Kodori kuru

Kodori kuru, tuntud ka kui Kodori org (gruusia keeles კოდორის ხეობა, abhaasi keeles Кәыдырҭа), on jõeorg Abhaasias, Gruusiast eraldunud autonoomses vabariigis. Svanide poolt asustatud oru ülemine osa oli 1993. aasta järgse Abhaasia ainus osa, mida kontrollis vahetult Gruusia keskvalitsus, mis alates 2006. aastast nimetab piirkonda ametlikult Ülem-Abhaasiaks (ზემო აფხეო "აფხეო აფხაა"). 12. augustil 2008 vallutasid Venemaa-Abhaasia väed Ülem-Kodori oru need osad, mida varem kontrollis Gruusia. 
Kirjeldus.
Ülem-Kodori org asub Kodori jõe ülemjooksul Abhaasia kirdeosas, umbes 65 km piirkonna ametlikust halduspiirist ülejäänud Gruusiaga. See asub Abhaasia pealinnast Suhhumist umbes 30 km idas.
Aastane sademete hulk on 1600 kuni +2000 mm (jaanuaris 120 mm, aprillis 160 mm, juulis 180 mm ja oktoobris 160 mm). Umbes 180 päeva lumikattega. Keskmine temperatuur: jaanuar: -3 °C, aprill: 3 °C, juuli: 14 °C ja oktoober: 5 °C. Keskmine maksimaalne temperatuur juulis: 28 °C.
Orus asuvad mitmed mäekülad: Latha, Omarišara, Šhara ja Zemo Ažara. Administratiivselt oli see "de facto" ja "de jure" Ülem-Abhaasia osa (enne augustit 2008), kuid Abhaasia Vabariik väidab, et see kuulub Gulripši rajooni. Gruusia viimase rahvaloenduse (2002) andmetel oli endise grusiinide kontrolli all oleva oru osa elanikkond 1956, neist 1912 etnilist grusiini (svani).
Ülem-Kodori oru elanikkond oli 2011. aastal 196, valdavalt etnilised grusiinid (svanid). Venemaa riiklik meediaväljaanne Sputnik väitis, et 2020. aastal oli Ažaras umbes 100 inimest, kes tegelesid peamiselt mesinduse ja loomakasvatusega. Ažara elanikel polnud Abhaasia passe.
Ajalugu.
Abhaasia ajaloolised piirkonnad Dal ja Tsebelda hõivasid suurema osa Kodori orust enne Abhaasia liitmist Vene impeeriumiga aastatel 1810–1864. Selle mägismaa kogukonnad olid sõltumatud Šervašidze-Tšatšba vürstide keskvõimust. 1840. aastatel alustasid keiserlikud Vene sõdurid massimõrvade ja etnilise puhastusega. Jaanuaris 1841 tapsid Vene väed massiliselt svani ja gruusia elanikkonda Kodori orus, täpsemalt Dali külas. Hinnanguliselt suri välja 90 svani perekonda. Etniline puhastus jätkus kuni 19. sajandi lõpuni, 1866. aastal jäi territoorium tšerkesside genotsiidi mõjul sisuliselt inimtühjaks, ning see allutati spetsiaalsele "asunduskuraatorile". Oru alumise osa asustasid armeenlased, grusiinid (megrelid) ja venelased, selle ülemisse ossa (Latha külast kaugemale) asusid elama svanid.
Lähiajalugu.
Latha küla vallutasid Abhaasia väed 24. ja 25. märtsil 1994. Vastavalt 1994. aasta mais sõlmitud Moskva kokkuleppele tõmmati relvarahu joon sellest kirde poole, et Ülem-Kodori org jääks Abhaasia võimude kontrolli alt välja. Koos Gali rajooniga oli see üks kahest piirkonnast, mis oli sõjajärgses Abhaasias endiselt grusiinidega asustatud.
ÜRO Resolutsioonis 937 (1994) sätestatud UMOMIGi (ÜRO vaatlusmissioon Gruusias) laiendatud mandaadi alusel anti missioonile Kodori orus kaks ülesannet:
1. Jälgige Gruusia vägede väljaviimist Kodori orust Abhaasia piiridest kaugemale jäävatesse paikadesse.&lt;br&gt;2. Patrullida regulaarselt Kodori orus.
Vaatamata sellele, et Kodori koridoris ei toimunud reaalset sõjalist tegevust, toimus mitu ohtlikku vahejuhtumit: