tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Ruth Rendell

Ruth Barbara Rendell, Baroness Rendell of Babergh (neiupõlvenimi Grasemann; 17. veebruar 1930 – 2. mai 2015) oli inglise kirjanik, kes sai tuntuks kriminaalromaanidega. Rendell kasutas pseudonüümi Barbara Vine.
Tema teoste kuulsaim tegelaskuju on inspektor Wexford.
Ruth Rendell omab tiitleid "Commander, Order of the British Empire" (C.B.E., 1996) ja "Baroness Rendell of Babergh, of Aldeburgh in the County of Suffolk" (1997).
Tegutses Leiboristliku Partei ridades Suurbritannia Parlamendi Lordide Kojas.
Elulugu.
Ruth Rendell sündis 1930. aastal Kirde-Londonis õpetaja peres. Hariduse omandas neiu Essexi krahvkonna tütarlastekoolis (County High School for Girls). Aastatel 1948–1952 töötas Ruth Lääne-Essexis ajalehereporteri ja toimetaja asetäitjana. Abielus Donald Rendelliga, peres on üks poeg. Esimene romaan "From Doon with Death" ilmus 1964. aastal.
Carl Eduard Ney

Carl Eduard Ney (2. november 1879 Tallinn – 5. märts 1964 Seggebruch, Alam-Saksi liidumaa) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1890–1899 Tallinna Aleksandri Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1899–1904. Prooviaastal oli ta Hageri ja Hanila Pauluse koguduses. Ordineeriti 15. oktoobril 1905 Tallinnas õpetajaks.
Oli aastatel 1905–1907 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1907–1914 oli ta Kuusalu Laurentsiuse koguduse õpetaja. Aastal 1914 oli ta Šidlovo (Jekaterinoslavi kubermang) koguduse adjunktõpetaja, aastatel 1914–1919 oli ta Eugenfeldi (Melitopoli maakonnas, Tauria kubermangus) koguduse õpetaja.
Lahkus aastal 1919 Saksamaale. Oli aastatel 1920–1925 Thelkowi koguduse (Bad Doberani kreisis Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal), aastatel 1925–1957 oli ta Neustadt-Glewe koguduse (Ludwigslusti kreisis, Mecklenburg-Vorpommerni liidumaal). Jäi aastal 1957 emerituuri, elas aastatel 1957–1962 Glewes, aastatel 1963–1964 elas ta Seggebruchis (Schaumburgi kreisis, Alam-Saksi liidumaal), kus ta ka suri.
Rahvusvaheliste Suhete Ring

Rahvusvaheliste Suhete Ring (RSR) on 1963. aastal asutatud Tartu Ülikooli üliõpilasorganisatsioon, mis ühendab rahvusvaheliste suhete vastu huvi tundvaid üliõpilasi. 
RSR korraldab igal nädalal loenguid ja raadiosaateid. RSRil on ajalehes Postimees blogi. Lisaks korraldab RSR mälumängu rahvusvahelistest suhetest ning külastab rahvusvaheliste suhetega seotud institutsioone. Ringi loengukülalisteks on poliitikud, riigiametnikud, teadurid, ettevõtjad ja teised valdkonnaga seotud inimesed. 
Vilistlased.
RSRi nimekamate vilistlaste hulka kuuluvad Hardo Aasmäe, Toomas Alatalu, Tiit Aleksejev, Jaak Allik, Anna Maria Galojan, Kaido Jaanson, Peep Jahilo, Viktor Kaasik, Siim Kallas, Sulev Kannike, Rein Lang, Juhan Lepassaar, Eero Loone, Aap Neljas, Eimar Rahumaa, Riivo Sinijärv, Peeter Sookruus, Rein Toomla, Karmo Tüür.
Woldemar August Lorentzen

Woldemar August Lorentzen (5. juuni 1875 Peterburi – 22. märts 1917 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1885–1887 Peterburi Püha Katariina koolis, aastatel 1887–1895 Kuressaares gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1895–1901. Oli prooviaastal Tallinnas ja Hageris. Ordineeriti 1. juunil 1903 Tallinnas õpetajaks.
Oli aastatel 1903–1905 Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Aastatel 1905–1909 oli ta Järva-Madise Püha Matteuse koguduse õpetaja. Jäi aastal 1909 tervislikel põhjustel emerituuri. Suri aastal 1917 Tallinnas.
Viited.
Šotlased

Šotlased (gaeli keeles "Albannaich") on Šotimaa põlisrahvas, kes on ajalooliselt kujunenud piktide, gaelide ja brittide ning germaani rahvaste, sealhulgas inglaste ja norralaste segunemisel.
Šotimaal elab 4 459 071 šoti päritolu inimest, kuid rohkem elab neid väljaspool Šotimaad. Rohkem kui 9,2 miljonit Ameerika Ühendriikide elanikku väidab end olevat vähemalt osaliselt šoti päritolu. Šoti päritolu kanadalasi on Kanada rahvaloenduse andmeil 4,7 miljonit. Viiendik Uus-Meremaale asunud inimestest pärineb Šotimaalt.
DTM (ööklubi)

DTM ("Don't Tell Mama", mis tähendab eesti keeles "Ära ütle emale") on seksuaalvähemuste kohvik ja ööklubi Helsingis Soomes. See avati 1984. aastal. See oli Soome esimene seksuaalvähemuste ööklubi.
Klubi asub aadressil Mannerheimintie 6.
Mellunmäki metroojaam

Mellunmäki metroojaam (soome keeles "Mellunmäen metroasema"; rootsi keeles "Mellungsbacka metrostation") on metroojaam Helsingi idaosas Vantaa linna piiri lähedal. Asub Kontula jaama pärast ning on põhjaharu lõppjaam. See on ka maailma põhjapoolseim metroojaam.
See avati 1. septembril 1989.
John Fraser

John Fraser (1750 Tomnacross, Aird, Inverness-shire – 26. aprill 1811) oli šoti botaanik. 
Ta asus elama Londonisse, kus tegutses esialgu kangakaupmehena. Seejärel hakkas koos pojaga koguma taimi, osalt ka oma Londoni puukooli jaoks. Ta saatis taimi teiste seas ka Venemaa keisrile, Chelsea botaanikaaiale, Kew Gardensi peaaednikule William Aitonile ja James Edward Smithile. 
Ta käis taimi kogudes Newfoundlandil ja Apalatšides.
Tema järgi on nimetatud liike, sealhulgas Fraseri nulg ("Abies fraseri") ja Fraseri magnoolia ("Mangolia fraseri").
Tema kirjeldatud taksonitele lisatakse autorilühend Fraser.
Rekvisiit

