tartuNLP/wikipedia-smugri-20251201 huggingface dataset:
Pagojukai vald

Pagojukai vald (leedu keeles "Pagojukų seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.
Valla pindala on 109 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1529 inimest. Valla keskus on Kaulakiai küla. Vallamaja asub aadressil Liolingos g. 1. Vallavanem on Antanas Valantinas.
Lisaks küladele asub vallas veel Dvarviečiai huutor, kus aastal 2011 oli 0 elanikku.
Paliepiai vald

Paliepiai vald (leedu keeles "Paliepių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.
Valla pindala on 92 km². 2011. aasta seisuga elas seal 1942 inimest. Valla keskuseks on Sujainiai küla. Vallamaja asub aadressil Mokyklos g. 6. Vallavanem on Rasa Spurgienė.
Puhta mõtte ruum

"Puhta mõtte ruum" on Eesti dokumentaalfilm. 
Filmi tootis [[Pluss Null rühm] ja režissöör on [[Puu Estonia]]. Film valmis aastal 2015, selle võtteperiood oli mitme aasta pikkune.
Filmi peaosa kannab filosoof ja luuletaja [[Jan Jõemets]]. Tegelaste hulgas on veel filosoof, tõlkija [[Margus Ott]].
Viited.
[[Kategooria:Eesti dokumentaalfilmid]]
[[Kategooria:2015. aasta filmid]]
Narva Muusikakool

Narva Muusikakool (lühend NMK) on muusikakool Narvas aadressil Karja 3.
Kooli ajalugu.
10. detsembril 1887 avati kohaliku muusikaseltsi juures Narva muusikakool, mis tegutses kuni 1911. aastani.
1922. aasta kevadel Narva muusikakool taasasutati.
1950. aastal jätkas kool tegevust kahekorruselises Narva 2. Keskkooli hoones aadressil Vabaduse 20 Narva Lastemuusikakoolina. 
3. juunil 1992 sai Narva Lastemuusikakooli nimeks Narva Muusikakool.
1950. aastal oli koolis 3 õpetajat ja 38 õpilast, 2000. aastal oli koolis 52 õpetajat ja üle 400 õpilase.
2011. aastal liideti Narva Muusikakooliga Narva Koorikool.
Narva Muusikakooli baasil oli loodud Narva Linna Sümfooniaorkester, mida juhatab Anatoli Štšura.
Alates 1997. aastast korraldatakse Narva Muusikakooli osalusel Narvas rahvusvahelist Frédéric. Chopini konkurssi.
Kaarma kihelkonnakool

Kaarma kihelkonnakool oli Kaarma kihelkonna kihelkonnakool.
Kihelkonnakooli koolimaja asus Kaarma-Aste maantee teisel kilomeetril. Koolimaja ehitati 1862. 
Kool suleti 1923. Hiljem kasutati koolimaja elamuna.
Tuntud kooliõpetajaid oli koolis umbes 50 aastat õpetanud Mihkel Kallas.
Kuie vallakool

Kuie vallakool oli Kuie valla vallakool Järva-Jaani kihelkonnas Kuie külas. 
Koolimaja ehitati tõenäoliselt 1877. aastal. 
Säilinud koolimaja viidi hiljem Eesti Vabaõhumuuseumi eksponaadiks, kus see avati 1. septembril 2000. Vabaõhumuuseumis olevas koolimajas tegutseb Kuie koolituskeskus.
Kuuda mõisakool

Kuuda mõisakool oli mõisakool Läänemaal Märjamaa kihelkonnas Kuuda külas.
Mõisakool töötas aastatel 1845–1887. 
1896. aastal seati koolimaja ruumides sisse leprosoorium (Kuuda leprosoorium).
Nudisti päevik

"Nudisti päevik" on 1961. aastal valminud Ameerika Ühendriikide mängufilm.
Sisu.
Ajalehe peatoimetaja Arthur Sherwood avastab jahil käies nudistide linnaku. Ta on šokeeritud, kuid saab aru, et sellest teemast saaks kirjutada ajalehes sensatsioonilise loo. Ta saadab noore naisajakirjaniku Stacy Taylori nudistide linnakusse, et ta kirjutaks artikli nende ebamoraalsest eluviisist. Ent Stacy Taylor avastab eneselegi üllatuseks, et nudistide looduslähedane ja loomulik eluviis talle meeldib. Ta kirjutab nudistidest kaks artiklit positiivses toonis. Vihane Sherwood kutsub Stacy toimetusse ja lubab ta vallandada. Stacy soovitab Sherwoodil endal nudistide linnakusse minna ja artikkel kirjutada. Sherwood lähebki sinna, et teemas selgust saada. Talle hakkab sealne eluviis meeldima, temast saab nudist ja ta kirjutab ajalehte positiivse loo.
Järvakandi ministeeriumikool

Järvakandi ministeeriumikool oli ministeeriumikool Rapla kihelkonnas Purku külas. 
Koolimaja sai lõplikult valmis 1901, ministeeriumikool tegutses majas aastast 1899. 
Kooli hoone on arvele võetud kultuurimälestisena.
Torma Põhikool

Carl Robert Jakobsoni nimeline Torma Põhikool on põhikool Jõgeva maakonnas Jõgeva vallas Tormas.
Ajalugu.
1820. aastal asutati Torma alevikus Torma kihelkonnakool. Aastatel 1846–1857 töötas koolis koolmeistrina Adam Jakobson. Õpilaste arv koolis kasvas, õppima asusid tüdrukud, avati saksakeelne klass. Adam Jakobson pööras erilist tähelepanu muusikaõpetusele (loodi neljahäälne laulukoor, tuntuks sai 1848. aastal asutatud endiselt tegutsev pasunakoor).
Esimeseks pedagoogilise eriharidusega koolmeistriks Tormas oli Carl Robert Jakobson, kes õpetas kihelkonnakoolis pärast isa surma kolm aastat (1859–1862). Konflikt Torma mõisniku ja pastoriga sundis ta sellelt kohalt lahkuma. Jakobson pani suurt rõhku loodusteadustele, eriti geograafiale. Ta õpetas ka saksa ja vene keelt ning tutvustas lastele „Kalevipoega”. Paljudest kihelkonnakooli lõpetanutest said vallakoolide õpetajad.
1902. aastal hakkas lisaks kihelkonnakoolile Tormas tööle ka Võtikvere ministeeriumikool. See oli kaheaastane, kus õppisid kolmeaastase vallakooli lõpetanud. 1908. aastal valmis Lullikatkul kooli uus punastest telliskividest hoone. 1919. aastal muudeti see neljaklassiliseks algkooliks, mille juhataja oli Hans Jürgens.
Kihelkonnakooli õpilaste arv kasvas 20. sajandi algul sajani. Kooli juhatasid sel ajal Gustav Kommusaar ja tema tütar Eugenie. Koolis õppis siis lapsi ka kaugematest valdadest. Ehitati uus koolimaja. Kool asus Torma kiriku lähedal Rahuorus. 1919. aastal muutis Eesti Vabariik kihelkonnakooli Torma Kõrgemaks Algkooliks, kus oli kuus klassi ja kus said õpinguid jätkata neljaklassiliste koolide lõpetanud. 1929. aastal liideti sellega Võtikvere 4-klassiline algkool ja ühendatud koolidest sai Torma 6-klassiline algkool, juhataja Richard Koppel.
Torma Põhikool.
Torma Põhikool peab end kõigi nende koolide haridustöö jätkajaks. Õppetöö Torma Põhikoolis toimub endise ministeeriumikooli hoones, mida on juurdeehitustega laiendatud. 
1957. aastal muudeti kool 7-klassiliseks, 1959. aastal 8-klassiliseks ja 1989. aastal 9-klassiliseks.
17. märtsist 1957 kannab kool Carl Robert Jakobsoni nime. Koolimaja vastas asub Carl Robert Jakobsoni mälestussammas ja koolimajas Jakobsoni tuba, kus hoitakse materjale Adam ja Carl Robert Jakobsoni tegevuse kohta.
Tallinna pirnõun

