tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Viru-Nigula valla kultuurikeskus

Viru-Nigula valla kultuurikeskus (varem "Kunda linna klubi") on Lääne-Viru maakonnas Kundas aadressil Lasteaia 4 tegutsev asutus. Klubi haldab Viru-Nigula vallavalitsus. Klubi põhimääruse järgi on selle põhitegevus kultuurilise teenindamise tagamine, huvi- ja seltsitegevuse korraldamine Viru-Nigula vallas. Klubi juhataja oli 2017. aasta seisuga Kristi Onkel.
Viru-Nigula rahvamaja

Viru-Nigula rahvamaja on rahvamaja Lääne-Viru maakonnas Viru-Nigula vallas Viru-Nigula alevikus. 
Rahvamaja põhitegevuseks on arendada kohalikku huvi- ja seltsitegevust, säilitada rahvuskultuuri traditsioone ning korraldada puhke- ja meelelahutusüritusi.
Rahvamaja kunstiline juht on Ervin Lember.
Kanepi Seltsimaja

Kanepi Seltsimaja (varem "Kanepi Kultuurimaja") on kultuuriasutus Põlva maakonnas Kanepi vallas Kanepi alevikus.
Tegemist on vanima maarahvamajaga Eestis, maja pärineb 1887. aastast. Seltsimaja ehitas omal jõul Kanepi Laulu Selts. Hoonet laiendati ja ehitati ümber 1924. aastal. Hiljem on hoonet veelgi laiendatud ja maja on ka renoveeritud 2009. aastal. 
Tänapäeval on tegemist kultuuriasutusega, mille peamiseks eesmärgiks on rahvakultuuri ning kohalike traditsioonide säilitamine ja arendamine. Kanepi Seltsimaja ruumides töötavad huviringid, näiteks "line"-tantsu ring, näitering, segakoor, rahvatants.
Muusikamatemaatika

Muusikamatemaatika (ladina keeles "musica mathematica") on rakendusmatemaatika haru, milles tegeldakse muusika loomiseks ja analüüsimiseks vajalike matemaatiliste mudelite väljatöötamise ja uurimisega.
Muusika matemaatilise modelleerimise võib jagada kolmeks valdkonnaks:
Muusikamatemaatika teemad on näiteks
Ajalugu.
1295. aastast pärinevas anonüümses traktaadis "Tractatus duorum monachorum de Hailsprunne Regulae de musica" (avaldatud väljaandes Mettenleiter, Dominicus 1866: Musikgeschichte der Stadt Regensburg. Regensburg, 61-70, lk 64) on Boethiusele tuginedes öeldud: "Üks on mängida pille... Teine on luua laule... Kolmas on mõlemat põhjendada. See on muusikamatemaatika." ("Unum (sc. genus) est, quod instrumentis agitur ... Aliud, quod fingit carmina ... Tercium, quod utrumque diiudicat. Et hoc est musica mathematica" (cf. Boeth. mus. 1, 34 p. 224, 26)).,
Jõgeva Spordikeskus

Jõgeva Spordikeskus on spordikompleks ja Jõgeva Vallavalitsuse hallatav asutus Jõgeva maakonnas Jõgeval.
Kompleksi kuulub spordimaja Virtus, Jõgeva staadion ja harjutusstaadion, Jõgeva tenniseväljakud ja staadioni hokiväljak, kettagolfipark, jõulinnak, rulapark, tervise- ja suusarada.
Jõhvi Spordikool

Jõhvi Spordikool on spordikool Ida-Viru maakonnas Jõhvis aadressil Hariduse tänav 5a. Kooli haldab Jõhvi vallavalitsus. Kooli direktor on Helen Mast.
Koolis on järgmised osakonnad: kergejõustiku-, korvpalli-, sulgpalli-, suusatamise-, ujumise- ja võrkpalliosakond.
Kool asutati 1. jaanuaril 1989.
Kose Spordikool

Kose Spordikool oli spordikool Harju maakonnas Kose vallas Kose alevikus. Kool alustas tegevust 1. septembril 1996 ja suleti iseseisva õppeasutusena 1. septembril 2020. Sellest ajast tegutseb spordikool Kose Huvikooli spordiosakonnana.
Kooli juhataja oli Erik Horn.
Koolis oli kolm osakonda: kergejõustiku-, korvpalli- ja ujumiseosakond.
Freeman Dyson

Freeman John Dyson FRS (15. detsember 1923 Inglismaa – 28. veebruar 2020) oli Ameerika Ühendriikide füüsikateoreetik ja matemaatik, tuntud oma töödega kvantelektrodünaamika, tahkisefüüsika ja astronoomia vallas.
Dyson oli Princetonis asuva instituudi Institute for Advanced Studys emeriitprofessor, teadusajakirja Bulletin of the Atomic Scientists sponsorite nõukogu liige ning Ameerika Ühendriikide valitsusele salajastes tehnoloogia- ja teadusalastes küsimustes nõu andva JASON-i nõukogu liige.
Elukäik.
Dyson sündis 15. detsembril 1923 Berkshire'i krahvkonnas Crowthorne'is. Tema isa oli helilooja George Dyson, kes löödi 1941. aastal rüütliks. Dysoni ema oli hariduselt jurist, kuid töötas pärast poja sündi sotsiaaltöötajana. Dyson huvitus lapsena arvudest ja päikesesüsteemist, eriti mõjutas teda Eric Temple Belli raamat "Men of Mathematics". Ta on öelnud, et teda "kasvatati sotsialistiks".
Aastatel 1936–1941 oli Winchesteri Kolledžis õppejõud, kus ta isa töötas muusikaosakonna juhatajana. 1943. aasta 25. juulil asus ta tööle Kuningliku Õhuväe (RAF) Pommitajate Väejuhatusse operatiivanalüüsi osakonda, kus tegeles analüütiliste meetodite loomisega, mis võimaldaks RAF-i pommitajatel Teise maailmasõja ajal efektiivsemalt Saksamaa sihtmärke tabada. Sõja järel astus ta Cambridge'i Ülikooli ja omandas seal bakalaureusekraadi matemaatikas. Aastatel 1946–1947 töötas ta Cambridge'i Ülikooli Trinity College'is teadurina, elades filosoof Ludwig Wittgensteini – kes lahkus oma professoriametist Trinity College'is 1947. aastal – korterist korrus madalamal. 1947. aastal avaldas ta kaks uurimust arvuteooriast..
Karjäär Ameerika Ühendriikides.
1947. aastal kolis Dyson Ameerika Ühendriikidesse, et tuumafüüsik Hans Bethe juhendamisel omandada Cornelli Ülikoolis (1947–1948) doktorikraad füüsikas. Cornellis õppides tutvus Dyson füüsik Richard Feynmaniga. Aastatel 1948–1949 töötas ta Princetoni Institute for Advanced Studys teadurina ja naasis hiljem Inglismaale (1949–1951), kus ta töötas Birminghami Ülikoolis. Doktorikraad jäi Dysonil saamata. 
1949. aastal demonstreeris Dyson kahe tollal kvantelektrodünaamikas kasutusel olnud meetodi: Richard Feynmani diagrammide ning Julian Schwingeri ja Shin'ichirō Tomonaga loodud operaatormeetodi võrdväärsust.
1953. aastal suundus ta tagasi Ameerika Ühendriikidesse, töötades 1994. aastani instituudi Institute for Advanced Studys füüsikaprofessorina. Aastatel 1984–1985 pidas Aberdeeni Ülikoolis õppeaasta vältel Gilfordi loenguid. 
1994. aastast oli ta IAS-i emeriitfüüsikaprofessor.
Tööd.
Dysoni sfäär.
Dysoni sfäär on teoreetiline hiigelehitis. See on tähest kindlal kaugusel olev ja tähte ümbritsev sfäär, mille abil saaks kasutada ära võimalikult palju tähe termotuumasünteesiprotsessides tekkivast energiast.
Isiklikku.
Dyson on olnud kaks korda abielus. Esimesest abielust šveitsi matemaatiku Verena Huber-Dysoniga on tal kaks last: Esther ja George. Teisest abielust Imme Jungiga on tal neli last: Dorothy, Mia, Rebecca ja Emily.
Dysoni vanim tütar Esther on investor ja ettevõtja, keda on nimetatud "arvutimaailma mõjukaimaks naiseks". Ta poeg George on teadusajaloolane.
Tal oli õde Alice (1920–2013).
Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen

Vabahärra Leonhard Johann von Budberg-Bönninghausen (14. märts (vkj) 1727 − maeti 12. september (vkj) 1796 Riia) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik.
Elulugu.
Ta oli Liivimaa maamarssali vabahärra Gotthard Wilhelm von Budberg-Bönninghauseni (1685−1749) ja tema abikaasa Margarethe Elisabeth von Lode (1704−1777) poeg. Sai koduhariduse. 1745. aastast õppis Strasbourgi ülikoolis. Pärast õpingute lõppu reisis Saksamaal, Prantsusmaal ja Hollandis. 
Seejärel oli Liivimaa kindralkuberneri sekretär. 1759. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks. Samal aastal valiti Liivimaa maamarssaliks, kellena oli tegev kaks ametiaega (kuni 1765. aastani). 1762. aastal osales Moskvas keisrinna Katariina II kroonimisel. 
1767. aastal sai temast Liivimaa Läti distrikti aadlimarssal. Asehalduskorra ajal oli ta 1783−1786 Liivimaa kubermangu aadlimarssal, samal ajal teenisLiivimaa õuekohtu tsiviilkohtupalati presidendina. 1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi asutajaliige ja tegevliige ning 1796. aastal valiti ta selle organisatsiooni esimeseks presidendiks, kuid suri peagi.
Reinhold von Berg

Friedrich Reinhold von Berg (26. oktoober (vkj) 1736 Erla − 5. jaanuar (vkj) 1809 Ropaži) oli Liivimaa rüütelkonna tegelane ja mõisaomanik.
Elulugu.
Päritolu ja haridustee.
Põlvenes Päri Bergide aadlisuguvõsast. Tema isa oli Liivimaa maamarssal Gotthard Wilhelm von Berg (1682−1756), ema Eva Helene von Helmersen (1695−1756). Tudeeris 1759. aastal Strassburgi ülikoolis. Seejärel reisis ringi Saksamaal ja Itaalias.
Rüütelkonnategelane.
Naasis Liivimaale ja valiti 1772. aastal maanõunikuks, kellena oli ametis 1786. aastani; uuesti oli ta maanõunik aastatel 1797−1798. 1772. aastal sai Liivimaa õuekohtu assessoriks ja Võnnu kreisi ülemkirikueestseisjaks. 1784−1796 oli südametunnistuskohtunik. Teenis välja tõelise riiginõuniku aukraadi. 
Tegevus Liivimaa sotsieteedis.
1792. aastal sai temast Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi tegevliige, olles üks asutajaliikmetest. 1796. aastal valiti ta selle presidendiks, kellena oli ametis surmani.
Isiklikku.
Abiellus 1764. aastal vabapreili Katharina Dorothea von Campenhauseniga (1747−1807). Sellest liidus sündis neli poega ja tütar. Teine poeg Balthasar Dietrich von Berg (1766−1838) oli Liivimaa maanõunik, Liivimaa maakrediitseltsi ülemdirektor ja Läänemere provintsidesse ülikooli rajamise komitee liige.
Linnaasundus

Linnaasundus (vene keeles "городское поселение") on munitsipaalmoodustise liike Venemaal; linn või alev ("посёлок городского типа"), mille territooriumil teostatakse omavalitsuslikku haldamist.
Linnaasundused, mis ei ole saanud linnaringkonna staatust, kuuluvad munitsipaalrajoonide koosseisu.
Linnaasunduste loomine seadustati 2003. aastal välja antud kohalike omavalitsuste moodustamist käsitlevas föderaalseaduses. Looma hakati neid munitsipaalreformi käigus. Seisuga 1. jaanuar 2017 oli Venemaal 1589 linnaasundust.
Oja tänav

Oja tänav on tänav Tallinnas Haabersti linnaosas Pikaliiva asumis.
Oja tänav sai nime 30. detsembril 1997. Tänav on saanud nime Tiskre oja järgi.
Hirotugu Akaike

Hirotugu Akaike (jaapani keeles 赤池 弘次 "Akaike Hirotsugu"; 5. november 1927 – 4. august 2009) oli Jaapani statistik, kes töötas informatsiooniteooria valdkonnas. 
Ta formuleeris 1970. aastate alguses Akaike informatsioonikriteeriumi (AIC), millega võrreldakse statistilisi mudeleid. Formaalselt avaldas ta selle 1974. aastal artiklis "A new look at the statistical model identification", kuigi oli sellega juba varem esinenud sümpoosionil ja mitteametlikult oli see sümpoosioni kokkuvõttes ilmunud.
Suure panuse eest statistika ja modelleerimise arengusse ning Akaike informatsioonikriteeriumi väljatöötamise eest anti talle 2006. aastal Kyōto auhind. Google avaldas tema 90. sünniaastapäeva auks 5. novembril 2017 oma otsingumootori avalehel vigurlogo.
Eesti-Brasiilia suhted

Eesti-Brasiilia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Brasiilia vahel. 
Brasiilia tunnustas Eesti iseseisvust 5. detsembril 1921.
Brasiilia tunnustas Eesti taasiseseisvumist 4. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 16. detsembril 1991.
2011 avati Brasiilia Suursaatkond Tallinnas. 2014 avati Eesti Suursaatkond Brasiilias, ent see suleti jaanuaris 2017. Eestil on Brasiilias Rio de Janeiros aukonsulaat.
Eesti-Hollandi suhted