Rekvisiit on ese, mida kasutab lavastuses näitleja mingi tegevuse matkimiseks ja/või mis on olustikku kirjeldava lavakujunduse osa. Lavaesemeid ehk rekvisiite valmistab butafoor. Rekvisiite soetab ja nende korrasoleku eest vastutab rekvisiitor. Rekvisiite, mida parasjagu etendustel ei vajata, hoitakse rekvisiidilaos. 
Rekvisiit võib olla tarbeese või spetsiaalselt lavastusele valmistatud butafoorne ese.
Rekvisiit kujutab teatud objekti. Rekvisiitideks võivad olla harilikud esemed ise, kuid tihti valmistatakse rekvisiidid spetsiaalselt teatri vajaduste jaoks näiteks sobivamast materjalist, sobivama suuruse, kuju, värvusega, teistsuguste omadustega, et rekvisiit lavatingimustes objekti võimalikult hästi esindaks, tihti ka turvalisuse huvides. Näiteks kasutatakse nürisid nuge ja mõõku, võltstulirelvi, etenduses puruneva klaasi asemel suhkrust võltsklaasi.
Teatud juhtudel ei ole rekvisiidi sarnasus objektiga oluline, sest rekvisiidi funktsioon võib selguda ka kontekstist, kus seda kasutatakse.
Tänapäeval on mõiste laienenud ka televisioonis ja filmikunstis kasutatavatele esemetele.
Rekvisiidi mõiste areng: argipäevaselt on rekvisiidid inimese juurde kuuluvad esemed, märgid ühiskondliku, kultuurilise jms kuuluvuse kohta. Laval on rekvisiit tegelase, koha, ajastu kirjeldamiseks.
Ajalugu.
Vanimad teadaolevad rekvisiidid olid stiliseeritud käeshoitavad maskid vanakreeka teatris.
Renessansiajastu Euroopas kasutasid väiksemate truppide näitlejad kostüümideks oma isiklikke riideid. Erilised esemed (näiteks lava relvad, mööbliesemed või muud väiksemad esemed) olid trupi ühisomand (ing.k. "company property;" sellest tulenebki mõiste "prop:" rekvisiit tähendab (inimesele kuuluvat) omandit.
Samuti kasutati patroonilt laenuks või annetusena saadud asju, nii rekvisiite kui ka kostüüme. Eriti aadliku enda majas toimuvatel etendustel kasutati neid esemeid mõne tegelase elu rekvisiitidena.
Inglismaal keerles teater monarhi ümber, kelle õukonda palgati meelelahutajaid. Seega olid olemas mõned soositud teatrid, kes said endale lubada meistrite palkamist uhkemate rekvisiitide valmistamiseks. Sellest ajast on säilinud dokumente rekvisiitide meistritest, nende töökodadest, rekvisiitide maksekorraldustest, arvetest jms.  
Enam ei asetunud rekvisiit maalitud horisondi taustale, vaid ilmus võrdsena kolmemõõtmelisse keskkonda. Seega muutus järjest tähtsamaks laval esitamiseks välja valitud esemete ajalooline, ja geograafiline täpsus, nende viimistlus, materjal ja hulk.
Rekvisiidiesteetika, ansamblilisus lavakujunduses said oluliseks alates 19.sajandi lõpust, mil rekvisiit ja keskkond hakkasid üksteisest sõltuma. 
Rekvisiitide seosed teiste teatris kasutatavate väljendusvahenditega.
Rõivaid, mida näitleja seljas kannab, nimetatakse kostüümiks ja nendega tegeleb kostümeerija. Samas rõivad, mis ripuvad lavastuses näiteks riidepuul või mida näitleja käes hoiab vms, on rekvisiidid. Peakatted, kotid, ehted jms võivad teatud juhtudel olla rekvisiidid, kuid nõuavad siiski koostööd kostüümikunstnikuga.
Kalju Lepiku luulevõistlus

Kalju Lepiku luulevõistlus on luuletaja Kalju Lepiku mälestuseks alates 2003. aastast korraldatav iga-aastane luulevõistlus Koerus Aruküla mõisahoone saalis.
See toimub luuletaja sünnipäeva järgsel laupäeval. Sel päeval loetakse ette Lepiku luuletusi, austatakse ja mälestatakse tema tegusid.
Johannes Duesborg

Johannes Duesborg (ka "Johann Dusborch") oli Tartu ja Tallinna toomhärra ning esimese toomkapiitli poolt valitud Tartu piiskop (ehk korrektsemalt elektpiiskop) aastatel 1513–1514.
Aastal 1489 on Duesborgi mainitud Saare-Lääne piiskopi Peter Wetbergi sekretärina. Aastatel 1492 ja 1500 on teda mainitud Tallinna toomhärrana, 1501 ja 1503 Tartu toomhärrana. Aastatel 1503–1513 on teda mainitud Tartu toompraostina.
1513. aastal valis Tartu toomkapiitel Duesborgi piiskopiks ning järgmisel aastal reisis ta Rooma, et saada paavstlikku kinnitust. Maikuus maksidki Fuggerid tema eest paavstile piiskopitasu ("servitium communis"), kuid on tõenäoline, et õige pea pärast seda ta suri, mistõttu paavst ei jõudnud teda ametisse kinnitada. Tema asemel sai Tartu piiskopiks Liivi ordumeistri Wolter von Plettenbergi sekretär Christian Bomhower.
Duesborgi on küll ühes allikas mainitud 1520. aasta mais, kui teda nimetati endiseks Tartu piiskopiks ja toomhärraks, kuid on tõenäoline, et ta suri siiski juba 1514. aastal.
Fjodor Vinokurov

Fjodor Vinokurov (vene keeles Фёдор Винокуров, sündinud 26. veebruaril 1980) on kirjandusteadlane.
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis ja uurinud Jevgeni Zamjatini loomingut.
Alo Joosepson

Alo Joosepson (sündinud 30. augustil 1981) on eesti kultuuriuurija.
Ta lõpetas 1999. aastal kuldmedaliga Hugo Treffneri Gümnaasiumi.
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis semiootikat ja kulturoloogiat, semiootikamagister aastast 2007.
Haeska peakraav

Haeska peakraav (ka "Rõugendi kraav") on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Haeska külas.
Peakraavi pikkus on 5,5 km. Peakraav suubub Matsalu lahte. Peakraavi valgala on 16,9 km². Peakraavi kesk- ja alamjooks jäävad Matsalu rahvuspargi alale. Peakraavi ülemjooksust umbes 400 m läände jääb Tõllukivi.
Haeska peakraav on tugevasti muudetud avalik veekogu, mille piiranguvöönd on 100 m.
Haeska peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1106000.
Inna Bulkina

Inna Bulkina (ukraina keeles Інна Семенівна Булкіна; 12. november 1963 Kiiev – 20. jaanuar 2021 Kiiev) oli ukraina kirjandusteadlane. 
Ta kaitses Tartu Ülikoolis 2010. aastal doktoritöö teemal "Киев в русской литературе первой трети XIX века: пространство историческое и литературное" ("Kiiev 19. sajandi esimese kolmandiku vene kirjanduses: ajalooline ja kirjanduslik ruum").
Randsalu oja

Randsalu oja (ka "Kaevaniidu peakraav") on oja Läänemaal Haapsalu linnas ning Espre, Uuemõisa, Valgevälja ja Vilkla külas ning Uuemõisa alevikus.
Oja pikkus on 5,4 km ja valgla pindala 15,6 km². Oja on Haapsalu linna idapiiriks ja see suubub Tagalahte. Oja lähe on Valgevälja kagupiiril Haapsalu–Laiküla maantee ääres.
Randsalu oja on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Randsalu oja keskkonnaregistri kood on VEE1105300.
Kulani peakraav

Kulani peakraav on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Hosby ja Pürksi külas.
Peakraavi pikkus on 4,6 km ning see suubub Sutlepa merre (Silma looduskaitseala). Lähe on Pürksi külas.
Täpne peakraavi valgala pindala pole teada, kuid see jääb alla 25 km².
Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m.
Kulani peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1500005.
Ogerna peakraav

Ogerna peakraav (ka "Viiandi kraav") on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Aulepa, Hara ja Riguldi külas ning Suur-Nõmmkülas ja Vanakülas.
Peakraavi pikkus on 6,2 km. Peakraav suubub Hara lahte. Peakraavi valgla on 5,2 km². Lähe on Suur-Nõmmküla külas.
Ogerna peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Ogerna peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104200.
Tuulaslased

Tuulaslased ("Artamidae") on lindude sugukond värvuliste seltsist. Sugukonnas on 20 liiki peamiselt Australaasias levinud peamiselt vareselaadseid linde.
Sugukonna süstemaatika on keeruline. Üldiselt on sugukonda Artamidae peetud kuuluvaks ainult perekonda "Artamus" (tuulas), mille järgi on ka sugukonna teaduslik nimetus. Praegu arvatakse siia sugukonda perekonnad "Artamus", "Cracticus", "Gymnorhina", "Peltops", "Strepera" (karravong).
Liike perekondadest "Strepera", "Gymnorhina" ja "Cracticus" on käsitletud sugukonnas Cracticidae. Charles Sibley ja Jon Edward Ahlquist leidsid 1985. aastal DNA uurimuses perekonna "Artamus" ja perekonna "Cracticus" liikide vahel lähedase suguluse, ja paigutasid need Cracticini klaadi, mis nüüd on sugukond Artamidae. Kaks Uus-Guineal levinud liiki perekonnast "Peltops" on nüüd samuti siia paigutatud.
Erik Roose

