni peakorraldaja. Tema algatusel on sarja lisatud laste spordiüritused. 1980. aastatel sai Tartu maratonist tema eestvedamisel massiüritus, mis viis lõpuks Tartu maratoni arvamiseni ülemaailmsesse pikamaasuusatamise sarja Worldloppet ning selle keskuse toomiseni Tartusse.
Isiklikku.
Tema abikaasa on iluvõimleja ja võimlemistreener Maire Kamarik.
Jüri Kulasalu

Jüri Kulasalu (sündinud 28. jaanuaril 1940 Tartus) on Eesti insener, muinsuskaitsja ja kultuuritegelane.
Insenerina on Kulasalu töötanud peamiselt restaureerimise valdkonnas. 1971. aastast töötas ta Vabariiklikus Restaureerimisvalitsuses. Esimene suurem objekt oli 1973. aastal Vargamäel. Hävinud Vargamäe Põhja talu hoonete piiride tuvastamiseks tuli tegema väljakaevamisi. Praegu juhib ta ettevõtet ARC Projekt. Tema osalusel või juhatusel on koostatud näiteks Tartu Jaani kiriku, Tartu toomkiriku restaureerimis- ja konserveerimisprojektid, aga ka Tartu Ülikooli peahoone, Tartu raekoja, Mooste mõisa, Pilistvere kiriku, Sangaste lossi, Vana-Nursi mõisa valitsejamaja, Kambja kiriku, Võrus asuva Kreutzwaldi majamuuseumi restaureerimisprojektid jne
1970. ja 1980. aastatel oli Jüri Kulasalu ka aktiivne mälumängur, mälumängude korraldaja ja kohtunik. Ta oli toonaste asutustevaheliste kilvaturniiride üks korraldajaid, küsimuste koostajaid, mängujuhte ja sagedane peakohtunik. Tema eestvedamisel kujunes Nõukogude ajal Tartu kultuurihoones ülelinnaliste mälumängude traditsioon, mis on Tartus katkematult kestnud üle 40 aasta. Ta on korraldanud asutuste ja linnade vahelisi võistlusi (nt Tartu-Tallinna mängud).
Ta on olnud ka aktiivne koorielu korraldaja, koorilaulja ning mitme koori asutajaliige ja eestvedaja. Ta on olnud laulukoori Tarbatu üks asutajaid ja presidente ning segakoori Heli kroonik ja president. Alates 1963. aastast on ta olnud mitme Tartus peetud laulupeo tseremooniameister ja liikumisjuht.
Merike Lillo

Merike Lillo (sündinud 25. juunil 1944) on Eesti pedagoog.
1976. aastal lõpetas ta Tartu Riikliku Ülikooli eesti keele ja kirjanduse õpetaja erialal. 1980. aastast töötab ta Tartu lasteaias Helika. Ta on kirjutanud luuletusi, muinasjutte ja mõistatusi, loonud mänge ja lavastanud näidendeid. Lastes äratab ta huvi nii kunsti ja kirjanduse kui ka looduse vastu, korraldades õppekäike ja matku. 
Ta juhendab Tartu Ülikooli haridusteaduskonna ja MTÜ Hea Alguse Koolituskeskuse praktikante ning korraldab koolitusi mitmel pool Eestis. 
Isiklikku.
Merike Lillol on neli last.
Tarmo Virki

Tarmo Virki (sündinud 29. juulil 1974) on eesti ajakirjanik.