'Tallinna pirnõun' on aed-õunapuu suvisort. Seda nimetatakse ka 'Päärõunaks'.
'Tallinna pirnõun' on üks Eesti vanimaid õunasorte. Esimest korda on seda kirjeldatud juba 18. sajandi lõpul.
Vili on keskmise suurusega, laikooniline, rohekas- või valkjaskollase põhivärvusega, tihti kaetud punaste triipudega. Viljaliha on rohekasvalge, pehme, magusa pirnimaitsega. Viljad valmivad augusti teisel poolel või septembri alguses, säilivad lühikest aega, ülevalminult muutuvad jahuseks.
Meistriliiga 2016

Meistriliiga 2016 (ametlik sponsornimi Premium liiga 2016) oli Eesti jalgpalli kõrgeima liiga 26. hooaeg selle taasasutamisest 1992. aastal. Hooaeg algas 4. märtsil 2016 ning lõppes 5. novembril 2016. Hooajast võttis osa 10 meeskonda, tiitlikaitsja oli Tallinna FC Flora. Meistriks tuli Tallinna FC Infonet.
Meeskonnad.
Liiga koosnes kümnest meeskonnast, kellest 9 meeskonda olid samad mis eelmisel hooajal ja üks edutatud meeskond Esiliigast. Viljandi JK Tulevik langes Meistriliigast pärast esimest hooaega ja neid asendas Rakvere JK Tarvas, kes oli parim iseseisvate klubide arvestuses 2015. aasta Esiliigas. Rakvere jaoks oli tegemist debüüthooajaga meistriliigas. Tartu JK Tammeka alistas Meistriliiga üleminekumängudel JK Tallinna Kalevi, ning jäi meistriliigasse püsima.
Liigatabel.
Tabelikohad voorude kaupa.
Selles tabelis on meeskondade kohad pärast iga vooru.
Meistriliiga üleminekumängud.
Premium liiga 9. koht mängib üleminekumänge karikasüsteemis kodus-väljas printsiibil Esiliiga 2. kohaga. Mängud peetakse pärast hooaega novembris.
"Kahe mängu (5:1 ja 4:3) kokkuvõttes säilitas Pärnu LM koha Premium liigas."
Mängutulemused.
Iga meeskond mängib kõikide vastastega 4 korda, kaks korda kodus ja kaks korda võõrsil, kokku 36 mängu.
Hooaja esimene pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
Hooaja teine pool.
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 
 style="background: #FFDFDF;"|-:22
Raseiniai vald

Raseiniai vald (leedu keeles "Raseinių seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.
Valla pindala on 137 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3277 inimest. Valla keskus on Raseiniai linn, mis aga valla koosseisus ei kuulu. Vallamaja asub aadressil Maironio g. 38. Vallavanem on Rolandas Klusas.
Šiluva vald

Šiluva vald (leedu keeles "Šiluvos seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.
Valla pindala on 227 km². 2011. aasta seisuga elas seal 2411 inimest. Valla keskus on Šiluva alev (2011. aastal elas seal 635 inimest). Vallamaja asub aadressil Bukoto g. 8. Vallavanem on Juozas Šlepas. Teised alevid vallas on Žaiginys (2011. aastal elas seal 335 inimest) ja Lyduvėnai (2011. aastal elas seal 99 inimest).
Viduklė vald

Viduklė vald (leedu keeles "Viduklės seniūnija") on 2. järgu haldusüksus (vald) Leedus Raseiniai rajoonis.
Valla pindala on 174 km². 2011. aasta seisuga elas seal 3582 inimest. Valla keskus on Viduklė alev (2011. aastal elas seal 1678 inimest). Vallamaja asub aadressil Kęstučio g. 16. Vallavanem on Daiva Ulinskienė. Eraldi asulad on lisaks küladele veel Šienlaukise raudteejaam (2011. aastal elas seal 130 inimest) ja Viduklė raudteejaam (2011. aastal elas seal 352 inimest); samuti ka Kriaukšlė ja Krupšė huutorid (aastal 2011 neis elanikke ei olnud).
Kersti Vaks

Kersti Vaks (sündinud 27. veebruaril 1940 Tallinnas) on eesti klaasikunstnik.
Ta on lõpetanud Tallinna 4. keskkooli 1959. aastal ning õppinud aastatel 1960–1966 ERKI-s, mille lõpetas klaasikunsti erialal. 
Ta töötas aastatel 1967–1972 Biarozaŭka klaasitehase Nioman (Valgevene NSV) kunstnikuna. 1972. aastast oli ta õppejõud praeguses Eesti Kunstiakadeemias, jätkates koostööd Niomani klaasitehasega.
Ta on Eesti Kunstnike Liidu liige 1970. aastast.
Narva Tütarlaste Gümnaasium

Narva Tütarlaste Gümnaasium ehk Narva naisgümnaasium (vene keeles "Нарвская женская гимназия") oli vene õppekeelega tütarlastekool Narvas aadressil Kraavi 136 (praegu Kraavi 1), mis avati 1. juulil 1884. 
Selle eelkäija oli 1. septembril 1879 avatud Adelaide Hahni ja Lydia Danielsoni teise järgu eranaiskool (vene keeles "частное женское училище 2-го разряда А. Ган и Л. Даниельсон"), mis töötas progümnaasiumi õppekava järgi Kraavi tänaval. Õppemaksu suurus oli 100 rubla aastas põhiklassis ja 50 rubla ettevalmistusklassis. Õppeprotsessi juhtis preili Lydia Danielson ja majanduselu proua Adelaide Hahn.
Gümnaasium paiknes Narva linnapea Adolf Theodor Hahni kingitud majas Narva Poeglaste Gümnaasiumi maja juures. See oli kahekorruseline maja. Esimene korrus oli kivist, teine puidust. Majas oli keldrikorrus, 15 tuba, puhtaveetorustik ja vesiküte. 1890. aastal ehitati hoone ümber, selle juurde ehitati keldrikorruse ja raudplekk-katusega kahekorruseline tellismaja. Teise maailmasõja ajal hoone hävis.
21. jaanuaril 1884 võttis Narva linnavalitsus vastu otsuse Narva naisgümnaasiumi avamiseks. Õppemaks oli ettevalmistusklassis 30 rubla ja põhiklassis 50 rubla aastas. Lisamaks saksa või prantsuse keele õpetamise eest oli 5 rubla aastas.
Gümnaasiumi ülalpidaja oli Narva linn ja riik.
Gümnaasium kandis Püha Jefrosinija nime. 
Narva linnaduuma istungil 14. juulil 1919 otsustati liita Narva Poeglaste Gümnaasium Narva Tütarlaste Gümnaasiumiga ning nende põhjal asutada kaks ühisgümnaasiumi: eesti ja vene õppekeelega.
Kurt Alder