Erik Roose (sündinud 16. aprillil 1968 Tallinnas) on Eesti ärijuht. 2017. aastast on ta Eesti Rahvusringhäälingu juhatuse esimees.
Ta on lõpetanud Tallinna 10. Keskkooli (1986) ja Tallinna Tehnikaülikooli ehituse ökonoomika ja organiseerimise erialal (1991). 
15. märtsil 2017 valis Eesti Rahvusringhäälingu nõukogu ta ERRi juhatuse esimeheks. Roose ametiaeg algas 1. juunil 2017. 2022. aastal valiti ta tagasi uueks ametiajaks.
Töökäik.
Detsembris 2007 valiti ta Eesti Ajalehtede Liidu 2008. aasta esimeheks.
Tammisto

Tammisto (rootsi keeles "Rosendal") on Vantaa linnaosa. Asub Helsingi linna piiril.
SC Pfullendorf

SC Pfullendorf on Saksamaa jalgpalliklubi. 
Klubi mängib Saksamaa tugevuselt kuuendas liigas Verbandsliga Südbaden.
Eesti mängijad.
Aastatel 2010–2012 mängis SC Pfullendorfis eestlane Ingemar Teever.
Theodor Dietrich Witgenstein Luther

Theodor Dietrich Witgenstein Luther (14/26. detsember 1812 Tallinn – 13/25. detsember 1869 Tallinn) oli Tallinna vaimulik.
Õppis aastatel 1824–1831 Tallinna gümnaasiumis. Aastatel 1832–1834 õppis Tartu Ülikooli usuteaduskonnas ("grad. stud." 1835). Korporatsioon Estonia liige. 
Oli seejärel koduõpetaja. Ordineeriti 24. novembril 1843 õpetajaks.
Oli aastatel 1842–1843 Karuse koguduse adjunkt, 1843–1861 Tallinna Püha Vaimu koguduse abiõpetaja, aastatel 1861–1867 aga sama koguduse ülemõpetaja. Seejärel oli ta aastatel 1867–1869 uue Tallinna Jaani koguduse esimene õpetaja. Oli Tallinna vaeslastekoolide juhataja ja piibliseltsi sekretär-laekur.
Luther on tõlkinud vaimulikku kirjasõna eesti keelde. Ta tegi kaastööd Tallorahwa Postimehele.
Isiklikku.
Tema vend Robert Johann Dietrich Luther oli Jüri koguduse õpetaja. Tema isa, Tallinna suurgildi oldermann Dietrich Martin Luther oli ajalehe Revalsche Zeitung toimetaja.
Teatriajalugu

Teatriajalugu on teatriteaduse haru, mis tegeleb allikate (alustekstid, režiiraamatud, kostüümid, dekoratsioonikavandid, kavad, fotod-videod, teatrikriitika, mälestused jm) abil uurimisobjekti rekonstrueerimise, kontekstualiseerimise ja periodiseerimisega.
Teatrisemiootika

Teatrisemiootika on teatriteaduse haru, mis tegeleb teatrikeele, teatris eksisteerivate erinevate märgisüsteemide ja nende tähenduste uurimisega.
Teatrikeelt uuritakse semantilisel, süntaktilisel ja pragmaatilisel tasandil. Teatris on kasutusel kolme tüüpi koodid: teatri erikoodid, esmased kultuurikoodid (elukogemus) ja teisesed kultuurikoodid (kultuurikogemus).
Eesti teatrisemiootikute seas on Ester Võsu.
LaTeX

LaTeX on dokumentide ettevalmistussüsteem, mis kasutab märgenduskeelt ja TeX-programmi. LaTeX on kõrgema taseme keel kui TeX. LaTeX pakub vahendeid dokumendi loomise automatiseerimiseks, mis teeb selle kasutamise TeX-ist lihtsamaks, säilitades TeX-i pakutava trükikvaliteedi. LaTeX-i algse versiooni töötas 1980. aastail välja Leslie Lamport. Praeguseks on LaTeX kujunenud peamiseks TeX-i kasutamise vahendiks. Praegu kasutatav versioon on LaTeX2e. LaTeX on vaba tarkvara.
LaTeX dokumenti ette valmistades kirjeldab autor dokumendi loogilise struktuuri tavaliste märksõnade abil, nagu peatükk, osa, tabel, joonis, valem jms. Teksti ja dokumendi muude elementide paigutuse eest hoolitseb LaTeX süsteem. LaTeX pakub valmis kujul dokumentide stiile nagu raamat, kiri, artikkel jms ja vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ning sisukorra loomiseks.
LaTeX süsteem on struktureeritud pakettidesse. Kasutatavate pakettide hulk sõltub dokumendi iseloomust ja keerukusest. LaTeX on uute pakettide loomise kaudu vabalt laiendatav. Võimalik on kasutada ka kõiki TeX-i käske. LaTeX-i TEX-fail luuakse tekstiredaktoriga.
Näide.
See näide demonstreerib LaTeX'i sisendit ja sellele vastavat väljundit:
TeX

TeX on Donald Knuthi loodud tekstilao süsteem arvutis dokumentide trükiks ettevalmistamiseks.
TeX koos METAFONT-i kirjatüübi kirjelduse keelega ja Computer Moderni tähevormidega pakub võimaluse suhteliselt vähese vaevaga luua kvaliteetseid trükiseid, kusjuures tulemus ei olene tekstilaoks kasutatavast arvutist ega arvutuskeskkonnast.
TeX on sobiv vahend lisaks tavatekstile muud visuaalset infot sisaldavate dokumentide loomiseks. See on kasutusel matemaatika, füüsika, arvutialaste ja muude keeruliste tekstide trükkimisel.
TeX on vaba tarkvara.
Ajalugu.
Donald Knuth huvitus arvutitüpograafiast 1970. aastail, kui oli ettevalmistamisel tema raamatu "The Art of Computer Programming" kordustrükk. TeX-i esimene versioon valmis 1978. aasta arvutil PDP-10. TeX-i järgmine versioon valmis ja avaldati 1982. aastal. Töös osalesid lisaks Knuthile ka Guy Steele ja Frank Liang. TeX-i versioon 3.0 valmis 1989. aastal koos METAFONT-iga, kasutusele võeti 8-bitine kooditabel, milles on 256 erinevat tähte. Alates versioonist 3.0 on TeX oluliselt stabiliseerunud ja lisatakse ainult veaparandusi. TeX-i versiooninumbriteks on sellest peale järjest kasvava kümnendkohtade arvuga pii, 2008. aastal jõuti versioonini 3.1415926.
Tekstilao süsteem.
TeX-i käsud algavad kaldkriipsuga "\" ja grupeeritakse loogeliste sulgudega "{}". Oma loomult on TeX interpreteeriv makro- ja märgenduskeel, mille võib jaotada neljaks tasemeks. Esimesel tasemel sisestatakse TeX-tekst ja analüüsitakse märkide jada. Käsud asendatakse kontrollkoodidega, mis järgmisel tasemel interpreteeritakse ja koostatakse väljastatav tekst. Kolmandal tasemel jaotatakse tekstivoog lõikudeks. TeX-is on täpne info kõigi kasutatavate märkide suuruse kohta. See võimaldab optimeerida sõnade paiknemist ridades kogu lõigu ulatuses. Neljandal tasemel jaotatakse vertikaalne tekstiridade ja muu (pealkirjad, pildid, tabelid, valemid) jada lehekülgedeks. Dokumendist tekitatakse DVI-fail (DeViceIndependent), milles iga märgi asukoht on täpselt kirjeldatud. DVI-faili saab trükkida dvi-suutliku trükkaliga või teisendada kas PostScript- või PDF-failiks.
TeX-i baassüsteemis on umbes 300 madala taseme käsku. Tekstide ettevalmistamisel kasutatakse enamasti makrodesse koondatud käskusid.
Kõige levinum TeX-i makrode süsteem on algselt Leslie Lamporti loodud LaTeX. LaTeX pakub valmis kujul dokumendi vorme, nagu raamat, kiri, artikkel jms, ja pakub vahendid peatükkide, valemite, tabelite ja piltide automaatseks nummerdamiseks ning kasutatud kirjanduse viidete ja sisukorra tegemiseks.
Levitamine.
TeX on kergesti installitav tarkvarapakett, mis koosneb Tex-interpretaatorist, METAFONT-ist, vajalikest kirjatüüpidest, dokumendivormingutest ja abivahendeist. Kõige levinum TeX-i pakett on teTeX. Kõikvõimalikke valmis pakette ja makrosid kogub TeX-i arhiiv CTAN.
TeX dokumendi loomine.
Dokumendi loomiseks TeX-süsteemis võib kasutada suvalist tekstiredaktorit. Loodud on ka mitmeid abivahendeid ja spetsialiseeritud tekstiredaktoreid, mis teevad tex-faili loomise kergemaks, näiteks TeXmacs, LyX, TeXShop ja Vim-LaTeX.
Misanstseen