 
Eesti-Hollandi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Hollandi vahel. 
Holland tunnustas Eesti Vabariiki "de iure" 5. märtsil 1921.
Holland tunnustas Eesti taasiseseisvumist 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 21. septembril 1991.
Tegutseb Eesti suursaatkond Haagis.
Eesti-Iirimaa suhted

Eesti-Iirimaa suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Iirimaa vahel. 
Iirimaa tunnustas Eesti Vabariiki 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. septembril 1991. Iirimaa pole tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.
Tegutseb Eesti Suursaatkond Dublinis. Tegutseb Iirimaa Suursaatkond Tallinnas.
Safy Boutella

Safy Boutella (sündinud 6. jaanuaril 1950 Pirmasensis Lääne-Saksamaal) on Alžeeria džässmuusik, kes mängib basskitarri ja süntesaatorit. Ta on tantsija ja näitleja Sofia Boutella isa.
Sambir

Sambir (ukraina keeles Самбір, poola keeles "Sambor", vene keeles Самбор "Sambor") on oblastilise alluvusega linn Ukrainas Lvivi oblastis, Sambiri rajooni halduskeskus. Kuni 2020. aastani oli linn Sambiri rajooni keskus.
Sambir asub Dnestri jõe paremal kaldal, Lvivist umbes 70 km lääneedelas.
Kirjalikes allikates on Sambori esimest korda mainitud 1241. aastal. Esimese Poola jagamise tagajärjel läks Sambir 1772. aastal Habsburgide Austria keisririigi võimu alla. Alates 1919. aastast oli linn Poola koosseisus. Teise maailmasõja käigus hõivasid Saksa väed linna 10. septembril 1939. 26. septembril 1939 anti linn vastavalt Molotovi-Ribbentropi pakti salajastele lisaprotokollidele üle Punaarmeele.
1939. aasta novembris annekteeriti Sambir Ukraina NSV-sse kuuluvana Nõukogude Liidu koosseisu.
Nõukogude-Saksa sõjas vallutasid Saksa väed linna 29. juunil 1941. Punaarmee vallutas linna tagasi 7. augustil 1944.
Ukraina 2001. aasta rahvaloenduse andmetel oli Sambiri elanikest ukrainlasi 93,6%, poolakaid 3,3% ja venelasi 2,5%.
Eesti-Itaalia suhted

Eesti-Itaalia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Itaalia vahel. 
Itaalia tunnustas Eesti Vabariiki 26. jaanuaril 1921. Eestil oli saatkond Roomas ja Itaalial Tallinnas. Esimesel iseseisvusajal tegutses Eestis Itaalia Kultuuriinstituut.
Itaalia taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 31. augustil 1991.
Tegutseb Itaalia Suursaatkond Tallinnas. Tegutseb Eesti Suursaatkond Roomas.
Eesti-Luksemburgi suhted

Eesti-Luksemburgi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Luksemburgi vahel. 
Luksemburg tunnustas Eesti Vabariiki 22. veebruaril 1923.
Luksemburg taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted algasid 29. augustil 1991.
Tegutseb Eesti suursaadik Luksemburgis, kes resideerib Brüsselis. Tegutseb ka Luksemburgi suursaadik Eestis, kes resideerib Prahas.
Eesti-Portugali suhted

Eesti-Portugali suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Portugali vahel. 
Portugal tunnustas Eesti Vabariiki "de facto" 1918 ja "de jure" 6. veebruaril 1921. 
Portugal pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.
Portugal taastunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 1. oktoobril 1991.
17. augustist 1998 tegutseb Eesti suursaatkond Lissabonis. Aastatel 2006–2012 tegutses Portugali suursaatkond Tallinnas, pärast 2012. aastat resideerib suursaadik Helsingis.
Eesti suursaadik Portugalis on alates 25. aprillist 2022 Moonika Kase. Portugali suursaadik Eestis on alates 2017. aastast António Costa Moura.
Eesti-Horvaatia suhted

Eesti-Horvaatia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Horvaatia vahel. 
Eesti tunnustas Horvaatia Vabariiki 31. detsembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. märtsil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Horvaatias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Horvaatia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Gruusia suhted

Eesti-Gruusia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Gruusia vahel. 
Gruusia tunnustas Eestit 27. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 17. juunil 1992.
Tegutseb Eesti Suursaatkond Thbilisis. Tegutseb ka Gruusia Suursaatkond Tallinnas.
Eesti-Usbekistani suhted

Eesti-Usbekistani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Usbekistani vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. oktoobril 1994.
Tegutseb Eesti suursaadik Usbekistanis, kes resideerib Riias. Usbekistan pole veel määranud oma suursaadikut Eestisse.
Eesti-Uruguay suhted

Eesti-Uruguay suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Uruguay vahel. 
Uruguay tunnustas Eestit, kui see 22. septembril 1921 võeti vastu Rahvasteliitu.
Uruguay pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.
Uruguay taastunnustas Eestit 28. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. septembril 1992.
Tegutseb Uruguay suursaadik Eestis, kes on resideerinud Stockholmis ja Helsingis. Tegutseb ka Eesti aukonsul Uruguays, kes resideerib Montevideos.
Vambo Käeri

Vambo Käeri (sündinud 15. mail 1956 Tallinnas) on eesti teatritegelane.
Vambo Käeri lõpetas 1988. aastal praeguse Peterburi Teatriakadeemia (ЛГИТМиК) teatrijuhi erialal.
Aastatel 1978–1988 oli Eesti Riiklikus Noorsooteatris (praegune Tallinna Linnateater) heliinsener. Seejärel oli Eesti Teatriliidu teatrikooperatiivi Tühi Ruum asutaja ja tegevkorraldaja aastatel 1988–1990.
Aastatel 1990–1993 oli Vambo Käeri Eesti Draamateatri asedirektor.
Ta on olnud Dominiiklaste Kloostri Muuseumi asutaja ja tegevdirektor aastatel 1994–2009. Vambo Käeri on paljude giidietenduste autor ja läbiviija esinejanime "Müntide Vermija" all.
Tööst vabal ajal tegutses Vambo Käeri EÕM-i Harju Ranna rühma komandörina aastatel 1981–1986.
Eesti-Sloveenia suhted

Eesti-Sloveenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Sloveenia vahel. 
Kui Sloveenia iseseisvus 25. juunil 1991, siis tunnustas ta 25. septembril 1991 Eesti Vabariiki. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 11. detsembril 1991.
Tegutseb Eesti suursaadik Sloveenias, kes resideerib Prahas. Tegutseb ka Sloveenia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis. 27. novembril 2015 avas Sloveenia aukonsulaadi Tallinnas.
Tühi Ruum

