Heitti Polli

Heitti Polli (sündinud 26. aprillil 1951 Tartus) on eesti maalikunstnik.
Elukäik.
Heitti Polli sündis 26. aprillil 1951 Tartus kunstnike Kaljo ja Ellen Polli esimese lapsena. Ta astus 1969. aastal Eesti NSV Riiklikku Kunstiinstituuti, mille lõpetas 1974. aastal maalikunstniku-pedagoogi erialal. Tema õppejõud olid kunstnikud Lepo Mikko, Johannes Võerahansu ja Ilmar Kimm. Ta lõpetas instituudi tahvelmaaliga "Botaanikaaias", lõputöö juhendaja oli professor Lepo Mikko. 
Aastatel 1973–1977 töötas ta Eesti Televisiooni kunstnik-lavastajana, tehes seda juba õpingute ajal instituudis. Ühe huvitavama lavakujunduse tegi Polli Tallinna spordihallis toimunud kontserdi jaoks, kus kasvuhoonekilest valmistatud torud puhuti tolmuimejaga õhku täis ning laotati lava ümbrusesse. Koostöös elektroonikute Tiit Kralla, T. Mäe ja Jüri Tallinnaga katsetati uusi elektroonilisi lähenemisviise kujunduste realiseerimiseks. Magnetrõngaga (atribuut, millega häälestatakse telerite kineskoope) prooviti tuua televiisori ekraanile valgusmänge, efekte, värvikombinatsioone ja lahendusi, õnnestumise korral tehti valguskompositsioonidest fotosid ja värvislaide. 
Kasutades slaidide abi hakkas Polli aerograafiga värvimänge lõuendile kandma. Sel perioodil sündisid järgmised teosed: "", "Tööstusmiraaž" ja "Magnetväli". 1977. aastal võimaldati Pollil korraldada oma esimene isikunäitus Kunstihoone salongis. Töödest eksponeeriti eelpool nimetatule lisaks "Viiuldaja", "Makett vannis", "Lüpsiplats", "Puhas vesi" ja "Meri", "Ema lapsega" (Eeli-Ethel Polli erakogu).
Samal aastal tutvus Polli teatrilavastaja Riho Lehespalu ja muusik Sven Grünbergiga, kellega koos tehti Ugala teatris mitu lavastust.1978. aastal kutsuti Heitti Polli Rakvere teatri peakunstnikuks. Sel perioodil loodi paar täiesti uuenduslikku lavastust, kus kasutati laserkujundust, süntesaatorimuusikat ja unikaalseid kostüüme. Kõik see põhines kosmoseteemalisel süžeel. Sellest ajast on säilinud ainult mõned fotod. 1980. aastal õnnestus Pollil ja maalikunstnik Jaan Elkenil saada kaheks aastaks Üleliiduline Noortekoondise stipendium, mis võimaldas Pollil rohkem maalimisele pühenduda. 
Tema põhiliseks maaliteemaks 1980. aastate alguses kujunes looduse jäädvustamine, kuna tal avanes võimalus osa võtta Keemia Instituudi korraldatud ekspeditsioonidest NSV Liidus. Esimesel ekspeditsioonil lennati Kaug-Itta – Petropavlovsk-Kamtšatskisse, kust edasi liiguti helikopteriga mägedesse ja jätkati reisi matkates. Põnevamad kohad olid Geisrite org ja Kuriili saared. Sellest reisist sündisid maalid "Kaivo portree", "Akvalangistid", "Natüürmort" ja "Helgi Hersonesoses". 
1981. aastal oli Heitti Polli Tallinna Laste Kunstikoolis õppejõud. 
1985. aastal võttis ta osa ülemaailmsest noortefestivalist Moskvas, kuhu ta pääses läbi eelnäituse. Need maalid on Jan Vermeer van Delftile pühendatud teos "Näitusekülastaja" ning Caravaggiole pühendatud maal "Püha Matteuse kutsumine" (maal asub Puškini nimelises Kujutava Kunsti Muuseumis). 
1988. aastal toimus Polli teine isikunäitus Kunstihoone salongis. Enamik teoseid olid väikeseformaadilised pildid – maastikud, portreed ja natüürmordid. 
1992. aastal alustas tegevust eragalerii Indigo. Galerii tegeleb kunsti ostu-müügi, ruumikujunduse ja Tallinna Kunstifestival organiseerimisega Raekoja platsil. 
Maalikunstnik Heitti Polli teoseid on muuseumides ja erakogudes Eestis, Leedus, Venemaal, Soomes, Rootsis, Taanis, Norras, Saksamaal, Itaalias, Poolas, USA-s, Kanadas, Prantsusmaal, Iirimaal, Lõuna- Aafrika vabariigis, Mehhikos, Türgis, Inglismaal ja mujal. 
1990. aastatel algas ja kestab tänapäevani Heitti Polli loomingu abstraktne periood.