Misanstseen (prantsuse keeles "mise-en-scène" 'laval olev, lavale kuuluv') on teatris näitlejate paigutus ja liikumine laval lavastuse üksikutes stseenides. Liikumine tähendab teatris nii näitleja/tegelase liikumist ruumis kui ka distantsi tegelase ning tegelase ja vaatajate vahel.
Misanstseen (filmikunst)

Filmikunstis moodustavad misanstseeni kaadris nähtava terviku loovad elemendid. 
Algselt oli misanstseen näitlejate paigutus ja liikumine teatrilaval. Misanstseeni osadeks filmikaadris on tegevuspaik, valgustus, kaadrisisene liikumine ning kaadri visuaalse külje loovad kostüümid, grimm ning dekoratsioonid. 
1951. aastal asutatud Cahiers du cinéma võttis selle termini kasutusele, et õigustada teatud Hollywoodi režissööre kui autoreid, kellel puudus kontroll stsenaariumi üle, kuid kelle käsutada oli kõik ekraanil nähtav ning valminud kujutisest sai autori spetsiifiline tunnus.
Lavastus

Lavastus on teatris kirjaniku, lavastaja, näitlejate, kunstnike jt loodud teos. 
Lavastuse aluseks on tavaliselt näidend, kuid lavastus ei ole näidendi esitamine teatris, vaid enamasti näidendi tõlgendus, seega iseseisev kunstiteos. Näidendi tegelaste kõne saab otseselt sõnadena lavastusse üle kanda, aga remargid tuleb sõnaliselt kujult üle kanda hääletooni, žestidesse, lavakujundusse, muusikasse. 
Draamatekst jätab alati ka tõlgendamisruumi ja kaasaloomisvabadust nii lavastajale, näitlejatele kui ka kunstnikule. Lavastus on füüsilisel kujul olemas vaid selle ettekandmise ehk etenduse ajal. Lavastus on selle kõikide etenduste muutumatu ühisosa.
Etendus

Etendus näidendi või muu teose lavastuse esitus. 
Iga etendus on unikaalne, kahte identset etendust ei ole olemas.
Carl Hesse

Carl Hesse on olnud mitme tuntud inimese nimi:
Kalev Timberg

Kalev Timberg (sündinud 31. jaanuaril 1950) on Eesti riigiametnik.
1. märtsist 2008 märtsini 2013 oli ta Eesti Päästeameti peadirektor.
Isiklikku.
Ta on abielus ning tal on kaks poega ja üks tütar.
Raivo Paavo

Raivo Paavo (sündinud 22. mail 1946 Purtse külas) on Eesti ametiühingutegelane ja poliitik.
Aastatel 1991–2000 oli ta Eesti Ametiühingute Keskliidu esimees, 2000–2003 Eesti Töötukassa nõukogu esimees, 2003–2006 riiklik lepitaja ja hiljem riikliku lepitaja nõunik.
Paavo oli VIII ja IX Riigikogu liige, X Riigikogus sai ta 2004. aastal asendusliikmeks Toomas Hendrik Ilvese siirdumisel Euroopa Parlamenti.
Aastatel 2005–2009 oli ta Eesti Lauatenniseliidu president.
Reinhold Mendelsohn

Reinhold Mendelsohn (ka Reinhold Mendelson; 24. jaanuar 1880 Riia – 1941 Posen) oli Eesti vaimulik.
Õppis aastatel 1890–1901 Riia Aleksandri Gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1901–1907. Oli prooviaastal Ambla Maarja koguduses. Ordineeriti 5. oktoobril 1908 õpetajaks.
Oli aastal 1908 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1909–1914 oli ta Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Oli veel aastatel 1909–1920 vanglavaimulik ja aastatel 1910–1925 usuõpetuse õpetaja. Oli aastani 1919 pastorite ühingu tegevjuht. Suri aastal 1941 Poznańis.
Christian Frese

Christian Frese (2. oktoober 1756 Tallinn – 7. aprill 1784 Tallinn) oli Eesti vaimulik.
Frese immatrikuleeriti Göttingeni Ülikooli 2. oktoobril 1778. Ordineeriti õpetajaks 21. juunil 1783.
Oli aastatel 1783–1784 (valiti 2. mail 1783) Tallinna Püha Vaimu koguduse adjunktõpetaja. Suri tähnilisse soetõppe.
Eduard Frese

Eduard Paul Benedict Frese (19. november 1871 Lääne-Nigula – 27. mai 1919 Riia) oli Eesti vaimulik.
Õppis Peterburi Püha Anna koolis. Tartu ülikoolis õppis ta aastatel 1892–1897 usuteadust ning aastatel 1897–1898 ajalugu ja keeleteadust. Ordineeriti 13. septembril 1898 õpetajaks.
Oli aastatel 1898–1902 Eestimaa vikaarõpetaja. Aastatel 1902–1919 oli ta Vaivara koguduse õpetaja. Vahistati 9. aprillil 1919 bolševike poolt Riias.
Isiklikku.
Tema isa Theodor Alexander Benedict Frese ja vanaisa Theodor Benedict Frese olid Lääne-Nigula Püha Nikolause koguduse õpetajad, onu Christian Wilhelm Benedict Frese oli Tallinna Püha Vaimu koguduse õpetaja. Tema väimees Reinhold Wilhelm Richard Graubner oli saksa koolides kooliõpetaja ning hiljem Saksamaal kirikuõpetaja ja vaimulike koolitaja.
Mosonmagyaróvár

Mosonmagyaróvár on linn Ungaris Győr-Moson-Soproni komitaadis, Mosonmagyaróvári kreisi halduskeskus. Asub riigi loodeosas Lajta jõe ääres, Austria ja Slovakkia piiri lähedal, 35 km Bratislavast lõuna pool.
Linn loodi 1939. aastal Mosoni ja Magyaróvári liitmise teel.
Linnas tegutseb väga palju hambaarste, kelle klientideks on peamiselt austerlased.
Saardu peakraav

Saardu peakraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Saardu ja Sinalepa külas.
Peakraavi pikkus on 5,8 km. Peakraav suubub Saardu külas Matsalu lahte. Peakraavi valgla on 9,9 km². Lähe on Sinalepa külas. Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.
Saardu peakraav on mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Saardu peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105800.
Sinalepa peakraav