Teatrikooperatiiv "Tühi Ruum" asutati 1988. aastal Juhan Viidingu ja Tõnis Rätsepa heatahtlikul õhutusel ning sellest sai esimene omalaadne teatritegemise kui ettevõtluse vorm tollases Nõukogude Liidus. 
Teatrikooperatiiv "Tühi Ruum" kui esinejaid koondav ühistu asutati Vambo Käeri diplomitööna Peterburi Teatriakadeemias. Teatrikooperatiivi "Tühi Ruum" asutajate seas olid veel David Vseviov ja Ülle Vaarik. Oma tegevusaastatel koondati ja esindati paljusid esinejaid, kollektiive ja ansambleid. Lindistati ja avaldati helikassetil lavakava "ÖÖTÖÖ", korraldati kontserte ja etendusi.
Raba-võiliblikas

Raba-võiliblikas ("Colias palaeno" (Linnaeus, 1758)) on võiliblika perekonda põualibliklaste sugukonda kuuluv liik liblikalisi.
Tema elupaigaks on rabad.
2017. aasta sügisel esitati raba-võiliblikas üheks Eesti rahvusliblika kandidaadiks.
Moskva Linnavalitsus

Moskva Linnavalitsus (vene keeles Правительство Москвы) on riigivõimuorgan Venemaal, Venemaa Föderatsiooni pealinna Moskva täitesaatva võimu organ.
Moskva Linnavalitsuse struktuuri kuuluvad täidesaatva võimu harukondlikud ja funktsionaalsed võimuorganid (departemangud, komiteed, peavalitsused, valitsused ja inspektsioonid) ning kohapealseks juhtimiseks territoriaalsed täidesaatva võimu organid (haldusringkondade prefektuurid ja rajoonide administratsioonid (районные управы).
Moskva Linnavalitsuse liikmed.
Moskva Linnavalitsuse liikmeteks on Moskva linnapea, tema asetäitjad (2017. aastal oli neid 7 ), Moskva linnapea ja Moskva Linnavalitsuse aparaadi juht, Moskva Linnavalitsuse ministrid ning Moskva linna haldusringkondade prefektid.
Ajalugu.
1991. aastal, veel enne NSV Liidu lagunemist, valiti esmakordselt Vene NFSV-s Moskvas linnapea (meer) ja Moskva Linnavalitsus. Esimestel kuudel tegutses Moskva Linnavalitsus paralleelselt Moskva Linna TSN Täitevkomiteega (likvideeriti 1991. aasta septembris).
Hooned.
Moskva tsentrumis Tverskaja 13 asub linnavalitsuse hoone ("merija"). Tsaari-Venemaal asus selles majas Moskva kindralkuberneri residents. Aadressil Uus-Arbat 36 paikneb Moskva Linnavalitsuse hoonekompleks (endine Vastastikuse Majandusabi Nõukogu peakorter).
2016. aastal soetas Moskva Linnavalitsus kinnisvarana 55 000 m² ametipindu Moskva-Siti ärikeskuses asuvas pilvelõhkujas Oko.
Moskva linnapea

Moskva linnapea (vene keeles мэр Москвы) on Moskva linna kõrgeim ametiisik, linnapea (meer), kes juhib Moskva Linnavalitsust – linna kõrgeimat täidesaatvat võimuorganit.
Vastavalt Moskva linna põhikirjale valitakse Moskva linnapea Moskva linnaelanikest valijate poolt otsestel ja salajastel valimistel viieeaastaseks ametiajaks. Moskva linnapea peab olema vähemalt 30-aastane Venemaa Föderatsiooni kodanik, kes ei ole samal ajal mõne teise riigi kodanik (võrdluseks: Venemaa presidendi valimistel 35-aastaselt).
2013. aasta linnapea valimised.
Viimastel, 2013. aastal, toimunud Moskva linnapea valimistel sai ametis olev linnapea Sergei Sobjanin enim hääli (51,37%), edestades ülekaalukalt teiseks jäänud Aleksei Navalnõid, kes sai 27,24% hääli. Üle 50%-ne häältesaak tagas Sobjaninile võidu esimeses voorus.
Eesti-Armeenia suhted

Eesti-Armeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Armeenia vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 23. augustil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Armeenias, kes resideerib Thbilisis. Tegutseb ka Armeenia suursaadik Eestis, kes resideerib Vilniuses.
Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted

Eesti – Bosnia ja Hertsegoviina suhted on kahepoolsed suhted Eesti ning Bosnia ja Hertsegoviina vahel. 
Eesti tunnustas Bosnia ja Hertsegoviinat 1. juunil 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 8. veebruaril 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Bosnia ja Hertsegoviinas, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Bosnia ja Hertsegoviina suursaadik Eestis, kes resideerib Stockholmis.
Eesti-Iraani suhted

Eesti-Iraani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Iraani vahel. 
Iraan (tollal Pärsia) tunnustas Eestit 22. septembril 1921, kui oli Eesti vastuvõtmise poolt Rahvasteliitu.
10. septembril 1991 tunnustas Iraan Eesti taasiseseisvumist. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 18. augustil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Iraanis, kes resideerib Ankaras. Tegutseb ka Iraani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Islandi suhted

Eesti-Islandi suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Islandi vahel. 
Island (tollal Taaniga personaalunioonis olev kuningriik) tunnustas Eestit "de iure" 30. jaanuaril 1922.
Eesti aukonsulaat Reykjavikis tegutses kuni 1958. aastani, mil suleti Nõukogude Liidu nõudmisel.
Island taastunnustas Eestit 22. augustil 1991, olles seejuures esimene riik maailmas, kes seda tegi. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 26. augustil 1991.
Tegutseb Eesti suursaadik Islandil, kes resideerib Oslos. Tegutseb ka Islandi suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Indoneesia suhted

Eesti-Indoneesia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Indoneesia vahel. 
Indoneesia tunnustas Eestit 16. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 5. juulil 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Indoneesias, kes resideerib Canberras. Tegutseb ka Indoneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Jaapani suhted