Kurt Joseph Alder (10. juuli 1902 Königshütte – 20. juuni 1958 Köln) oli saksa keemik.
1950. aastal sai ta koos Otto Dielsiga Nobeli keemiaauhinna Dielsi-Alderi reaktsiooni kirjeldamise ja uurimise eest.
Chorzów

Chorzów (saksa keeles "Königshütte") on maakonna õigustega linn Lõuna-Poolas Ülem-Sileesias Sileesia vojevoodkonnas, külgneb Katowicega. 
2009. aastal elas seal 113 162 inimest, 2014. aastal 110 538.
Chorzówis asuv Sileesia park hõlmab umbes 30% linna pindalast.
Riia Prantsuse Lütseum

Riia Prantsuse Lütseum (läti "Rīgas Franču licejs", prantsuse "Lycée Français de Riga") on prantsuse rahvusvaheline kool, mis asutati septembris 1921 Riias. See on kool, kus õppetöö toimub 1. kuni 12. klassini ja ainuke kool Lätis, kus prantsuse keelt saab õppida algkoolist alates. Õpinguid saab alustada ka 7. või 10. klassist.
Ajalugu.
Marsels Etjēns Segrests, endine Lycée Marsels'i direktor, oli kooli üks esimesi õpetajaid. Lisaks prantsuse keelele õpetas ta ka läti keelt ja kirjandust. Temaga liitus ajalooõpetaja Angelika Gailīte.
Teise Nõukogude okupatsiooni ajal nimetati kool 26. septembril 1940 ümber Henri Barbusse'i nimeliseks Riia 11. keskkooliks. 
Alates 1965. aastast asub kool aadressil Kuu tänav (läti "Mēness iela") 8, tollal värskeltvalminud koolimajas (kordusprojekt; algprojekti autorid on arhitektid Udo Ivask ja Herbert Rüütlane, 1963). 
21. septembril 1991 taastati kooli algne nimi "Rīgas Franču licejs" ("Lycée Français de Riga").
Tuumamembraan

Tuumamembraaniks ehk tuumaümbriseks nimetatakse rakutuuma ümbritsevat membraani. See eristab tsütoplasmas asuvaid raku organelle rakutuuma sees karüoplasmas asuvatest raku osadest. Elektronmikroskoobiga saab näha, et rakutuuma ümbris, tuumamembraan koosneb tegelikult kahest kihist, kahest membraanist. Nendes paiknevad avaused, poorid, mille kaudu toimub ainete liikumine tuuma sisemusse ja sealt välja. Tuumamembraanid on oma ehituselt sarnased teiste rakumembraanidega, mis koosnevad põhiliselt fosfolipiididest ja valkudest.
Emmaste Põhikool

Emmaste Põhikool on põhikool Hiiu maakonnas Emmaste külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1920, kui asutati "Emmaste Kõrgem Algkool". 
Aastast 1999 kannab kool nime Emmaste Põhikool.
Agrõzi rajoon

Agrõzi rajoon on 2. järgu haldusüksus Venemaal Tatarstani kirdeosas. Piirneb Udmurtiaga.
Rajoonis on 1 linn ja 22 külaasundust, kus on kokku 72 asulat. Rajooni keskus on Agrõzi linn.
2016. aastal oli rajooni elanike arv 35 874. 2010. aasta seisuga olid elanikest 58,1% tatarlased, 25,2% venelased, 8,0% marid ja 6,4% udmurdid.
Kõpu Internaatkool

Kõpu Internaatkool on kool Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Kõpu külas.
Kõpu külas antakse haridust 1873. aastast. 
1919 avati Kõpus "4-klassiline algkool". 1945 sai kooli nimeks "7-klassiline Kõpu Mittetäielik Keskkool". Aastast 1971 õpetatakse koolis hariduslike erivajadustega lapsi ja ühtlasi nimetati kool "Kõpu Eriinternaatkooliks". 
1990 avati eriinternaatkoolis üks klassikomplekt kohalikele tervetele lastele. 1991 moodustati selle klassikomplekti põhjal iseseisev kool: Kõpu Algkool.
Palade Põhikool

Palade Põhikool on põhikool Hiiu maakonnas Hiiumaa vallas Palade külas.
Aste Põhikool

Aste Põhikool on põhikool Saare maakonnas Saaremaa vallas Aste alevikus.
Kool alustas tegevust 1. septembril 1961 endises Vene sõjaväelennuvälja staabihoones. 2011. aastal liideti Aste Põhikooliga Kaarma Kool. 2013. aastal valmis kooli oma maja.
Kooli ümber on õpilaste rajatud tammepark.
Krootuse Põhikool

Krootuse Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas Krootuse külas.
Ajalugu.
Krootuse kooli eelkäijaks loetakse Karaski kooli, kus kirjalike allikate kohaselt hakati kooliharidust andma 1767. aastast. Karaski vana koolimaja asus Ihamaru külas.
Karaski külakoolis on õppinud kirjanikud Richard Roht (aastatel 1899–1900) ja Rudolf Sirge (aastatel 1915–1917).
Ihamarus tegutses kool 1930.–1931. aastani. 1929. aastal alustatud uue koolimaja ehitus endise Karaski karjamõisa maal Põlva–Kanepi tee ääres lõppes 1931. aastal. Kool avati 4. oktoobril 1931 ja tegutses kuni 1944. aastani 6-klassilise algkoolina. Alates 1945. aastast oli kool 7-klassiline, 1962. aastast 8-klassiline ja 1988. aastas kevadest 9-klassiline. Karaski koolimajas toimus õppetöö 1989. aastani, mil Krootuse külas valmis uus koolimaja. 1. septembril 1989 alagas õppetöö Krootuse koolimajas ja kooli nimeks sai Krootuse 9-klassiline Kool. Alates 1. septembrist 1992 on kooli nimi Krootuse Põhikool.
Mõnedel andmetel on Krootusel tegutsenud kuni 1974. aastani veel üks algkool. Krootuse külakooli hoone on muinsuskaitse all.
Kauksi Põhikool