Sinalepa peakraav (ka "Vätse kraav") on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Ammuta, Haeska, Jõõdre, Lannuste, Puiatu, Saardu ja Vätse külas.
Peakraavi pikkus on 10,3 km. Peakraav suubub Saardu küla idaservas Matsalu lahte. Peakraavi valgla on 21,5 km². Lähe on Jõõdre külas. Lähtest põhja poole jääb Ehmja-Turvalepa hoiuala. Peakraavi alamjooks jääb Matsalu rahvuspargi alale.
Sinalepa peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Sinalepa peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105900.
Varni peakraav

Varni peakraav on kraav Läänemaal Haapsalu linnas Kolila, Väike-Ahli, Kaevere, Emmuvere, Suure-Ahli, Metsaküla, Emmuvere, Allika ja Varni külas.
Peakraavi pikkus on 7,2 km. Peakraav suubub Allika külas Lõpelahte. Peakraavi valgla on 20,4 km². Lähe on Kolila külas. Peakraavi alamjooks jääb Väinamere hoiualale, seal läbib peakraav ka Laomäe Allikajärve.
Varni peakraav on tugevasti muudetud mitteavalik veekogu, mille piiranguvöönd on 50 m.
Varni peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1105700.
Riina Gerretz

Riina Gerretz (sünninimi Riina Põder, hiljem 1958–1961 Riina Villum, 1962–1971 Riina Mikiver, 1983–2002 Riina Viljanen; 8. juuli 1939 – 22. märts 2014 Tallinn) oli eesti pianist. 
Muusikalise alghariduse omandas ta Tallinna Lastemuusikakoolis, kus tema õpetajateks olid Leelo Kõlar, Helju Agur ja Erna Saar. Aastal 1958 lõpetas ta Tallinna Muusikakooli (Erna Saare klaveriklass) ja 1963. aastal Tallinna Riikliku Konservatooriumi (Bruno Luki klaveriklass). 
1970. aastal õppis ta lühikest aega Moskva konservatooriumi assistentuuris Mark Milmani juhendamisel, kuid õpingud jäid lõpetamata. Hiljem täiendas ta end rahvusvahelistel meistrikursustel: 1988. aastal Salzburgis Claude Hellfneri ning 1997. aastal Viinis Leonard Hokansoni juures.
Aastatel 1958–1971 töötas Riina Gerretz kontsertmeistrina Tallinna Riiklikus Konservatooriumis (TRK). Samal ajal tegutses ta ka pedagoogina: 1963–1966 Tallinna Muusikakoolis ning 1970–1973 Tallinna Muusikakeskkoolis (TMKK). Aastatel 1982–1986 oli ta kontsertmeister Eesti NSV Riiklikus Filharmoonias.
1987. aastal asus Gerretz elama Soome. Seal töötas ta 1987–1988 pedagoogi ja kontsertmeistrina Turu konservatooriumis ning 1988–1990 kontsertmeistrina Helsingi konservatooriumis ja professor Liisa Pohjola assistendina Sibeliuse Akadeemias. Aastatel 1990–1992 oli ta repetiitor Stockholmi Kuninglikus Teatris ning 1992–1994 õpetaja ja kontsertmeister Porvoo konservatooriumis.
Alates 1995. aastast elas Riina Gerretz taas Eestis.
Riina Gerretz esines peamiselt kontsertmeistri ja ansamblimuusikuna. Ta pälvis parima kontsertmeistri preemia mitmetel interpreetide võistlustel, sh 1969. aastal Tallinnas ja Chișinăus, 1980. aastal Minskis ning 1981. aastal Tallinnas. Gerretz oli hinnatud ansamblipartner paljudele tuntud solistidele, nende seas Georg Otsale, Tiit Kuusikule, Hendrik Krummile, Ivo Kuusele, Anu Kaalule, Margarita Voitesele, Jüri Gerretzile, Ivo Juulile, Yolanda Hernandezele, Artur Rinnele, Hannes Altrovile, Pille Lillele, Heidy Tammele ning paljudele teistele.
Isiklikku.
Riina Gerretz oli abielus neli korda. Tema esimene abielu oli 1958–1961 ning sel ajal kandis ta perekonnanime Villum. Teise abielu sõlmis ta 1962. aastal näitleja Mikk Mikiveriga, kellega oli abielus kuni 1971. aastani. Sellest abielust sündis poeg Pekka-Mart Mikiver (21. jaanuar 1966 – 10. veebruar 1990). Samal aastal, 1971, abiellus ta viiuldaja Jüri Gerretziga; see abielu kestis kuni 1983. aastani ning sellest sündis samuti poeg. Neljanda abielu ajal, aastatel 1983–2002, kandis ta perekonnanime Viljanen.
Österby peakraav

Österby peakraav (ka "Österbi peakraav, Österby oja"; rts "Stor Bräibäcken") on kraav Läänemaal Lääne-Nigula vallas Paslepa, Pürksi ja Österby külas.
Peakraavi pikkus on 4,7 km ning see suubub Österby külas Tagalahte. Lähe on Pürksi küla idapiiril. Peakraavi valgla pindala on 13,6 km².
Peakraav on mitteavalik veekogu, selle piiranguvöönd on 50 m.
Österby peakraavi keskkonnaregistri kood on VEE1104300.
2010. aasta Kõrgõzstani parlamendivalimised

Kõrgõzstani 2010. aasta parlamendivalimised peeti 10. oktoobril. Valimistel osales 29 parteinimekirja.
Valimised peeti 2007. aastal vastu võetud valimisseaduse alusel. Kehtis topeltkünnis: Kõrgõzstani Ülemnõukokku pääsemiseks pidid parteid koguma vähemalt 5% valimisnimekirjadesse kantute häältest ning vähemalt 0,5% valimisnimekirjadesse kantute häältest igas regioonis.
Valimistulemus.
Esialgsete tulemuste põhjal pääses Ülemnõukokku viis parteid: Ata-Džurt (8,89% valimisnimekirjadesse kantute häältest), Kõrgõzstani Sotsiaaldemokraatlik Partei (8,04%), Ar-Namõs (7,74%), Respublika (7,24%) ja Ata Meken (5,6%). Napilt 5-protsendilise valimiskünnise alla jäi Bütün Kõrgõzstan ('Ühtne Kõrgõzstan'), mis süüdistas Keskvalimiskomisjoni valijanimekirjadesse kantute arvu kunstlikus suurendamises. Solidaarsust Butun Kõrgõzstaniga kuulutas üle künnise pääsenutest Ar-Namõs.
Keskvalimiskomisjoni esimehe Akõlbek Sarijevi sõnul ei muutunud valijate arv mitte sellepärast, et valimiskomisjonis arve suuremaks kirjutatakse, vaid seetõttu, et valijate üle peetakse arvet kahe nimekirja – põhi- ja lisanimekirja alusel. Lisanimekirja alusel hääletas aga 198 000 inimest ja selle võrra kerkis viie protsendi künnis.
Lõplikud valimistulemused kuulutas keskvalimiskomisjon välja 1. novembril. Parlamenti pääsesid:
Väljajäänute tulemused:
Parlamenti mitte pääsenud parteid said kokku 19% valimisnimekirjadesse kantute häältest. Nimekirjadesse kantute üldarvuks kinnitati 3 036 703, neist 2 837 989 kuulusid valimiste eel arvele võetute hulka.
Keskvalimiskomisjoni andmetel osales valimistel 1 679 538 valijat, valimisaktiivsus oli 55,9%.
Valimistulemused mitmetes piiritagustes valimispunktides tunnistati tühiseks.
Valitsuse moodustamine.
President Roza Otunbajeva tegi valitsuse moodustamise ülesandeks sotsiaaldemokraatidele. 30. novembril 2010 teatati, et sotsiaaldemokraadid, Respublika ja Ata Meken on jõudnud valitsuse moodustamises kokkuleppele.
Kaks päeva hiljem kukkus aga napilt läbi Ata Mekeni juhi Ömürbek Tekebajevi kinnitamine parlamendi esimeheks. President andis seejärel koalitsiooni moodustamise ülesande üle Respublika juhile Ömürbek Babanovile.
17. detsembril 2010 kogunenud parlament kiitis heaks sotsiaaldemokraatide, Respublika ja Ata Džurti valitsuskoalitsiooni.
Kokkulepe annab peaministri ametikoha sotsiaaldemokraatide juhile Almazbek Atambajevile, parlamendi esimehe koha Ata Džurti kuuluvale Ahmatbek Keldibekovile. Babanovist sai asepeaminister.
Sergei Sobjanin

