Vanem Vend, Vanem Õde

MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde (VVVÕ) on heategevuslik vabatahtliku tugiisiku programm Tartus. Kevad 2022 laieneb programm ka Tallinna. Programmi põhiidee on toetada riskirühma kuuluvate laste positiivset arengut läbi üks ühele sõbrasuhte. Programmis osalevatel lastel on igaühel üks vabatahtlikust tugiisik, kes on neile nagu vanem õde või vend.
Ajalugu.
Programm "Vanem vend, vanem õde" sai alguse 1904. aastal Ameerika Ühendriikides, mil asutati organisatsioon . Eestis tegutseb programm alates 1997. aastast, mil loodi Tartu Laste Tugikeskuse projekt "Vanem vend, vanem õde". Tegevuse laiendamiseks lõid Tartu Laste Tugikeskuse projekti vabatahtlikud oma mittetulundusühingu MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde, mis asutati 8. juunil 2015.
MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde ei ole seotud Big Brother Big Sisteri liikumisega, vaid tegutseb iseseisva mittetulundusühinguna.
Programm.
MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde toetab ühiskonnas sõprust, eeskuju ja täiendavat emotsionaalset tuge vajavaid lapsi. Lisaks aitab ta kaasa sellele, et lastel oleks tagatud õigus olla ära kuulatud, ning töötab selle nimel, et ennetada nende riskirühma sattumist ja soodustada nende riskirühmast välja toomist, luues seeläbi tugevad eeldused nende kasvamiseks terve enesehinnanguga edumeelseteks inimesteks.
Programmis osalevad lapsed.
Programmiga liitumine on lastele vabatahtlik ja oluline on lapse enda soov liituda. Programmiga on oodatud liituma lapsed, kes tunnevad ennast üksiku ja/või tõrjutuna, on kimpus psüühiliste erivajadustega, elavad asenduskodus ja vajavad täiendavat emotsionaalset tuge või elavad peredes, kus nad ei saa piisavat emotsionaalset tuge tingituna ajutisest kriisist, pikaajalisest haigusest või keerulistest peresuhetest. Pered saavad programmiga liitumise avaldusi esitada aastaringselt, ent tugiisikute määramised toimuvad kaks korda aastas - aprillis ja oktoobris.
Vabatahtlikud tugiisikud.
MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde võtab vabatahtlikke vastu kaks korda aastas: oktoobris ja aprillis. Kõik vabatahtlikud, kes soovivad programmiga liituda peavad läbima vabatahtlikke ettevalmistava koolituse. Koolituse edukalt läbinud vabatahtlikega sõlmitakse vabatahtliku töö leping ning seejärel viiakse nad kokku programmiga liitumist ootavate lastega.
Vabatahtlikud osalevad programmis vähemalt aasta aega, kuid hästi toimiva sõprusesuhte kujunemisel jäädakse programmi ka oluliselt kauemaks. Vabatahtlik ja laps kohtuvad üldjuhul vähemalt korra nädalas. Aasta jooksul antakse tagasisidet programmi kulgemise ja mõju osas ning osaletakse kovisioonidel. MTÜ pakub aasta läbi vabatahtlikele individuaalset nõustamist ja muud mitmekülgset tuge, vajadusel kaasab ka spetsialiste.
Rahastus.
MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde on heategevuslik organisatsioon, mis tegutseb annetuste ja kohaliku omavalitsuse eelarvest eraldatud rahastuse toel.
Alates 2021. aasta 1. juunist on MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde leitav Swedbank Eesti annetuskeskkonnast "Ma armastan aidata".
Tunnustus.
2021. aastal valis väljaanne Delfi MTÜ Vanema Õe Aija ja Vanema Õe Madi 103 silmapaistva Eesti inimese hulka, kelle heateod on läinud südamesse.
2019. aastal tunnustas Eesti Külaliikumine Kodukant MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde juhatuse liiget Monika Schultsi aasta vabatahtlike kaasaja ja juhendaja tiitliga.
2017. aastal pälvis MTÜ Vanem Vend, Vanem Õde projekti "Ole rohkem" auhinna suurima ühiskondliku mõjuga üliõpilasorganisatsiooni kategoorias.
2016. aastal pälvis MTÜ Vanem Vend, Vanem õde vabatahtliku sõbra märgi. Vabatahtliku sõbra märk on kvaliteedimärgis, mis tunnustab vabatahtlike kaasamise head taset ja professionaalsust organisatsioonis. Märgi saavad organisatsioonid, mis on osalenud vabatahtliku sõbra arendusprogrammis, on vabatahtlike kaasamise põhjalikult läbi mõelnud ning vabatahtliku tegevuse hea tavaga kooskõlas korraldanud.
Mõju.
Ameerika Ühendriikides Philadelphias asuv sõltumatu uurimisorganisatsioon Public/Private Ventures viis 1994.–1995. aastal läbi uuringu, kus jälgiti üleriigiliselt programmiga Big Brother, Big Sister liitunud 950 poissi ja tüdrukut, et uurida, mis mõju on vabatahtlikel vanematel õdedel ja vendadel. Pooled 950 lapsest viidi kokku juhuslikult vabatahtlike tugiisikutega ning ülejäänud lapsed pandi ootejärjekorda. Lapsed, keda viidi kokku vabatahtlike tugiisikutega, kohtusid nendega umbes kolm korda kuus.
Public/Private Ventures teadlased küsitlesid lapsi programmi alguses ning uuesti 18 kuu möödudes. Teadlased leidsid, et ootejärjekorda pandud ning tugiisikuta jäänud laste ja vanema õe ja vanema venna saanud laste vahel olid suured erinevused. Lastel, kes said programmist endale vanema õe või venna, vähenesid negatiivsed hoiakud ja väljavaated järgmiselt:
Samuti leidsid teadlased, et programmis osalenud lapsed said oma perega paremini läbi ning olid koolis enesekindlamad.
2015. aastal uuriti Tartu asenduskodude laste "Vanem vend, vanem õde" programmis osalemise kogemust. Uurimusest selgus, et programmil oli positiivne mõju asenduskodudes elavate laste käitumisele ning sotsiaalsete oskuste arengule. Lapsed ise pidasid programmi juures kõige olulisemaks "tugiisiku kui vanema sõbra olemasolu, lapse ja tugiisiku vahelist suhet, programmi ühisüritusi ning võimalust uusi tuttavaid ja sõpru leida".