Kauksi Põhikool oli põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Kauksi külas.
Kauksi kool sai alguse Piho talus 1810. aastal. Külakooli juhatas Hans Lille, õpilasi oli 15, õppetöö toimus saksa keeles. Hans Lille tööd jätkas kreisikoolis õppinud Peep Auster, kes pidas õpetajaametit Kauksis 31 aastat (1845. aastani). Piho talus töötas kool 80 aastat. 
Kauksi kool on seitse korda kolinud. 1890. aastal sai koolimajaks Tartu maantee ääres asunud Vähi maja, seal töötati 1918. aastani. Õppetöö algas 15. oktoobril ja kestis 25. märtsini (maarjapäevani). Õpiti piiblilugu, katekismust, kirikulaule. Emakeele õpikuks oli Jakobsoni lugemise raamat.
1870. aastal ehitati Kauksi kõrts, millest sai 1920. aastal koolimaja. Kohalikule rahvale see ei meeldinud. Rahvasuus liikus salm: "Kauksi kõrts ei kõlba kooliks, seal kord kurat istus toolis." Koolijuhatajaks oli Daniel Loide, kes töötas seal 1940. aastani. Kooli üheks suursündmuseks sai 1935. aasta raamatuaasta aktus, mille eestvedaja oli kunstnik Jaan Vahtra. 1928. aastal ehitati kõrtsi ruumid ümber. Ehitati saal, näitelava, õpetajate eluruumid.
26. augustil 1944 süttinud tulekahjus hävis kool kogu inventariga. Hilissügisel alustati uuesti õppetööd laialipaisatuna talumajades. Kõike koolitööks vajalikku nappis. Direktor J. Tikk suutis algklassid tööle panna 1. oktoobrist, vanemad klassid alustasid tööd 1. novembril. Ruumipuudusel 7. klassi ei avatud. Järgmisel aastal alustas kool õppetööd juba seitsme klassiga. Oli muretsetud vajalik mööbel ja lihtsamad õppevahendid. 15. jaanuaril 1946 põles maha üks põhilisi koolihooneid – A. Pärendi maja. Sisse põles ka õpetajate kraam. Järgnevad õppeaastad töötas kool kahes vahetuses. 
1955.–1957. aastal tehti koolile juurdeehitus ja töö jätkus juba ühes vahetuses. Kooli asus juhtima Voldemar Kana. Asuti planeerima ja haljastama kooli ümbrust. Muretseti uut inventari: klaver, õmblusmasinaid, magnetofon. 1961. aastal asuti rajama kooli spordiväljakut. 1965. aastal külastas kooli haridusminister F. Eisen. Õpetajate elutingimused olid väga kasinad, kuni 1970. aastal valmis kaheksa korteriga õpetajate elamu. Kauksi kooli tugevaks küljeks on olnud sihikindel töökasvatus. 1984. aastal sai kool töökoja. 
1. jaanuarist 1981 sai kooli direktoriks kauaaegne emakeele õpetaja Urve-Siiri Sarv ja 1990. aastal Kaie Suits. Kool oli üheksaklassiline põhikool. 1995. aasta kevadel oli koolis 97 õpilast, 13 õpetajat. 1947.–1995. aastani lõpetas Kauksi kooli 591 õpilast.
Kauksi kooli suurkuju oli Meeta Sikkut (1902–1994), kes oli tuntud seltskonnaelu edendaja. Ta oli Mooste vallas ainuke õpetaja, kellele anti Eesti Vabariigi päevil vanemõpetaja kutsenimetus ja keda autasustati ordeniga pedagoogilise töö eest.
Kauksi Põhikool koor oli kõige väiksem koor, kes sai 2019. aasta üldlaulupeole . Kool suleti 2023. aastal. Kooli viimane direktor oli Jaanus Prükk, kes töötas Kauksi koolis 43 aastat.
Kooli nimed.
Kool on aegade jooksul kandnud mitmeid nimesid:
Loomuliku keele töötlus

Loomuliku keele töötlus ("Natural language processing", NLP) on arvutiteaduse, tehisintellekti ja arvutilingvistika ühisosa, mis keskendub inimese ja arvuti vahelisele suhtlusele.
1950. aastal avaldas Alan Turing artikli "Computing Machinery and Intelligence" ("Arvutustehnika ja mõistus"), milles kirjeldas arvuti intellektile hinnangut andvat Turingi testi.
Esimene masintõlke eksperiment toimus 1954. aastal, mil masin tõlkis automaatselt üle kuuekümne venekeelse lause inglise keelde. Eksperiment sai nimeks "Georgetowni eksperiment" (inglise keeles "Georgetown-IBM experiment"). Selle autorid väitsid, et masintõlke probleemid lahendatakse lähima kolme-viie aasta jooksul, kuid tegelikult liiguti edasi tunduvalt aeglasemalt. 1966. aastal avaldati ALPAC-i aruanne, milles tõdeti, et kümne aasta pikkune uurimistöö ei ole andnud oodatud tulemusi. Selles aruandes esitatud seisukohtade tõttu vähendas Ameerika Ühendriikide valitsus järsult masintõlke rahastamist.
Suurem osa loomuliku keele süsteemidest põhines esialgu käsitsi kirjutatud reeglitel. 1980. aastate alguses võeti kasutusele statistiline masintõlge ja hakati looma keelekorpusi.
Tänapäeval kasutatakse juhendamata või osaliselt juhendatud masinõppe algoritme.
Mikitamäe Kool

Mikitamäe Kool on lasteaed-põhikool Võru maakonnas Setomaa vallas Mikitamäe külas.
Ajalugu.
Mikitamäe kandis avati esimene kool 1890. aastal. See kool oli 3-klassiline Usenitsa algkool. Maailmasõdade vahel töötas see kool 4-klassilise algkoolina. 
1912. aastal ehitati Mikitamäe külla uus koolimaja. Koolimaja ehitajaks ja ehituse rahastajaks oli kohalik mees Semjon Reisengof ( maetud Värska kalmistule ). Koolimaja valmides sai selle juhatajaks Semjoni abikaasa Juliana Ridalu, kes andis koolis ka vene keele tunde. Kool ise oli üks esimesi eestikeelseid koole sealkandis. 1929. aastal moodustati selle kooli juurde 5. klass. Aastast 1930 tegutses kool 6-klassilise algkoolina. Alates 1941. aastast töötas kool neljas majas. 1945. aastal korraldati kool ümber 7-klassiliseks ja see asus kuues majas. 
1953. aastal alustati uue koolimaja hoone ehitamist Soelaanõ külla. See maja avati 1954. aastal. 1960. aastal reorganiseeriti kool 8-klassiliseks ja 1988. aastal 9-klassilisteks kooliks. Alates 1989. aastast oli kooli nimi Mikitamäe Põhikool. 2007. aastal kujundati Mikitamäe Põhikool Mikitamäe Lasteaiaga liitmise teel ühise juhtimise alla ümber lasteaed-põhikooliks ning kooli nimeks sai Mikitamäe Kool. 
Eesti taasiseseisvumise järel Mikitamäe kooli kinnistu tagastamist ei taotletud. Üheks põhjuseks oli, et majas oli viimati olnud kultuurimaja ja tollaste seaduste alusel kultuuriasutusi tõenäoliselt ei tagastatud.Peale koolihoone pikalt tühjana seismist läks kinnistu valla omandisse ja mingil ajal ostis selle Inara Luigas, kes lasi hoone remontida ja rajas sinna hubase kohviku. Ajalooline koolimaja sai uue võimaluse , nüüd juba uues rollis!
Orava Kool

Orava Põhikool on põhikool Võru maakonnas Võru vallas Orava külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1873, kui tegevust alustas "Hanikase (Hainkase) (küla)kool". 1874 ehitas vald koolile oma koolimaja. 1900 muudeti külakool "Hanikase Ministeeriumikooliks". 1919 muudeti ministeeriumikool "6-klassiliseks Algkooliks". 
1991 nimetati kool "Hanikase Põhikooliks". Aastal 1997 kolis põhikool uude majja ja ühtlasi sai kooli nimeks "Orava Põhikool". Aastast 2014 nimetati kool "Orava Kooliks".
Mooste Mõisakool

Mooste Mõisakool on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Mooste alevikus. Kool tegutseb Mooste mõisa peahoones.
Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga.
Põlva Roosi Kool