Sergei Sobjanin ("Сергей Семёнович Собянин"; sündinud 21. juulil 1958) on Venemaa riigitegelane, alates 21. oktoobrist 2010 Moskva linnapea.
2006. aastast on ta Venemaa Föderatsiooni 1. klassi tõeline riiginõunik.
Karjäär.
21. oktoobril 2010 kinnitas linnaduuma Sobjanini Moskva linnapea ametisse. 
21. juunil 2023 autasustas president Vladimir Putin teda ordeni Teenete eest Isamaa ees 1. järguga.
Eck

Eck (vene keeles "Эк(к)") oli Saaremaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Eckide päritolu ei ole teada. Suguvõsaliin Eestimaal algab Saaremaa Nolgimõisa rendivaldaja Nikolaus Mattias Eckiga (1620−1690). Tema teine poeg Karl Johann (1683−1761) tõsteti 1719. aastal Rootsi aadliseisusse ja sai perekonnanimeks Ekesparre. 
Nikolaus Mattias Ecki vanema poja Benjamin Ecki (1677−1748) liin kustus XVIII sajandil. Assessor Matthäus Olaus Ecki (1685−1752) pojad Friedrich Matthias von Eck (1729–maeti 1789), Gustav Adolf von Eck (1750–1805) ja Christian Friedrich von Eck (1745–suri pärast 1789) võeti 25. juunil (ukj 5. juulil) 1780 Saaremaa rüütelkonna matriklisse nr 24 all. Suguvõsa kustus meesliinis XIX sajandi algul.
Thomas Baldwin

Thomas R. Baldwin (sündinud 1947) on Briti filosoof.
Ta sai magistri- ja doktorikraadi Cambridge'i Ülikoolist. 
Ta on Yorki Ülikooli professor. 
Alates 2005. aastast on ta ajakirja Mind toimetaja. 
Ta on olnud Aristotelian Society president (2006–2007) ja Human Fertilisation and Embryology Authority aseesimees.
Looming.
Tema peamised uurimisvaldkonnad on olnud 20. sajandi filosoofia ajalugu, eriti George Edward Moore, Bertrand Russell ja Maurice Merleau-Ponty, keelefilosoofia, vaimufilosoofia ja bioeetika.
Artiklis "There might be nothing" (1996) esitas ta metafüüsilise nihilismi teesi (on võimalik tühi maailm), põhjendades seda lahutamisargumendiga.
Imeline Teadus

Imeline Teadus on mitmes keeles ilmuv populaarteaduslik ajakiri, mille eestikeelne tõlkeversioon ilmub alates novembrist 2010.
Ajakirja taanikeelne nimi on Illustreret Videnskab, ingliskeelne Science Illustrated. 
Skandinaavia maades on ajakirjal Imeline Teadus 350 000, maailmas umbkaudu 500 000 tellijat. Imeline Teadus ilmub 15 keeles ja 20 riigis. Ajakiri kuulub ettevõttele Bonnier Publications, mis on üks Põhjamaade suurimaid ajakirjade kirjastajaid.
Eestis kirjastab ajakirja Bonnieri kontserni tütarettevõte AS Äripäev. 2011. aastal liitis Äripäev Imelise Teadusega vastostetud populaarteadusliku ajakirja Tarkade Klubi. 13. oktoobril 2011 hakkas Äripäev kirjastama Imelise Teaduse sõsarajakirja Imeline Ajalugu.
Illustreret Videnskab

Illustreret Videnskab on Taani populaarteaduslik ajakiri, mida annab välja Bonnier alates 1984. aastast.
Selle tõlgetel põhinevad ajakirjad ilmuvad ka teistes riikides. Eestis ilmub alates novembrist 2010 ajakiri Imeline Teadus.
2010. aastal oli taanikeelse ajakirja trükiarv 54 515 ja 2011. aastal 52 595. 2012. aastal oli trükiarv 46 812.
Bonnier Publications

Bonnier Publications A/S on rahvusvaheline põhiliselt ajakirju väljaandev kirjastus peakorteriga Kopenhaagenis, Bonnieri tütarettevõte. 
Kirjastuse väljaannete seas on Bo Bedre, Illustreret Videnskab ja I Form.
Meditsiiniuudised

Meditsiiniuudised on Eesti ajaleht.
Ajaleht ilmub AS Äripäev väljaandel kaks korda kuus. Seda saavad tellida ainult meditsiinitöötajad.
RP (ajakiri)

RP (pikemalt Raamatupidamise Praktik) on raamatupidamisealane kuukiri, mida annab välja AS Äripäev alates 2006. aastast.
Johann Christian Lisch

Johann Christian Lisch (19. juuli (30. juuli) 1729 Tallinn – 28. veebruar (12. märts) 1811 Pärnu-Jaagupi) oli Eesti vaimulik.
Õppis usuteadust aastatel 1750–1753 (immatrikuleeriti 27. mail 1750) Halle Ülikoolis. Ordineeriti 13. aprillil (24. aprillil) 1760 õpetajaks.
Oli aastatel 1760–1768 Vändra Martini koguduse õpetaja. Aastatel 1768–1811 teenis ta Pärnu-Jakobi kogudust. Oli aastatel 1786–1811 Pärnu praostkonna praost.
Kuna Vene keisrinna Katariina II korraldusel andis Senat 1772. aastal välja käskkirja, millega keelati kirikutesse matmine, siis Pärnu-Jaagupis täideti keisrinna korraldust ja kalmistu rajamist alustati aastal 1773 ja 4. augustil (15. augustil) 1774 õnnistas Lisch kalmistu.
Emil Moritz Metzler

Emil Moritz Metzler (19. september 1820 Saarde – 30. juuni 1902 Pärnu) oli baltisaksa päritolu Eesti vaimulik.
Õppis aastani 1835 Pärnu kreiskoolis; pärast seda õppis erakoolis, mis asus Lazdona kirikumõisas. Õppis aastatel 1840–1844 Tartu Ülikoolis filoloogiat ja usuteadust. Töötas aastatel 1846–1847 koduõpetajana. Oli prooviaastal Põlva Püha Neitsi Maarja koguduses Johann Georg Schwartzi juures. Ordineeriti 19. veebruaril 1850 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1850–1895 Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja. Oli aastal 1892 neljaks kuuks pastoriametist kõrvaldatud (suspendeeritud), kuna viis läbi kiriklikke talitusi rekonvertiitidele (õigeusus pettunutele).
Isiklikku.
Tema isa Friedrich August Samuel Metzler oli Saarde Katariina koguduse õpetaja. Tema abikaasa vend Georg Julius Theodor Meyer oli Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja.
Birjutš

Birjutš on linn Venemaal Belgorodi oblastis, Krasnogvardeiskoje rajooni halduskeskus. Asub Tihhaja Sosna jõe ääres.
Birjutš asutati 1705. aastal. 1779. aastal sai linnaõigused. 1919 nimetati linn Budjonnõiks. 1958 muudeti linn Krasnogvardeiskoje külaks. 1975 nimetati aleviks. 2005 taastati linnaõigused praeguse ja algse nimega.
Linnas on toiduainete ja ehitusmaterjalide tööstuse ettevõtted ning raudteejaam.
Bobby Womack

Robert Dwayne Womack (4. märts 1944 Cleveland – 27. juuni 2014) oli USA laulja. 
Tema tuntumad laulud on "Across 110th Street" ning "I Wish He Didn't Trust Me So Much".
Aastal 2009 võeti ta USA Rock'n'rolli Kuulsuste Halli liikmeks.
Ahmad Zakajev