Eesti-Jaapani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Jaapani vahel. 
Ajalugu.
Jaapan tunnustas Eesti Vabariiki 6. märtsil 1919 "de facto" ja 26. jaanuaril 1921 tunnustas Antanti Ülemnõukogu (sh Jaapan) Eesti Vabariiki "de iure". 8. märtsil 1921 tunnustas Jaapan Eesti Vabariiki "de iure" ka eraldi aktiga. 1921. aastal määrati Riiasse ajutine asjur, kes kattis ka Eestit. 1937. aastal akrediteeriti Riias resideeriv Jaapani saadik Shin Sakuma ka Tallinna.
Pärast Eesti Vabariigi taastamist 20. augustil 1991 andis Jaapanist saadetud erivolitustega suursaadik 6. septembril 1991 Tallinnas üle Jaapani valitsuse ametliku läkituse Eesti Vabariigi tunnustamise kohta. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 10. oktoobril 1991.
Aastast 1992 tegutseb Tallinnas Eesti-Jaapani Assotsiatsioon.
24.–25. mail 2007 toimus Jaapani keisri Akihito ja keisrinna Michiko ametlik visiit Eestisse.
Kultuurisuhted.
Kaido Höövelson ehk Baruto on esimene eestlane, kes pääses elukutseliseks sumomaadlejaks Jaapanis. Püsiva põlvevigastuse tõttu pidi ta 11. septembril 2013 sumokarjäärist loobuma.
Jaapani vioolamängija Mari Adachi esines Pärnu muusikafestivalil.
Eesti Saku ja Jaapani Saku on alates 1. maist 2007 sõpruslinnad.
Diplomaatilised esindused.
1. jaanuaril 1993 avati Jaapani Suursaatkond Tallinnas. 4. märtsil 1996 avati Eesti Suursaatkond Tokyos.
Eesti-Jordaania suhted

Eesti-Jordaania suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Jordaania vahel. 
Jordaania tunnustas Eestit 14. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 24. jaanuaril 2001.
Tegutseb Eesti suursaadik Jordaanias, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Jordaania suursaadik Eestis, kes resideerib Haagis.
Eesti-Kasahstani suhted

Eesti-Kasahstani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Kasahstan vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. mail 1992.
Tegutseb Eesti Suursaatkond Astanas. Tegutseb ka Kasahstani suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Tuneesia suhted

Eesti-Tuneesia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tuneesia vahel. 
Tuneesia tunnustas Eestit 2. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 29. juunil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Tuneesias, kes resideerib Pariisis. Tegutseb ka Tuneesia suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.
Eesti-Tadžikistani suhted

Eesti-Tadžikistani suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Tadžikistani vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2006.
Tegutseb Eesti suursaadik Tadžikistanis, kes resideerib Astanas. Tegutseb ka Tadžikistani suursaadik Eestis, kes resideerib Minskis.
Eesti-Tai suhted

Eesti-Tai suhted on kahepoolsed suhted Eesti vabariigi ja Tai kuningriigi vahel. 
Tai tunnustas Eestit 9. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 27. aprillil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Tais, kes resideerib Canberras. Tegutseb ka Tai suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Slovakkia suhted

Eesti-Slovakkia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Slovakkia vahel. 
Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eestit 29. detsembril 1921.
Slovakkia (tollal Tšehhoslovakkia osa) tunnustas Eesti taasiseseisvumist 29. augustil 1991.
Kui Slovakkia 1. jaanuaril 1993 iseseisvus, siis Eesti tunnustas uut riiki 15. jaanuaril 1993. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 30. märtsil 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Slovakkias, kes resideerib Viinis. Tegutseb ka Slovakkia suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Ilu puiestee

Ilu puiestee on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas.
Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavast ja suundub põhja suunas, ristudes vasakult Sihi tänava, Raja tänava ja Kuusiku tänavaga. Seejärel, pöördudes ida poole, läheb Ilu puiestee üle Jaama puiesteeks. Tänava pikkus on 348 meetrit.
Ilu puiestee ääres lääne pool paiknevad ühepereelamud, ida pool korterelamud. Elamud on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Sihi tänav (Rakvere)

Sihi tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.
Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, ristub ta Rohu tänavaga ning lõpeb tupikuga maantee viadukti juures. Tänava pikkus on 171 meetrit.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Raja tänav (Rakvere)

Raja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas.
Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, ristub see Rohu tänavaga ning lõpeb tupikuga maantee viadukti juures. Tänava pikkus on 190 meetrit.
Tänava ääres paiknevad eramud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Kuusiku tänav

Kuusiku tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas. Kaugus on kagu pool asuvast Keskväljakust linnulennul mõõdetuna 1,4 km.
Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav tupikuga riigimaantee viadukti juures. Tänava pikkus on 209 meetrit ja ta on paralleelne Tallinna–Narva raudteeliiniga, mis asub 80 meetrit põhja pool.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles, kui piirkonnas hoogustus ehitustegevus.
Kaja tänav (Rakvere)

Kaja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.
Tänav saab alguse Friedrich Reinhold Kreutzwaldi tänavalt ja suundub poolkaares kirde suunas kuni Oja tänavani. Tänava pikkus on 185 meetrit. 
Kaja tänav piirneb lääne-põhja poolt Maidla ojaga. Tänava lõunapoolsel küljel asuvad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Maidla tänav

Maidla tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Mõisavälja linnaosas.
Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes ida suunas, hargneb tänav kolmeks, millest lõuna- ja idapoolne haru on tupikud Maidla oja ääres. Põhjapoolne haru ristub Mõisavälja tänavaga. Tänava harude pikkus on kokku 375 meetrit. 
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Endla (perekonnanimi)

Endla on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Endla perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Einblau, Endemann, Hindrikson, Kulp ja Preema. Albert Endla palvel kanti Endla perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 48 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Mõisavälja tänav

Mõisavälja tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Mõisavälja linnaosas.
Tänav saab alguse Ilu puiesteelt. Suundudes ida suunas, ristub tänav Maidla tänavaga ning lõpeb Näituse tänava ristmikuga. Tänava pikkus on kokku 172 meetrit.
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud ja korterelamud, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles. Mõisavälja ja Näituse tänava ristmikul aadressil Näituse 23 paikneb Riigiarhiivi Rakvere osakond.
Haavamets (perekonnanimi)

Haavamets on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Haavamets uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Habenicht ja Habenichts (mõlemad Paides). Eduard-Albrecht Haavametsa palvel kanti Haavamets perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 229 all (Siseministeeriumi teadaanne 18. maist 1936).
Haavamäe

Haavamäe on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Haavamäe perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Espenberg. Artur-Alexander Haavamäe palvel kanti Haavamäe perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 75 all (Siseministeeriumi teadaanne 26. aprillist 1935).
Haldre

Haldre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Haldre uueks perekonnanimeks isikutele, kelle perekonnanimi oli Grünthal. Jüri Haldre palvel kanti Haldre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 171 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935).
Haliste

Haliste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Haliste uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Baumann või Lammas. Pärtel Haliste palvel kanti Haliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 183 all (Siseministeeriumi teadaanne 10. jaanuarist 1936).
Juta Kubja

Juta Kubja (22. aprill 1916 – 1985) oli eesti õpetaja ja koolijuht.
Pärast sõda töötas ta Karinu Mittetäieliku Keskkooli õpetajana.
Aastatel 1951–1960 oli ta Pärnu-Jaagupi Keskkooli direktor, kuni 1970. aastani samas ka eesti keele ja kirjanduse õpetaja.
Haljasmaa

Haljasmaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Haljasmaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Grünfeldt ja Grünmann. Endel Haljasmaa palvel kanti Haljasmaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 90 all (Siseministeeriumi teadaanne 20. maist 1935).
Võiliblikas

