Tundraneenetsi keel

Tundraneenetsi keel on üks suuremaid samojeedi keeli. Selle kõige lähedasemad sugulaskeeled on nganassaani ja eenetsi keel.
Tüpoloogia.
Tundraneenetsi keel on aglutinatiivne keel, mis kasutab rikast käänete süsteemi.
Tundraneenetsi keeles pole üksainus omadussõna kategooria, pigem kasutatakse nimisõnu või tegusõnu nimisõnafraaside ees omaduste kirjeldamiseks. Näiteks omadussõna "pircya" (kõrge, pikk) ja tegusõna "t'ec'ɘ(s')" (külm olema) kasutatakse nimisõnadena, aga need lähevad nimisõnafraaside ette ja toimivad sihitu öeldisena.
Leviala.
Kuigi tundraneenetsi keele leviala on laialdane, siis keele murded suuresti ei erine, osaliselt rääkijate nomaadilise eluviisi tõttu. Keel koosneb kolmest murdest, mida saab geograafiliselt võrrelda nii:
Lääne murdeid räägitakse Petšora jõest läänes, keskmurdeid Petšora jõe ja Uurali mägede vahel ja ida ehk Siberi murdeid Uurali mägede idaosas ja Jamali poolsaarel. Peamised erinevused on fonoloogilised, näiteks lääne murretes puudub ninahäälik "ŋ" ja ida murdes kasutatakse s-hääliku asemel enamasti "θʲ"-kaashäälikut.
On olemas ka teisi erinevusi, nagu näiteks küsivaid asesõnu (kes). Kanini murdes kasutatakse "xuja" (kes) "xiwja" asemel.
Arvsõnad.
Alltoodud tabelis on erinevate tundraneenetsi murrete arvsõnad.
Kirjaviis.
Tundraneenetsi keel kasutab kirillitsat nagu teised Venemaal kõneldavad keeled, aga lisaks kasutatakse tundraneenetsi tähestikus tähti ӈ, ', ja ".
Ortograafia.
Täishäälikud.
Algupärane ortograafia erines tavaliste ja palataliseeritud täishäälikude versioonidest.
Kaashäälikud.
Selles osas asub kaashäälikute, välja arvatud palataliseeritud kaashäälikute tabel. Täht " märgib tavalist kõrisulghäälikut, aga sõnalõpulise /n/-i korral märgitakse kõrisulghäälikut tähega '. Palataliseeritud tähti märgitakse pehmendusmärgiga ь tähe järel nagu vene keeles. Seda ei tehta pärast palataliseeritavat täishäälikut.
Grammatika.
Tundraneenetsi keel sarnaneb osaliselt oma sugulaskeeltega, aga sellel on siiski omapäraseid jooni. Näiteks fonoloogilised protsessid võivad keeles toimuda morfoloogilisi protsesse muutmata.
Fonoloogia.
Tundraneenetsi keeles eristatakse lühikesi ja pikki vokaale. Keeles on ka olemas nõrk vokaalharmoonia.
Täishäälikud.
Tundraneenetsi keeles on 10 vokaalfoneemi, millele lisandub 17 erinevat häälikuvarianti, mis muutuvad kaashäälikutega palataliseerimise järgi.
Kaashäälikud.
Tundraneenetsi keeles on 27 konsonantfoneemi. Huulhäälikutel ja kõva suulae häälikutel on tavaline ja palataliseeritud versioon.
Morfoloogia.
Keele peamisi morfoloogilisi meetodeid on liitsõnamoodustus ja vokaalide muutmine. Nimisõnu võib moodustada nii:
Nimisõnad.
Tundraneenetsi keeles on 7 käänet, mis jagatakse kaheks rühmaks: grammatilised käänded ja kohakäänded. Esimeses rühmas on nominatiiv, akusatiiv, genitiiv ja daativ, teises on lokatiiv, ablatiiv ja prolatiiv. Nimisõnadel on 3 arvu: ainsus, kaksus (esemeid või olendeid on kaks) ja mitmus (esemeid või olendeid on kolm või enam). Tundraneenetsi sõna "сэв" ("silm") käänatakse nii:
Tundraneenetsi keeles tähistavad asesõnad inimesi ja loomi, aga mitte esemeid. Ainult kolmes esimeses käändes kasutatakse asesõnu kõigis kolmes arvus.
Tegusõnad.
Tundraneenetsi keele tegusõnu pööratakse nii:
Süntaks.
Nagu mitmel uurali keelel, on ka tundraneenetsi keele sõnajärg SOV.
Keelenäited.
Inimõiguste ülddeklaratsiooni esimene artikkel tundraneenetsi keeles:
Kirillitsas
Ет хибяри ненэць соямарианта хуркари правада тнява, ӈобой ненэця ниду нись токалба, ӈыбтамба илевату тара.
Ladina kirjas
Et xibjari nenėc’ sojamarianta xurkari pravada tnjava, ṇoboj nenėcja nidu nic’ tokalba, ṇybtamba ilevatu tara.
Tõlge eesti keelde
Kõik inimesed sünnivad vabadena ja võrdsetena oma väärikuselt ja õigustelt. Neile on antud mõistus ja südametunnistus ja nende suhtumist üksteisesse peab kandma vendluse vaim.
Ajalugu ja keelepoliitika.
Alates 17. sajandist edastati keelt suuliselt, alles 1920. ja 1930. aastatel loodi tundraneenetsi kirjakeel.
Kirjanikud.
Üks tuntumaid tundraneenetsi kirjanikke on Anna Njerkagi.