Mihhail Stalnuhhin

Mihhail Stalnuhhin (sündinud 15. septembril 1961 Tartus) on Eesti poliitik, venekeelne kirjanik ja keeleõpikute autor, endine Riigikogu liige Eesti Keskerakonna fraktsioonist. Poliitikuna on ta tegutsenud eelkõige Narvas ja Ida-Virumaal.
Tema kirjutisi on korduvalt ilmunud ajakirjas Vikerkaar (Радуга), samuti on ta avaldanud üle 500 poliitkolumni ajakirjanduses.
Haridus.
Mihhail Stalnuhhin astus 1978. aastal Tartu Ülikooli matemaatikateaduskonda, kuid õpingud katkestas kohustuslik sõjaväeteenistus. 1995. aastal lõpetas ta Tallinna Pedagoogikaülikooli eesti keele õpetajana vene koolis (eesti keel võõrkeelena).
Töökäik.
Pärast armeeteenistust töötas Stalnuhhin 1989. aastani laadijana Kreenholmi Manufaktuuris. 1989–1992 õpetas ta eesti keelt Narva 8. kutsekoolis, 1992–1999 Narva Keelekeskuses.
Poliitiline tegevus.
Mihhail Stalnuhhin oli 18. detsembrist 1996 kuni väljaheitmiseni 6. septembril 2022 Eesti Keskerakonna liige. 
Ta oli Riigikogu liige 2011–2023. 
Mihhail Stalnuhhin on olnud 1994–1995 ja 1999–2003 ning taas alates 2021. aastast Narva Linnavolikogu liige ning 2003–2011 linnavolikogu esimees. Ta oli IX ja X Riigikogu liige. Valiti 2007 isikumandaadiga XI Riigikogusse, kuid loobus tööst Riigikogus Narva Linnavolikogu kasuks. Ta kandideeris ka 2011. aasta Riigikogu valimistel, sai 8584 häält ja osutus valituks. 2015. aasta Riigikogu valimistel sai Stalnuhhin Ida-Virumaal kandideerides 3648 häält ja osutus taas valituks. 
Aastatel 2011–2016 oli ta Riigikogu riigieelarve kontrolli komisjoni esimees ja 2016–2019 rahanduskomisjoni esimees. 
Ta kandideeris 2014. aasta Euroopa Parlamendi valimistel ja sai 11 505 häält, kuid valituks ei osutunud. Ta oli Yana Toomi ja Edgar Savisaare järel häälte arvult kolmas Keskerakonna kandidaat.
Ta kandideeris 2023. aasta valimistel üksikkandidaadina Riigikokku, kogus valimisringkonnas nr 7 (Ida-Virumaa) 4578 häält ning ei osutunud valituks.
Stalnuhhin oli üks Eesti Antifašistliku Komitee (Антифашистский Комитет Эстонии, uuema nimega Natsivaba Eesti) asutajaid 2005. aastal.
Muu ühiskondlik tegevus.
Mihhail Stalnuhhin aitas kaasa Moskva Patriarhaadi Eesti Õigeusu Kiriku registreerimisele Eestis.
Ta on üks MTÜ "Донорство – каждому!" asutajaid.
Mõne aasta vältel oli Stalnuhhin Narva Linna Kaubandus-Tööstuskoja juhatuse esimees, mis arendas ärisidemeid Venemaa ja Valgevenega.
Skandaalid.
2013. aasta alguses sai Stalnuhhin trahvi, kuna jalutas Narvas suukorvita koeraga.
29. septembril 2015 kirjutas ajakirjandus, et Stalnuhhin liisib 744 euro eest kuus maasturit Honda CRV, millega sõidab tema abikaasa ja mille kulud ta tasub Riigikogu kuluhüvitisega. Stalnuhhinil endal juhiluba ei ole. Stalnuhhini käitumise mõistsid hukka mitmed riigikogulased, nende seas Riigikogu esimees Eiki Nestor. Eesti Maksumaksjate Liit nimetas Stalnuhhini 2015. aastal maksumaksja vaenlaseks. 
2017. aastal ostis Stalnuhhin riigikogu liikmena 4331 euro eest iseenda kirjutatud raamatuid ja laskis need Eesti maksumaksjal riigikogu kuluhüvitisena kinni maksta. 2022. aastal kulutas ta iseenda kirjutatud raamatute ostmiseks juba 12 222 eurot riigikogu kuluhüvitist. 
Pärast Narva tanki teisaldamist 2022. aastal rääkis Stalnuhhin sotsiaalmeediasse postitatud venekeelses videos, et peab Nõukogude mälestusmärkide mahavõtjaid natsideks ning nimetas valitsuse liikmeid ja peaminister Kaja Kallast fašistideks. Keskerakonna juhatus heitis ta selle peale parteist välja.
Tunnustus.
Mihhail Stalnuhhinit on autasustatud Vene Õigeusu Kiriku Radoneži Sergiuse medali 1. järguga "heategeva abistamise eest" ja seoses Narva Issanda Ülestõusmise peakiriku 110. aastapäevaga.