Võiliblikas ("Colias") on põualibliklaste sugukonda kuuluv perekond liblikalisi.
Perekonnas on umbes 80 liiki, mis esinevad kogu Holarktises.
Hiie (perekonnanimi)

Hiie on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Hiie perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alteberg, Hämmelberg, Hanson, Hieler, Hüüs, Karafin, Lõp, Miilpak, Mühlbach, Nahkrukriitmann, Reinmann, Ross, Smid, Steinfeld, Teinfeld, Tõnisson, Viikmann ja Vildmaus. Valter Hiie palvel kanti Hiie perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 248 all (Siseministeeriumi teadaanne 6. juulist 1936).
Koidu tänav (Rakvere)

Koidu tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Näituse tänavalt. Suundudes lääne suunas, lõpeb tänav tupikuga Pärnu–Rakvere–Sõmeru maantee viadukti juures.
Tänava pikkus on 528 meetrit ja ta on paralleelne Tallinna–Narva raudteega, mis asub 110–120 meetrit lõuna pool. Tänav ristub Kiire tänava, Koidu põik tänava, Tähe tänava, Eha tänava, Looduse tänava, Lääne tänava ja Pilve tänavaga. 
Tänava ääres paiknevad peamiselt katusekorrusega ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles.
Pear Rootalu

Pear Rootalu (1938. aastani Bernhard Rosenbaum; 12. november 1904 Villandi, Virumaa – 30. aprill 1999) oli eesti pedagoog ja koolijuht.
Aastatel 1913–1918 õppis ta Vihula Ministeeriumikoolis, 1919–1920 Vihula Rahvakoolis. 1926. aastal lõpetas ta Rakvere Õpetajate Seminari.
Töötas Vihula Algkoolis õpetajana. Aastatel 1931–1940 juhtis noorkotkaste tegevust. Aastatel 1933–1938 oli ta Kavastu Algkooli juhataja. 1944. aastast oli ta Rakvere 2. Mittetäieliku Keskkooli direktor, 1945. aastast Rakvere Õpetajate Seminari õppealajuhataja, 1946. aastast direktor, samas ka pedagoogika õppejõud ja praktika juhendaja. Aastatel 1958–1967 oli ta Rakvere 1. Keskkooli direktori asetäitja ja ajalooõpetaja.
Ta on maetud Tõrma kalmistule.
Noli me tangere (Botticelli)

„Noli me tangere“ on itaalia kunstniku Sandro Botticelli (1445–1510) teos.
Firenze Sant'Elisabetta delle Convertite kloostri altarimaali alustahvliks olnud teosel on kujutatud „Noli me tangere“ stseeni Johannese evangeeliumis.
Kiire tänav (Rakvere)

Kiire tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb tänav tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on vaid 30 meetrit pikk ja ta on Rakvere linna lühim. 
Tänava ääres paikneb kolm ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Looduse tänav (Rakvere)

Looduse tänav on tänav Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb tänav tupikuga enne Tallinna–Narva raudteeliini maa-ala linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on vaid 63 meetrit pikk ja ta on Rakvere linna üks lühimaid. 
Tänava ääres paikneb neli ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Tiiu Saava

Tiiu Saava (5. veebruar 1935 – 27. veebruar 2021) oli eesti õpetaja.
Ta töötas Tallinna 44. Keskkoolis (hiljem Tallinna Mustamäe Gümnaasium) bioloogiaõpetajana.
2012. aastast oli ta Eesti Bioloogiaõpetajate Ühingu auliige.
Pilve tänav (Rakvere)

Pilve tänav on tänav Rakvere linna loodeosas Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes lõuna poole, lõpeb tänav tupikuga enne Tallinn–Narva raudteeliini maa-ala linnaosast eraldavat kõrghaljastust. Tänava pikkus on vaid 80 meetrit.
Tänava ääres paikneb viis ühepereelamut, mis on ehitatud 20. sajandi teises pooles.
Eesti-Singapuri suhted

Eesti-Singapuri suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Singapuri vahel. 
Singapur tunnustas Eestit 6. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. veebruaril 1993.
Tegutseb Eesti suursaadik Singapuris, kes resideerib New Delhis.
Eesti-Rumeenia suhted

Eesti-Rumeenia suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Rumeenia vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 26. veebruaril 1921.
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastati 13. septembril 1991.
Tegutseb Eesti Suursaatkond Bukarestis. Tegutseb ka Rumeenia Suursaatkond Tallinnas.
Eesti-Montenegro suhted

Eesti-Montenegro suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Montenegro vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 13. juunil 2006. Seejuures oli Eesti esimene riik maailmas, kes Montenegroga diplomaatilised suhted sõlmis.
Tegutseb Eesti suursaadik Montenegros, kes resideerib Tallinnas. Tegutseb ka Montenegro suursaadik Eestis, kes resideerib Varssavis.
Eesti-Moldova suhted

Eesti-Moldova suhted on kahepoolsed diplomaatilised suhted Eesti Vabariigi ja Moldova Vabariigi vahel. Moldova tunnustas Eestit "de jure" iseseisva riigina 28. augustil 1991, Eesti tunnustas Moldovat 20. veebruaril 1992. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 10. novembril 1992. 
Eestil Moldovas saatkonda ei ole. Eesti suursaadik Moldovas resideerib Rumeenias Bukarestis ning on akrediteeritud korraga Rumeenia, Moldova ja Bulgaaria suursaadikuks. 2024. aastast on Eesti suursaadikuks Moldovas Aune Kotli. 2006. aasta oktoobrist esindab Eestit Moldovas ka aukonsul Igor Goncearov. Alates 2023. aasta jaanuarist töötab Chisinaus Eesti diplomaat Mart Viires, kelle ülesandeks on nii kahepoolsete suhete ja arengukoostöö edendamine kui ka Eesti kodanike ja ettevõtete huvide esindamine. 
Moldova suursaadikuks Eestis on 2024. aastast Eugen Caras, kes resideerib Tallinnas Moldova suursaatkonnas. Saatkond avati Eestis 2008. aasta detsembri alguses ning see asub Narva maantee 7 ruumides 546-547. Sellele lisaks on Moldoval aukonsulaadid Tartus ja Kundas. 
Eesti-Moldova suhted on muutunud 2010. aastatest tihedamaks. Moldova on olnud üks Eesti arengukoostöö prioriteetriikidest alates 2006. aastast. Riigikogus loodi Eesti-Moldova parlamendirühm esimest korda 2005. aasta septembris. Riigikogu praeguses koosseisus kuulub Eesti-Moldova parlamendirühma 13 saadikut. Moldova parlamendis on Eesti sõprusgrupid olnud alates 2006. aastast. 
2011. aasta Eesti rahvaloenduse andmetel pidas Eestis end moldovlaseks rohkem kui 500 inimest. Politsei- ja piirivalveameti andmetel on Moldova passiga riigis umbes 200 inimest. Enamik moldovlasi elab Tallinnas. Moldovlastel on Eestis oma kogukond, kunstnike assotsiatsioon, hokitiim. Moldovlaste kogukond Eestis on korraldanud kunstinäitusi ja sõprusüritusi.
Kaarma (perekonnanimi)