Ahmad Zakajev (tšetšeeni "Заки Хьалид кант Ахьмад", vene "Ахмед Халидович Закаев"; sündinud 26. aprillil 1959 Kasahhi NSV-s) on Itškeeria poliitik, näitleja ja brigaadikindral, üks iseseisvuslaste juhte. 
Aastatel 2007–2010 oli Zakajev tunnustamata Itškeeria eksiilvalitsuse peaminister. Elab 2002. aastast Londonis.
Tõusis Esimese Tšetšeenia sõja ajal mõjukaks välikomandöriks.
2001. aastal anti Venemaal välja Zakajevi arreteerimisorder.
2003. aastal rahuldas Suurbritannia Zakajevi taotluse poliitilise varjupaiga saamiseks.
2007. aastal kuulutas Itškeeria president Doku Umarov välja Kaukaasia Emiraadi, iseenda aga selle emiiriks. Zakajev ja tema mõttekaaslased käsitlesid seda rahvuslike huvide reetmisena ja moodustasid alternatiivse Itškeeria eksiilvalitsuse.
2010. aasta oktoobris saatis Zakajevi eksiilvalitsus end laiali ja tunnistas sõjaperioodi kõrgeima võimuorganina Itškeerias Doku Umarovist lahku löönud Hussein Gakajevi juhitud Riiklikku Kaitsekomiteed (vene keeles "Госкомитет обороны – шура маджлис").
Georgi Haindrava

Georgi Haindrava (gruusia: გიორგი ხაინდრავა; sündinud 7. juulil 1956 Thbilisis) on Gruusia ühiskonna- ja poliitikategelane ning filmirežissöör.
Ta kogus tuntust Thbilisi veretöö käigus jäädvustatud dokumentaalkaadrite autorina.
1991. aasta septembrist detsembrini hoiti teda vahi all, süüdistatuna massirahutustele kutsumises ja Zviad Gamsahhurdia valitsuse vastaste meeleavalduste filmimise eest. Ta vabastati Eduard Ševardnadze võimule tulnud riigipöörde käigus.
Abhaasia sõja päevil (1992–1993) oli Haindrava Abhaasia küsimuste riigiminister.
Aastatel 2004–2006 oli ta Gruusia konfliktide reguleerimise minister. Haindrava enda sõnul vabastati ta sellelt ametikohalt konflikti tõttu kaitseminister Irakli Okruašviliga. On arvatud, et põhjuseks oli Haindrava vastuseis Abhaasia konflikti lahendamisele jõudu kasutades. Pärast ministriametist tagandamist liitus Haindrava Mihheil Saakašvili vastase opositsiooniga.
Xichangi kosmosekeskus

Xichangi kosmosekeskus (西昌卫星发射中心 / 西昌衛星發射中心, "Xīchāng Weìxīng Fāshè Zhōngxīn") on kosmodroom Hiinas Sichuanis Liangshani Jii autonoomses ringkonnas, umbes 64 km Xichangi linnast loode pool.
Kosmodroomi geograafilised koordinaadid on .
Keskus valmis aastal 1984. Seda kasutatakse peamiselt sidesatelliitide ja kaugseiresatelliitide üleslennutamiseks. Xichangi kosmodroomilt lähetati Kuu orbiidile ka sondid Chang'e 1 ja Chang'e 2.
Piret Bergmann

Piret Bergmann (neiuna Piret Torim, kunstnikunimega Pusa, sündinud 21. veebruaril 1979 Noarootsis) on eesti kunstnik. 
Ta on õppinud 1998–2001 Academia Non Gratas ja 2001–2002 Eesti Kunstiakadeemia Pärnu kolledžis Academia Gratas ning osalenud 2009 Tartu Ülikooli õpetajate täiendkoolitusel.
Pusa on tuntud peamiselt maalijana. Ta on esinenud oma teostega paljudel isiku- ja grupinäitustel. Viimastel aastatel on ta kunstipubliku tähelepanu köitnud oma eredavärviliste mustritega kaetud, peaaegu psühhedeelsena mõjuvate maalidega, millega on tal Eesti kunstipildis üsna unikaalne koht. Ta on kirjutanud ja illustreerinud mitu lasteraamatut. 
Pusa elab ja töötab Pärnus.
Ülle Merisalu

Ülle Merisalu (kuni 1981. aastani Ülle Madar; sündinud 6. aprillil 1960 Tallinnas) on eesti ujumistreener ja endine ujuja.
Ta lõpetas 1978. aastal Tallinna 2. Keskkooli ja 1983. aastal TPedI kehakultuuriteaduskonna. 
Aastatel 1984–1992 oli ta ujumistreener Kesknõukogu Dünamo Ujumiskoolis, aastatel 1992–2004 Spordiselts Kalevi Ujumiskoolis ja alates 2004. aastast Spordiklubis SharK.
Friedrich August Samuel Metzler

Friedrich August Samuel Metzler (3. veebruar 1783 Urbach – 6. juuni 1857 Puiatu) oli saksa rahvusest Eesti vaimulik.
Metzler sündis Urbachis (praeguse haldusjaotuse järgi Nordhauseni kreisis Tüüringi liidumaal Saksamaal). Kasvas üles Halle lastekodus. Usuteadust õppis ta Wittenbergi ülikoolis (immatrikuleeriti 20. mail 1801). Oli aastatel 1804–1806 õpetaja Võrus, aastatel 1806–1811 Pärnus. Ordineeriti 2. juulil 1811 õpetajaks.
Oli aastatel 1811–1823 Saarde Katariina koguduse õpetaja. 2. aprillil 1823 pani omal soovil pastori ameti maha. Seejärel töötas koduõpetajana mitmes pastoraadis (Paistus, Tarvastus ja Audrus), hiljem Puiatus ja Gulbene lähedal, olles ka erakooli juht.
Isiklikku.
Tema poeg Emil Moritz Metzler oli Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja.
Georg Julius Theodor Meyer

Georg Julius Theodor Meyer (16. aprill 1822 Arakste – 19. veebruar 1907 Tartu) oli Eesti vaimulik.
Meyer sündis Arakstes (Ruhja lähedal). Õppis aastatel 1832–1837 Pärnu kreiskoolis, aastatel 1837–1841 Tartus gümnaasiumis. Tartu Ülikooli usuteaduskonnas õppis ta aastatel 1841–1845. Oli seejärel koduõpetajaks Keilas. Prooviaastal oli ta Keila Miikaeli koguduses Carl Georg Ficki juures. Ordineeriti 11. veebruaril 1851 Riias õpetajaks.
Oli aastatel 1851–1891 (introdutseeriti 4. märtsil 1851) Puhja Püha Dionysiuse koguduse õpetaja. Jäi 23. märtsil 1891 emerituuri.
Isiklikku.
Tema õemees Emil Moritz Metzler oli Pärnu-Jakobi koguduse õpetaja. Tema poeg Johannes Meyer oli Tartu Ülikoolis günekoloogia ja sünnitusabi eradotsent (aastatel 1903–1917) ning aastal 1923 Riigikogu II koosseisu liige.
Puotila metroojaam

Puotila metroojaam (soome keeles "Puotilan metroasema"; rootsi keeles "Botby gårds metrostation") on üks Helsingi metroo 30 jaamast. Asub Itäkeskuse ja Rastila metroojaama vahel.
See avati 31. augustil 1998.
Vabatahtlik Reservpäästerühm

MTÜ Vabatahtlik Reservpäästerühm on päästeüksus, mis on tegutsenud aastast 2002, mittetulundusühinguna registreeriti rühm 2005. aasta kevadel.
Päästerühm loodi algselt abistamaks kutselisi päästjaid suurõnnetustel (metsapõleng, õlireostus, loodusõnnetused) ja toetamaks politseid kadunud inimeste otsingutel maastikul või varemeil. Aja jooksul on rühm hakanud tegelema ka ohutusalase ennetustöö ja koolitamisega.
Marija Kirilenko