Põlva Roosi Kool on erikool Põlva maakonnas Põlvas aadressil Lina 13.
1994 registreeriti "Põlva Puuetega Laste Kool", mis alustas tegevust 18. septembril 1995.
Ruusa Põhikool

Ruusa Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Ruusa külas.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1772. 1872 tegutses Võuküla algkool. 1939 kolis algkool Ruusa raudteejaama juurde. 1976. aastast kandis kool nime Ruusa Algkool. 1993 nimetati kool Ruusa Põhikooliks.
Õppeaastast 2024/25 lõpetab kool tegevuse.
Saverna Põhikool

Saverna Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Kanepi vallas (endine Valgjärve vallas) Saverna külas.
Kooli on esimest korda mainitud 1786. aastal Vana-Piigaste kooli nime all.. Saverna piirkonnas peetakse koolihariduse alguseks aastat 1786, mil ühes Vana-Piigaste talus alustas tööd 28 õpilasega kool. Aastatel 1852–1995 toimus õppetöö Vana-Piigaste koolimajas. Praegu kasutab kool 1956. aastal valminud kahekorruselist koolimaja.
Aastatel 1956–1962 tegutses kool Savernas keskkoolina. Kool jätkas 1962. aasta sügisest 8-klassilisena, septembrist 1988 oli kool 9-klassiline ning alates 1. septembrist 1992 kannab kool Saverna Põhikooli nimetust.
Tilsi Põhikool

Tilsi Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Põlva vallas Tilsi külas.
Tilsi külakool oli olemas hiljemalt 1776. 1896 ehitati Koolitare külla koolile koolimaja ja seal hakkas tegutsema Tummi kool. Peale Tummi kooli alustas Tilsis tööd ka teine algkool: Tilsi lastekodu-algkool. 1932 ühendati need kaks kooli. 1960. aastate lõpus muudeti kool 8-klassiliseks. Aastast 1978 tegutseb kool praeguses majas.
Õppeaastast 2024/25 liidetakse kool Põlva Kooliga.
Viluste Põhikool

Viluste Põhikool on põhikool Põlva maakonnas Räpina vallas Viluste külas.
Välislingid.
Kooli koduleht
Värska Gümnaasium

Värska Gümnaasium on gümnaasium Võru maakonnas Setomaa vallas Värska alevikus. Kooli direktor on Pille Liblik.
Värskas hakati ametlikku kooliharidust andma 1894. aastast, kui Slobotka külas asutati semstvo algkool. 1924 ehitati koolile uus koolimaja. 1954 alustas seal koolimajas tegevust "Värska Keskkool". 1998 nimetati kool Värska Gümnaasiumiks. Koolis oli 2022. aastal 120 õpilast.
Holstre Kool

Holstre Kool on lasteaed-põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Holstre külas.
Ajalugu.
Holstre Kool asutati 1833. aastal ja see kandis nime Pulleritsu kool (ka "Pulleritsu külakool"). 1865. aastal sai kool uue maja. Maja on tänapäevani säilinud ja võetud arvele kultuurimälestisena. 
1935. aastal otsustati liita Pulleritsu ja Pirmastu algkool, sest õpilased ei mahtunud nendesse koolidesse enam ära. Endise Holstre mõisa südamesse ehitati uus koolimaja ja uue kooli nimeks sai Holstre 6-klassiline algkool. Samas majas tegutseb kool tänapäevani. 
Kuni 1. septembrini 1992 oli kooli nimi Holstre 9-klassiline Kool, kuni 1. juulini 2006 oli kooli nimi Holstre Põhikool. Alates 1. juulist 2006 on kooli nimi Holstre Kool. 2007. aastal avati kooli juures lasteaiarühm.
Viiratsi Kool

Viiratsi Kool on kuueklassiline kool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Viiratsi alevikus.
Ajalugu.
Kool asutati 3. mail 1993 neljaklassilise algkoolina, kus tegutses kuus klassikomplekti – 1. ja 2. klasside paralleelid, üks 3. ja üks 4. klass. Koolis õppis 107 õpilast ja õpetas 7 õpetajat. Koolimaja asus Viiratsi alevikus aadressil Lastekodu 2.
2000. aastal muudeti kool kuueklassiliseks algkooliks ja koliti uutesse ruumidesse aadressil Tiigi 4. 
Kooli juhtis 2021. aasta lõpuni Külli Saat, kes on ka kooli asutaja. 2022. aastast on Viiratsi kooli direktor Krista Prinzmann. Kooli algusest peale õpetab koolis Ülle Laam.
Alates 2014. aastast kantakse koolivormi. 2014. aastal võeti kasutusele uus logo, mille kujundas ja teostas Külli Saati idee järgi kooli vilistlane Lauri Ruut. Viiratsi Kooli 25. juubelilogo idee ja teostuse autor on Lauri Ruut.
Koolihoone.
Koolihoones asub lisaks koolimajale ka Viiratsi raamatukogu ja Viiratsi lasteaed Rübliku kaks rühma. Kõigile on avatud söökla, aula, arvutiklass-internetipunkt, spordiruumid. Aulat ja jalutusruumi kasutatakse ka kunstnike ja kooli õpilaste näitusteks.
Viljandi Kaare Kool

Viljandi Kaare Kool (varem "Viljandi Vene Gümnaasium") on põhikool Viljandi maakonnas Viljandis aadressil Kesk-Kaare 17.
Ajalugu.
Kool alustas tegevust 4. detsembril 1944 Linnu 4 asuvas majas "Viljandi Vene Koolina" ning õppekeel oli vene keel. Esimene direktor oli Adele Jussman, kelle jõupingutustega kool organiseeritigi. Tööd alustati 3 õpetajaga ja 64 õpilasega. 1946. aasta augustis sai kooli direktoriks Fjodor Polibin, kes töötas selles ametis 1968. aastani. 1948. aastal muudeti õppeasutus keskkooliks ja järgmisel aastal sai kooli nimeks "Viljandi III Keskkool". Aastatel 1962–1966 kandis kool nime "Viljandi V 8-klassiline kool" ning pärast seda "Viljandi II Keskkool". 1968. aastal sai kooli direktoriks Elias Blumberg. 
Vana koolimaja jäi õpilaste jaoks väikeseks ning 1970. aastal andis haridusministeerium loa uue maja ehitamiseks. See valmis kümne kuuga tänu õpilaste ja pedagoogide abile ning 1. septembril 1971 alustas kool õppeaastat uues majas. Aastad 1969–1974 olid koolis kõige õpilasterohkemad, õpilasi oli üle 800, õpetajaid 45. Kooli lõpetajate seas on tuntud teadlasi, muusikuid ja kunstnikke. 
1995. aastal sai kooli nimeks "Viljandi Vene Gümnaasium". 2006. aastal suleti kooli gümnaasiumiosa ning kooli nimeks sai "Viljandi Kaare Kool". Õppetöö hakkas toimuma eesti keeles ja Kaare Kooli esimeseks direktoriks sai Ardo Agasild.
Kaare koolis oli ka vanglaosakond, kus õppisid noored, kes kandsid karistust Viljandi noortevanglas.
Viljandi Kaare Kooli ülevaade.
Koolis õpetatakse Viljandi linna ja Viljandi maakonna hariduslike erivajadustega õpilasi, kellele on ette nähtud õpe põhikooli riikliku õppekava või põhikooli lihtsustatud riikliku õppekava järgi.
Koolis õpivad tõhustatud ja erituge vajavad õpilased. Õpe toimub 6 või 12 õpilasega eriklassides.
Kaare Kooli õpilasi toetavad tugispetsialistid ja abiõpetajad. 2022. aasta seisuga on õpetajaid koolis 31 ja õpilasi umbes 95.
Kooli hoone tegutseb ka Viljandi Täiskasvanute Gümnaasium ning lasteaia Karlsson kaks rühma.
Kaare koolis on olnud ka klassid autismispektri häiretega õpilastele.
Alates 2020. aastast on Viljandi Kaare Kooli direktor Epp Kongas.
Võhma Kool