Kaarma on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Kaarma uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Gerasimov, Grossberg, Grossberger, Jakobson, Kaarman, Kaarmann, Karlson, Karman, Karmann, Karnau, Kiselev, Klaarmann, Kolberg, Kolijaan, Kõpmann, Korkmann, Kormann, Kramann, Krämann, Krüger, Kuutman, Kuutmann, Simmer ja Tsvetkov. Otto-Eduard Kaarma palvel kanti Kaarma perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 387 all (Siseministeeriumi teadaanne 16. juunist 1939).
Sutherland Springsi kirikutulistamine

Sutherland Springsi kirikutulistamine oli massitulistamine, mis toimus 5. novembril 2017 Texases Wilsoni maakonnas Sutherland Springsi esimeses baptisti kirikus.
Kirikusse tungis jumalateenistuse ajal sisse relvastatud mees ja avas tule, mille tagajärjel sai vähemalt 20 inimest surma ja 30 haavata.
Koidu põik

Koidu põik tänav asub Rakvere linna loodeosas, Moonaküla linnaosas.
Tänav saab alguse Koidu tänavalt. Suundudes põhja poole, lõpeb Koidu põik tänav Kesk tänava ristmikuga. Ida poolt ristub ka Valguse tänavaga. Tänava pikkus on 183 meetrit ja ta on paralleelne Näituse tänavaga, mis asub ida pool. 
Tänava ääres paiknevad ühepereelamud, mis on ehitatud 20. sajandi jooksul, põhiliselt selle teises pooles.
Eesti-Mehhiko suhted

Eesti-Mehhiko suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Mehhiko vahel.
28. jaanuaril 1937 sõlmiti Ameerika Ühendriikides Eesti ja Mehhiko vaheline sõprusleping.
Mehhiko pole kunagi tunnustanud Nõukogude okupatsiooni Eestis.
Mehhiko taastunnustas Eestit 5. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted taastusid 5. detsembril 1991.
Tegutseb Eesti suursaadik Mehhikos, kes resideerib Washingtonis. Tegutseb ka Mehhiko suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Eesti-Maroko suhted

Eesti-Maroko suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Maroko vahel. 
Maroko tunnustas Eestit 24. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 22. juunil 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Marokos, kes resideerib Madridis. Tegutseb ka Maroko suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Kulmar

Kulmar on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Kulmar perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Koll, Kolli, Kulbok, Kulmann ja Kuutmann. Ermo Kulmari palvel kanti Kulmar perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 291 all.
Eesti-Malta suhted

Eesti-Malta suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Malta vahel. 
Malta tunnustas Eestit 26. augustil 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 1. jaanuaril 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Maltal, kes resideerib Roomas. Tegutseb ka Malta suursaadik Eestis, kes resideerib Vallettas.
Eesti – Põhja-Makedoonia suhted

Eesti – Põhja-Makedoonia suhted on bilateraalsed suhted Eesti ja Põhja-Makedoonia vahel. 
Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 2. märtsil 1995.
Tegutseb Eesti suursaadik Põhja-Makedoonias. Tegutseb ka Põhja-Makedoonia Suursaatkond Tallinnas. Makedoonial on ka oma aukonsulaat Tartus.
Hallamaa

Hallamaa on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Hallamaa uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Halmann, Hübner ja Uebner. Vilhelm-Ludvig Hallamaa palvel kanti Hallamaa perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 20 all (Siseministeeriumi teadaanne 24. veebruarist 1935).
Eesti-Liibanoni suhted

Eesti-Liibanoni suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Liibanoni vahel. 
Liibanon tunnustas Eestit 30. detsembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 3. septembril 2001.
Tegutseb Eesti suursaadik Liibanonis, kes resideerib Ankaras. Tegutses ka Liibanoni suursaadik Eestis, kes resideeris Varssavis. Alates 2008. aastast pole Liibanon määranud suursaadikut Eestisse ja diplomaatiline suhtlus käib ajutise asjuri kaudu Varssavis.
Oskar Halling

Oskar Halling (2. august 1896 Luke vald, Tartumaa – 15. jaanuar 1949 Molotov, Magadani oblast) oli eesti põllumees.
Ta oli Elva põllumeeste konvendi liige, Luke Põllumeeste Seltsi esimees, ja Nõo vallavanema abi. 
Arreteeriti NKVD poolt 15. jaanuaril 1945 Nõo vallas.
Eesti-Küprose suhted

Eesti-Küprose suhted on kahepoolsed suhted Eesti ja Küprose vahel. 
Küpros tunnustas Eestit 12. septembril 1991. Kahe riigi vahelised diplomaatilised suhted said alguse 22. jaanuaril 1992.
Tegutseb Eesti suursaadik Küprosel, kes resideerib Ateenas. Tegutseb ka Küprose suursaadik Eestis, kes resideerib Helsingis.
Halling

Halling on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Halling uueks perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Alström, Anderson, Graumann, Gustavson, Hagel, Hahn, Hausenberg, Häusler, Häussler, Holsting, Holter, Jehpe, Jehps, Joosep, Karofeldt, Linkholm, Linkolm, Möller, Ossip, Smit, Sofri ja Vurmann. Harald-Martin Hallingu palvel kanti Halling perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 299 all (Siseministeeriumi teadaanne 12. jaanuarist 1937).
Kint

Kint on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel on Kint antud perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Kind (1939 Tallinnas).
Ignazio Cassis

Ignazio Daniele Giovanni Cassis (sündinud 13. aprillil 1961 Sessas) on Šveitsi poliitik. Ta on alates 1. novembrist 2017 Šveitsi välisminister. Aastal 2021 oli ta ühtlasi Šveitsi aseliidupresident ja 2022. aastal oli ta Šveitsi liidupresident. 
Ta sündis aastal 1961 Sessas Ticino kantonis.
Peeter Kint

Peeter Kint (25. september 1899 Taevere vald, Viljandimaa – 3. märts 1991 Tallinn) oli eesti agronoom.
Tema vanemad olid Hans Kind (1858–1900) ja Mari Kind (sündinud Johanson; 1873–1923). Tema vend oli Tõnis Kint.
Ta õppis 1921–1931 ja 1940–1945 (lõpetas) Tartu Ülikooli põllumajandusteaduskonnas, Korporatsioon Rotalia liige.
Ta osales 1919–1920 Vabadussõjas. 1924–1927 oli ta Lõuna-Eesti Põllumeeste Keskseltsi instruktor Tartus ja Võrus, 1927–1941 Riigi Statistika Keskbüroo agronoom-statistik, 1941–1944 Statistika Valitsuse põllumajanduse vanemreferent, alates 1944 Riikliku Plaanikomisjoni saagimääramise osakonna juhataja asetäitja.
Blanckenhagen