Marija Kirilenko (vene keeles Мария Юрьевна Кириленко; sündinud 25. jaanuaril 1987 Moskvas) on Venemaa tennisist. 
Juunioride arvestuses võitis ta 2002. aastal Kanada lahtised meistrivõistlused ja USA lahtiste meistrivõistlused, olles mõlema võistluse võitjate seas üks nooremaid. 
Täiskasvanute arvestuses võitis ta esimese WTA turniiri 2005. aastal, kui alistas Hiina lahtistel meistrivõistluste finaalis Anna-Lena Grönefeldi. 
Suure slämmi turniiri veerandfinaali jõudis ta 2010 Austraalia lahtistel meistrivõistlustel. 
Pärast 2014. aasta hooaega lõpetas ta elukutselise tennisisti karjääri. Kokku võitis ta tipptennistina üksikmängus 6 WTA ja 3 ITF-i turniiri. Tema WTA edetabeli kõrgeim koht üksikmängus oli juunis 2013 kümnes koht.
Paarismängus võitis ta 12 WTA turniiri, kõrgeim koht edetabelis oli oktoobris 2011 viies koht.
Isiklikku.
Marija Kirilenko oli tipptennist mängides 174 cm pikk ja kaalus 61 kg.
Hanno Selg

Hanno Selg (31. mai 1932 Tallinn – 2. oktoober 2019 Tartu ) oli Eesti sportlane (moodne viievõistleja, vehkleja ja suusataja) ning sporditeadlane.
Ta lõpetas 1950. aastal Tallinna 10. Keskkooli, 1954. aastal Tartu Riikliku Ülikooli kehakultuuriteaduskonna, 1979. aastal samas kaugõppeaspirantuuri ning sai 1984. aastal pedagoogikakandidaadi kraadi (Moskva Oblasti Kehakultuuri Instituut, Malahhovka) väitekirjaga "Регуляция предстартовых и соревновательных состояний пятиборцев при подготовке к соревнованиям по стрельбе".
Ta oli aastatel 1954–1955 “Kalevi” Tartu territoriaalnõukogu esimees, 1956–1964 “Kalevi” instruktor, 1964–1968 Tartu Laste ja Noorte Spordikooli direktor, alates 1968. aastast Tartu Kõrgema Spordimeisterlikkuse Kooli treener ja vanemtreener; ühtlasi 1955–1958 ja 1974–1978 TRÜ-s õppeülesande täitja, 1979–1984 õpetaja, 1984–1991 raskejõustiku ja veespordi kateedri vanemõpetaja. 
1991–1992 oli ta Tartu Ülikooli kehakultuuriteaduskonna raskejõustiku kateedri dotsent ja 1992–1994 treeninguõpetuse instituudi dotsent.
Selg pidas kehakultuuriteaduskonna üliõpilastele ning treeneritele loenguid laskmise, vehklemise ja moodsa viievõistluse erialadel, samuti on ta koostanud õppevahendeid.
Sportlasena.
Ta oli aastatel 1953–1965 kokku kuuekordne Eesti NSV meister moodsas viievõistluses.
Ta tuli 1960. aastal NSV Liidu meistriks. 
Samal aastal sai ta NSV Liidu võistkonna liikmena 1960. aasta Rooma olümpiamängudel moodsas viievõistluse meeskondliku hõbemedali, individuaalarvestuses oli ta kümnes.
Gruusia Partei

Gruusia Partei on 2010. aasta 12. oktoobril asutatud partei, mille rajajate hulgas on endine ombudsman Sozar Subari, eksiilis elav ja tagaselja vangi mõistetud endine kaitseminister Irakli Okruašvili, 2008. aasta valimiste presidendikandidaat Levan Gatšetšiladze ja endine Gruusia suursaadik Venemaal Erosi Kitsmarišvili.
Partei asutajad deklareerisid, et nende ühisteks eesmärkideks on sõltumatu kohtusüsteem, tugev parlament, eraomandi puutumatus, ajakirjandusvabadus, õiglased valimised ja poliitvangide vabastamine, kutsusid suhete normaliseerimisele Venemaaga ja integreerumisele Euroopa struktuuridega ning lubasid otsekõnelusi Gruusiast lahku löönud Abhaasia ja Lõuna-Osseetia juhtidega.
Gruusia Partei on süüdistanud USAd Mihheil Saakašvili režiimi toetamises ja seeläbi Gruusia demokraatia summutamises. Sellised avaldused sattusid teiste opositsiooniparteide kriitika alla.
Partei esimees on Sozar Subari.
Partei poliitiline sekretär on Eros Kitsmarišvili.
Enne partei 24. novembriks kavandatud asutamiskongressi, vahistati 26. oktoobril Sozar Subari vend Vakhtang Subeliani süüdistatuna võltsimises ja maksudest kõrvalehoidmises. 30. oktoobril vahistati kaks parteiliiget, kellelt väidetavalt konfiskeeriti käsigranaate ja muid relvi. Veel ühe parteiaktivisti poega ja miniat tulistati 4. novembri õhtul.
2011. aasta juunis vahistati neli partei liiget, nende seas Ida-Gruusia haru juht ja tema vend süüdistatuna relvastatud rühmituse moodustamises. Kokku vahistati kaheksa isikut. Siseministeerium avaldas nende videotunnistused ja lindistused telefonivestlustest Irakli Okruašviliga. Kitsmarišvili sõnul anti tunnistused piinamise tulemusena.
Ööl vastu 4. juulit murdis politsei Irakli Okruašvili onu Zurab Giguašvilit otsides öösel maha partei peakontori ukse. Väidetavalt tehti seda läbiotsimisorderita.
Günther Oettinger

Günther Hermann Oettinger (sündinud 15. oktoobril 1953 Stuttgardis) on Saksamaa ja Euroopa Liidu poliitik. 
Ta on Saksamaa Kristliku-Demokraatliku Liidu liige ja esindab seega Euroopa tasandil Euroopa Rahvaparteid. 
Aastatel 2005–2010 oli Oettinger Baden-Württembergi ministerpresident ja liidumaa kristlike demokraatide esimees. 
Alates 10. veebruarist 2010 oli Oettinger Euroopa Komisjoni energeetikavolinik ja seejärel aastatel 2014–2016 digitaalmajanduse ja -ühiskonna volinik. Digivoliniku ametikoha võttis Oettingerilt üle Andrus Ansip. 
Alates 1. jaanuarist 2017 kuni 30. novembrini 2019 oli Oettinger Euroopa Komisjoni eelarve- ja personaliküsimuste asepresident Junckeri komisjonis.
2015. aasta 11. detsembrist on Oettinger Eesti e-resident.
Vitali Tšurkin

Vitali Tšurkin (vene keeles "Виталий Иванович Чуркин"; sündinud 21. veebruar 1952 Moskva – 20. veebruar 2017 New York) oli Venemaa diplomaat.
Haridus ja töö.
1969. aastal sai ta esimesel katsel sisse Moskva Riiklikku Rahvusvaheliste Suhete Instituuti, kus ta suunati mongoli keele osakonda. Lõpetas ülikooli 1974. aastal. Mongoli keelt enda sõnul pärast ülikooli praktiliselt ei kasutanud. Sellest ajast peale oli Tšurkin diplomaatilisel tööl.
Algul töötas ta NSV Liidu Välisministeeriumis tõlgina, seejärel välisministeeriumi USA osakonna kolmanda, teise ja esimese sekretärina.
Aastatel 1987–1989 oli Tšurkin NLKP Keskkomitee rahvusvahelise osakonna referent, 1989–1990 NSV Liidu välisministri pressisekretär ja 1990–1992 välisministeeriumi infoosakonna ülem.
Varia.
13-aastaselt mängis ta režissöör Mark Donskoi filmis „Ema süda” (1965), mis jutustas Lenini elust..