Võhma Kool on kool Viljandi maakonnas Võhma linnas aadressil Veski 12.
Kooli ajalugu ulatub aastasse 1855. 1887. aastal alustas tegevust Võhma Algkool. 1960. aastal muudeti kool Võhma 8-klassiliseks kooliks.
1975. aastal valmis kooli uus koolimaja Veski tänaval. Seejärel muudeti Võhma 8-klassiline kool Võhma Keskkooliks ja 1995. aastal Võhma Gümnaasiumiks.
2015. aastal muudeti gümnaasium seoses koolireformiga põhikooliks ja kool sai nime Võhma Kool.
Viljandi Gümnaasium

Viljandi Gümnaasium on Eesti esimene riigigümnaasium. Gümnaasium asutati 2012. aastal ja see asub Viljandi linnas aadressil Hariduse 2. Kooli direktor on Juhan-Mart Salumäe.
Koolimaja.
Varem tegutses Viljandi Gümnaasiumi asukohas Viljandi Valuoja Põhikool.
Koolimaja ehitati jaanuarist 2012 kuni augustini 2013. Koolimaja projekteeris arhitektuuribüroo SALTO. Ehitas AS Oma Ehitaja ja AS Pärnu REV. 
Honesta ja Nova.
Koolimaja koosneb kahest hoonest. Nova on pikk must hoone, mis ehitati uue gümnaasiumi tarbeks. Roosakas hoone - Honesta - renoveeriti. Hooned on omavahel ühendatud.
Õppesuunad.
Koolis toimub suunapõhine õpe. Õpilastel on võimalik valida 6 õppesuuna vahel:
Vilistlasi.
Ühed praegused tuntumad Viljandi Gümnaasiumi vilistlased on teiste seas Stefan Airapetjan ja Eleryn Tiit.
Muud.
Viljandi Gümnaasium nimetati 2019. aastal Aasta Kooliks. 
Viljandi Gümnaasium on üks vähestest Eesti koolidest, kus saab taotleda rahvusvaheliselt tunnustatud saksa keele diplomit DSD I ja DSD II.
Kooliajaleht kannab nime InterNos ja see ilmub nii veebis kui ka paberkandjal.
Suure-Jaani Kool

Suure-Jaani Kool on lasteaed-põhikool Viljandi maakonnas Põhja-Sakala vallas. Kooli moodustavad ühe asutusena tegutsevad koolieelsed lasteasutused Tääksis (lasteaed Täksikud) ja Sürgaveres (lasteaed Vembu) ning põhikool Suure-Jaanis ja algkooliharidust andvad tegutsemiskohad Tääksis ja Sürgaveres. 
2024. aastal õppis koolis 351 õpilast, neist Suure-Jaanis 311, Tääksis 26 ja Sürgaveres 14 õpilast.
Kooli ajalugu.
1687 asutati köstrikool Suure-Jaanis.
1688. aasta kevadel läbi viidud revisjon näitas, et Suure-Jaanis õppis sel ajal 24 last ja ta oli Viljandimaa seitsmest koolist üks suuremaid koos Pilistvere kooliga. 
1741–1744 – ehitati uus koolimaja, asukoht teadmata 
1782 – ehitati uus koolimaja, asukoht teadmata
1786 – mainiti esimest korda Kase kooli
1846 – valmis Kase koolimaja, asukoht Nurme tn 5 Suure-Jaanis
1825 – loodi Suure-Jaani kihelkonnakool, asukoht Köleri tn 1, Suure-Jaanis
1922 – Suure-Jaani kihelkonnakool muudeti 2. astme algkooliks
1910 – toodi Olustverest Suure-Jaani apostliku õigeusu kirikukool, hiljem neljaklassiline algkool, asukoht Köleri tn 18
1925 – neljaklassilisest algkoolist sai kuueklassiline algkool
1940 – valmis uus koolihoone, asukoht Ilmatari tn 9
1940 – Suure-Jaani Mittetäielik Keskkool
1946 – loodi Suure-Jaani Keskkool
1961 – valmis uus keskkoolihoone, asukoht Tallinna tn 24
1996 – keskkool nimetati ümber gümnaasiumiks
2005 – valmis juurdeehitus (võimla ja algklasside tiib)
2014 – eraldati Suure-Jaani Gümnaasium ja Suure-Jaani Kool
Heimtali Põhikool

Heimtali Põhikool on põhikool Viljandi maakonnas Viljandi vallas Heimtali külas. 
Heimtalis asutas vallakooli 1821. aastal Heimtali mõisahärra Peter Reinhold von Sivers. Koolimaja põles maha 11. novembril 1863, kui selle süütas kohalik poisike, kes ei tahtnud koolis käia. Uus Heimtali külakooli hoone püstitati mõisahärra Hermann Friedrich von Siversi toel 1864. aastal juba tulekindlast materjalist. Selles majas tegutses kool aastatel 1864–1932. 1932. aasta sügisest tegutseb kool Heimtali mõisa härrastemajas. Heimtali külakooli hoonet kasutati seejärel aga elamuna. 1987. aastal asutati hoones koduloomuuseum, mis on Eesti Rahva Muuseumi filiaal. Ajaloomälestiseks tunnistatud hoones on taastatud ka algne klassituba. 
Kooli nimed.
Kool kandis mõisaga sama nime – Heimtali – 1939. aasta juuli lõpuni, mil kool nimetati ümber Raudna 6-klassiliseks algkooliks. Kooli nime soovis muuta pikaaegne juhataja Jaan Merilai, et seda ei saaks seostada enam saksa mõisnike ja nende looduga. Jaan Merilai pakkus välja kaks nimevarianti: AO ja AA, viidates aovalgusele või aabitsa esimesele tähele. Nimed ei sobinud, sest Eesti põhjarannikul olid juba sellenimelised kohad olemas. Kui 1939. aasta vallareformikäigus väikevallad liideti, sai uue suurvalla keskuseks Raudna ja alates 1. aprillist 1939 kandis uus suurvald Raudna valla nime. 1. augustil 1939 nimetati kool Raudna 6-klassiliseks algkooliks.
Kuni 1. septembrini 1992 oli kooli nimi Raudna 9-klassiline Kool, seejärel kuni 1. septembrini 2011 Raudna Põhikool. Alates 1. septembrist 2011 on kooli nimi Heimtali Põhikool.
Alu Kool