Blanckenhagen (ka Blankenhagen) on Pommerist pärit Liivimaa aadlisuguvõsa.
Ajalugu.
Pommeris on 1576. aastal mainitud Swinemünde pastor Petrus Blankenhagenit (suri 1576). Suguvõsa Liivimaa liini rajas Simon Blanckenhagen (suri enne 1624), keda mainitakse 1588. aastal Pärnu Nikolai koguduse eesti koguduse pastorina. Tema järeltulijad olid Eestimaal vaimulikud ja kaupmehed. 
XVIII sajandi keskpaiku siirdus Peter Heinrich Blanckenhagen (1723−1794) Tallinnast Riiga, kus ta asutas kaubamaja. Ta oli Liivimaa Üldkasuliku ja Ökonoomilise Sotsieteedi asutaja. Tänutäheks võeti tema 1794. aastal Püha Rooma keisrilt aadlitiitli omandanud järeltulijad 1795. aastal Liivimaa rüütelkonna matriklisse. Edaspidi olid Blanckenhagenid peamiselt mõisaomanikest põllumehed. Peter Heinrichi noorem vend Simon Johann Blanckenhagen (1725−maeti 1790) siirdus elama Hollandisse Amsterdami; tema liin oli alles veel XX sajandi alguses. Nijmegeni piirkonnas ().
Halliste (perekonnanimi)

Halliste on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Halliste perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Haller, Holtsmeyer, Neiman ja Oltsmeier. Kaarel Halliste palvel kanti Halliste perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 57 all (Siseministeeriumi teadaanne 5. aprillist 1935).
Hangelaid

Hangelaid on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Hangelaid perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Hacker ja Hakker. Gottfried-Hugo-Vilhelm Hangelaiu palvel kanti Hangelaid perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 45 all.
Harilo

Harilo on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Harilo perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Hübner, Huebner ja Uebner. Osvald Harilo palvel kanti Harilo perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 254 all (Siseministeeriumi teadaanne 14. juulist 1936).
Heinjärv

Heinjärv on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Heinjärv perekonnanimeks isikutele, kelle senine perekonnanimi oli Hermberg, Hermburg, Kröönvalk, Lochmann ja Vassikas. Valter-Arnold Heinjärve palvel kanti Heinjärv perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 169 all (Siseministeeriumi teadaanne 7. novembrist 1935).
Helmre

Helmre on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Helmre perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Hermel (Nõmmel, 1936). August Helmre palvel kanti Helmre perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 268 all.
Karineem

Karineem on eesti perekonnanimi.
Nimede eestistamisel anti Karineem perekonnanimeks isikutele, kelle varasem perekonnanimi oli Granfeldt, Kranfeldt ja Kranveld. Villem Karineeme palvel kanti Karineem perekonnanimede kaitseregistrisse nr. 263 all (Siseministeeriumi teadaanne 1. augustist 1936).
Cartoon

Cartoon on Eesti EDM-ansambel, mis loodi 2015. aastal Tallinnas. Duo liikmed on Hugo Martin Maasikas ja Joosep Järvesaar. 
2016. aastal võttis Cartoon koos Kristel Aaslaiuga osa Eesti Laul 2016 lauluvõistlusest lauluga "Immortality". Cartoon saavutas finaalis 3. koha, kaotades Jüri Pootsmannile. 2016. ja 2017. aastal oli Cartoon nomineeritud EMA aasta parima laulu auhinnale lausa kolme lauluga.
Nende laulud on tuntust kogunud eeskätt tänu YouTube'i videotele, mida on kokku vaadatud üle 850 miljoni korra. Ka Spotifys on neil märkimisväärne arv kuulamisi, üle 500 miljoni. Cartoon on andnud oma laule välja plaadifirmade Liquicity ja NoCopyrightSound's kaudu.
Laulu "I Remember U" videoklipp oli 2016. aastal Eesti vaadatuim muusikavideo YouTube'is.
Cartoon lõpetas tegevuse 2017. aasta augustis, kuid 2020. aastal ansambli tegevus taastati.
Rakvere Kroonimärk

Rakvere Kroonimärk on Rakvere linna teenetemärk. 
Rakvere Kroonimärk antakse füüsilisele isikule Rakvere linnale osutatud eriliste teenete eest. Teenetemärgi andmise otsustab Rakvere linnavalitsus. Igal aastal võib teenetemärgi anda kuni viiele isikule. Teenetemärk antakse üle Rakvere linna korraldataval Eesti Vabariigi aastapäeva pidulikul vastuvõtul.
Vallimäe medal

Vallimäe medal on Rakvere linna aumärk, mida antakse füüsilisele isikule silmapaistvate saavutuste eest. Aumärgi andmise otsustab Rakvere linnavalitsus.
Tapinoma madeirense

Tapinoma madeirense on perekonna "Tapinoma" sipelgaliik. 1890. aastal kirjeldas Forel seda liiki, mida võib leida mitmel pool Euroopas.
Sulev Siirmets

Sulev Siirmets (9. aprill 1930 – 5. november 1999) oli eesti õpetaja.
1951. aasta Eesti meistrivõistlustel kergejõustikus võitis ta vasaraheites pronksmedali.
Ta töötas tööõpetuse õpetajana Märjamaa Keskkoolis.
Dünaamikaulatus

Dünaamikaulatus ehk dünaamiline ulatus ehk dünaamiline diapasoon on mingi füüsikalise suuruse (nt elektripinge, helirõhu) või funktsiooni suurima ja väikseima väärtuse suhe. Seda suhet väljendatakse sageli kümnendlogaritmina (detsibellides) või kahendlogaritmina (nt fotograafiast pärit avaarvuga, ingl "f-number", "f-stop").
Dünaamikaulatuse mõistet kasutatakse kõige sagedamini helitehnikas ja pilditehnikas (foto-, filmi- ning videotehnikas).
Helitehnika.
Helitehnikas väljendab dünaamikaulatust suurima ja väikseima helirõhu suhe detsibellides, seda tingimusel, et moonutused signaali töötlemisel ei ületa etteantud väärtusi. Dünaamikaulatus võib näiteks olla inimkõrval kuni 130 dB, orkestril 60–70 dB, ringhäälingu helil kuni 40 dB.
Pilditehnika.
Pilditehnikas kasutatakse dünaamikaulatuse tähenduses ka terminit kontrastsus. Kontrastsust "K" kui suurima ja vähima heleduse suhet väljendatakse mitmel viisil (näidetes "K" = 1000):