Alu Kool (kuni 1. juulini 2017 Alu Lasteaed-Algkool) on lasteaed-algkool Rapla maakonnas Rapla vallas Alu alevikus.
Alu Koolis pannakse tavalise õppekava kõrval erilist rõhku laste esteetilisele kasvatusele muusika, tantsu ja kunsti kaudu.
Alu Kooli on esimest korda mainitud 19. veebruaril 1868. Kooli esimene õpetaja ja juhataja oli aastatel 1868–1874 Hans Tiismann (1823–1886), keda on peetud üheks kõige värvikamaks meheks Rapla valla koolmeistrite seas. Tiismanni sünnikohta on paigaldatud mälestustahvel, mille juurde on Alu Kooli lapsed ja õpetajaid võtnud ette matku. Mälestuskivi asub koolist umbes 5 km kaugusel Alu-Metskülas, kus Alu algkool tegutses kuni 1923. aastani, mil kool koliti Alu mõisahoonesse. Alu algkool likvideeriti 1973. aastal. 1982. aastal avati Alu Lasteaed-Algkool.
Alates 1. juulist 2017 kannab õppeasutus nime Alu Kool.
Kuni 19. augustini 2022 oli Alu Kooli direktor 34 aastat Ülle Riisalu. Alates 2022. aasta sügisest on Alu Kooli direktor Kristiine Vahtramäe.
Michel Sapin

Michel Sapin (sündinud 9. aprillil 1952 Boulogne-Billancourtis) on Prantsuse poliitik (Sotsialistlik Partei). Ta on olnud aastatel 1992–1993 ja oli 2. aprillist 2014 kuni 17. maini 2017 Prantsuse rahandusminister; aastatel 2012–2014 oli ta Prantsuse tööminister.
Ta sündis aastal 1952 Boulogne-Billancourtis (asub Pariisist vahetult läänes Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France piirkonnas). Ta lõpetas Pariis-Sorbonne'i ülikooli bakalaureusekraadiga ajaloos ja magistrikraadiga geograafias. Seejärel lõpetas ta École normale supérieure'i ja Pariisi Poliitiliste Uuringute Instituudi.
Ta oli aastatel 1989–1994 Nanterre'i (asub Hauts-de-Seine'i departemangus Île-de-France'i piirkonnas) volikogu liige. Aastatel 1995–2001 oli ta Argenton-sur-Creuse'i (asub Indre'i departemangus Keskpiirkonnas) linnapea.
Jõulurahu

Jõulurahu tähistab juhtumit Esimeses maailmasõjas 1914. aasta jõulude ajal, mil mõned Suurbritannia, Prantsusmaa ning Saksamaa sõdurid katkestasid lahingutegevuse ja tähistasid ühiselt jõule.
Eellugu.
Esimese maailmasõja algupoolel ei õnnestunud vägedel kiirelt peale tungida, toimus kaevikusõda, kus mõlemad pooled olid sunnitud kaevikutes püsima. 1914. aasta novembriks oli moodustunud Läänerinne – 48 kilomeetrit pikk rindejoon Prantsusmaa ja Saksamaa vahel, mida kummalgi poolel ei õnnestunud ületada. Paavst kutsus üles jõulude ajal vaherahu pidama, kuid väejuhid polnud sellest huvitatud. 
Jõulud sõjaväljal 1914. aastal.
Vaenupoolte vahel toimus mitmetes rindelõikudes 1914. aasta novembris-detsembris sõdurite vennastumist – vastaspoolte sõdurid leppisid kokku paaritunnised relvarahuperioodid, mil sõdimine peatati, vaherahuperioodidel visati vaenlase kaevikusse ajalehti ja alkoholi, lauldi vastakuti rahvalaule, vahel lauldi eri kaevikutes ka üheskoos.
1914 jõululaupäeval algas 48 kilomeetrise Läänerinde 2/3 pikkusel alal mitteametlik vaherahu. Esialgu olid aktiivsemad sakslased, kes asetasid kaevikute servale kõigepealt küünlaid, seejärel jõulukuuski põlevate küünaldega. Hiljem hakati jõululaule laulma. Sakslaste jõululauludele vastasid omakorda inglased ja prantslased. Seejärel lepiti vastastikku kaevikutes hõigeldes kokku, et saadakse kokku kaevikutevahelisel „eikellegimaal“, et vahetada kingitusi – toitu, tubakat, alkoholi ja muud. Suurtükid katkestasid laskmise. Mõlemale poolele anti võimalus oma surnute äratoomiseks, mitmetes piirkondades peeti ka ühiseid jõulujumalateenistusi, mängiti jalgpalli.
Reaktsioonid.
Hiljem on jõulurahus osalenud sõdurid rõhutanud selle kummalisust – vennastumist sõduritega, keda paar päeva varem on üritatud tappa, ning veeta nendega küünlavalgel jõuluõhtu.
Sõjaväejuhtkond mõistis jõulurahu hukka, kuna leiti, et see vähendab sõdurite võitlusvaimu, mistõttu keelati paljudes riikides ka jõulurahu kajastamine ajalehtedes. Jõulurahust kõneldi Briti ajalehtedes, Prantsuse ja Saksamaa ajalehed olid aga tsenseeritud ning vaikisid toimunust.
Järgnevatel sõjaaastatel üritati sarnaseid vaherahusid korraldada – eelkõige jõuludel, aga ka näiteks lihavõtete aegu, ent edutult. On avaldatud arvamust, et sõdurid olid hiljem kalestunud ning seetõttu polnud spontaanse relvarahu korraldamine võimalik.
Eidapere Kool

Eidapere Kool on kool Rapla maakonnas Kehtna vallas Eidapere alevikus.
1855 asutati Hundiaugu Algkool, mis hakkas tegutsema Hundiaugu talus. Õppeaastal 1920/1921 õppis algkoolis 32 last. 1921 tegutses "Eidapere 4-klassiline algkool". 1925 asutati algkoolile lisaks Eidapere Klaasitööstusõpilaste Kool, mille lõpetas 1928 vaid 1. lend.
1976. aasta ümberkorraldamise käigus moodustati "Eidapere Algkool". 1991 sai kooli nimeks "Eidapere Põhikool". Aastast 1998 kannab kool nime Eidapere Kool.
Õppeaastast 2024/25 liidetakse kooli lasteaiaosa Järvakandi Lasteaiaga Pesamuna ning kooliosa esimene kuni kuues klass Järvakandi Kooliga.
Järvakandi Kool

Järvakandi Kool on kool Järvakandi alevis Kehtna vallas Rapla maakonnas.
Praeguse Järvakandi alevi koolihariduse algus on seotud Järvakandi mõisa klaasikoja rajamisega 1879. aastal. Õpilased olid saksa klaasimeistrite lapsed, õppekeel oli saksa keel, õpetajaid oli üks. Koolituba asus klaasivabriku omaniku majas. 1914. aastal alanud maailmasõja tõttu kool suleti kui saksa asutus. 
Uuesti alustati tööd 1917. aastal 2-klassilise algkoolina ja 1928. aastal avati Harjumaa koolivalitsusse loal III ja IV klass. 1936. aastal jätkati tööd 6-klassilise algkoolina.
Enne uue koolihoone ehitamist töötas kool erinevates majades. Detsembris 1939 sai valmis uue koolihoone esimene osa, kus alustas tööd 120 õpilast. Puhkenud sõja tõttu jäi koolimaja kavandatud kujul ja mahus lõpuni ehitamata. 
1945. aastal avati ka VII klass, kooli nimeks sai Järvakandi Tehaste Mittetäielik Keskkool. 1956. aastal tuli juurde VIII klass ja 1957. aastal muudeti kool keskkooliks. Esimene keskkoolilend lõpetas 1960. aastal. 1997. aastal nimetati Järvakandi Keskkool Järvakandi Gümnaasiumiks.
Vene õppekeelega klassid ja kool.
1946. aastal alustasid koolis tööd vene õppekeelega klassid. 1951. aastal ehitati vene õppekeelega õpilastele ümber eraldi maja ja nad olid seega eraldi koolis. 1955. aastast ühendati taas eesti ja vene kool üheks kooliks. Esimene vene keskkoolilend lõpetas 1966. aastal. 1978. aastal suleti vene keskkooliklassid. Vene kooliosa lõpetas täielikult töö augustis 1998 õpilaste vähesuse tõttu.
Oivi Vare

Oivi Vare (kuni 1959 Oivi Loorits; 4. märts 1930 Viljandi – 19. november 1997 Tallinn) oli eesti tekstiili- ja moekunstnik. 
Ta lõpetas 1948. aastal Tallinna 4. keskkooli, 1950. aastal Tallinna Tekstiili-Õmblustehnikumi ning õppis aastatel 1950–1956 Tallinna Riiklik Tarbekunsti Instituudis ja ERKI-s, mille lõpetas tekstiilikunstnikuna. 
Ta töötas aastatel 1958–1971 Tallinna Moemaja (sealhulgas aastatel 1967–1971 peakunstniku asetäitjana) ja aastatel 1958–1971 kunstikombinaadi Ars tekstiiliateljee kunstilise juhina.
Ta oli Eesti Kunstnike Liidu liige 1969. aastast.
Isiklikku.
Tema abikaasa oli graafik Valentin Vare.
1930. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass

1930. aasta Eesti jalgpalli meistrivõistluste Liiduklass oli Eesti jalgpalli meistrivõistluste kõrgeima taseme 10. hooaeg. Eesti meistriks tuli Tallinna ESS Kalev.
Digitaalarhiivindus

Digitaalarhiivindus on arhiivinduse haru, mis tegeleb digitaalsete andmete alalise säilitamisega.
Digitaalsete dokumentide kasutatavus sõltub tehnoloogiast ja selle muutustest. Seega on üks olulisemaid probleeme, millele digitaalsete dokumentide säilitamisel tähelepanu pöörata tuleb, on see, kuidas tagada failide kasutatavus ka riist- ja tarkvara aegumise korral, aga ka andmete säilimine andmekandja hävimisel. Digitaalse materjali säilitamise küsimusega puutuvad kokku kõik institutsioonid, mille tegevuse käigus digitaalseid dokumente tekib.
Digitaalarhiivindus Euroopas.
Euroopa Komisjon on loonud konsortsiumi Digital Preservation Europe (DPE), mis ühendab Euroopa akadeemilisi ja kultuuriinstitutsioone, et jagada digitaalse materjali säilitamist puudutavaid kogemusi. DPE üks eesmärke on laiendada teadmist digitaalarhiivinduse olemusest.
Digitaalarhiivindus Eestis.
Eestis on digitaalarhiivinduse standardid ja juhised välja töötanud Rahvusarhiiv. Loomisel on Rahvusarhiivi digiarhiiv, mis arendatakse välja modulaarsena.
Digitaalarhiivindusega alustas Rahvusarhiiv 1990. aastate lõpus. 2008. aastal jõuti universaalse arhiveerimismooduli valmimiseni. 2010 ja 2011 valmisid vastavalt digitaalarhiivi vastuvõtumoodul ja tehnilise teatmestu moodul ning digitaalarhiivi hoiumoodul.
Dinkad

Dinkad on arvukuselt suurim rahvas Lõuna-Sudaanis. 
Dinkad kõnelevad Niiluse-Sahara keelte Lääne-Niiluse rühma kuuluvat dinka keelt. Suurem osa dinkadest elab riigi maapiirkondades, nende koguarv on 2,5–3 miljonit.
Taagepera raamatukogu

Taagepera raamatukogu on Tõrva valla rahvaraamatukogu. Raamatukogu asub Ala külas.
Ajalugu.
8. aprillil 1923 Taagepera koolimajas toimunud rahvakoosolekul asutati Taagepera Rahvaraamatukogu Selts. Raamatukogu asus Karjatnurme koolimajas. Haridusministeeriumilt saadi toetust raamatute ostmiseks 4500 marka. Raamatuid laenutas koolijuht.
1926. aasta novembris ilmunud ajalehe „Lõuna-Eesti” artiklis kirjutati, et Taagepera rahvaraamatukogu seltsi raamatud on korrast ära. Tegutseti küll, kuid raamatukogu töö jäi tagaplaanile. 
1930. aasta märtsis nimetati Taagepera Rahvaraamatukogu Selts ümber Taagepera valla raamatukoguks. 1932. ja 1933. aastal asus raamatukogu Ala koolimajas. Kogus oli kuni 500 nimetust raamatuid.
1935. aastal valis valla volikogu raamatukogu juhatajale abiks kolmeliikmelise nõukogu. Ametid jaotusid järgmiselt: nõukogu esimees köster Aleksander Eberling (hilisem Eenmaa), abi A. Eifeld, kirjatoimetaja vallakirjutaja H. Järv ja liige oli ka raamatukogu juhataja A. Haas. 6. jaanuaril 1935 võttis nõukogu vastu kodukorra. Aadu Haasa järel hakkas raamatuid laenutama uus koolijuhataja Karl Meos. Aastate 1936–1945 kohta andmed puuduvad.
1946. aastal oli raamatukogu nimeks Vaoküla valla raamatukogu ja asus Taagepera Kopsutuberkuloosi Sanatooriumi ruumides (pinda 85,5 m2). 1948. aastal muutus nimetus Vaoküla valla Taagepera rahvaraamatukoguks ning asuti Taagepera mõisahoone pisikesse ruumi. 1949. aastal koliti raamatukogu Alale endisesse Vaoküla valla vanadekodu ruumidesse. 1. aprillist 1951 kuni 3. septembrini 1954 oli raamatukogu juhatajaks Asta Meier (hiljem Aija), kelle ajal kolis raamatukogu jällegi Taageperra tagasi. Kolimised ei mõjunud hästi ei raamatutele ega mööblile.  
1954. aastal kolis raamatukogu 1830. aastal ehitatud kivimajja Taageperas, Tümpa kõrtsihoonesse. Remondi ja sisustuse initsiaatoriks sai noor ja teotahteline uus raamatukogu juhataja Sergei Hunt. 
1964. aastal määrati raamatukogu juhatajale ühiskondlikud asetäitjad: Elmu Muru (noorte lugejate nõukogu esimees) ja Emilie Pausk (meditsiiniõde). 
18. aprillil 1995 kolis raamatukogu uutesse ruumidesse, mis asusid tollases Taagepera sanatooriumi uue ravikorpuse teise korruse ruumides.
1999. aastast hakati teenindama Helme valla Karjatnurme Päevakeskust. Aastatel 2003–2006 teenindati Holdre Teabetuba. 
2003. aastal sai raamatukogu interneti püsiühenduse ja raamatukoguprogrammi RIKS, 2007. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele. 
2012. aastal kolis raamatukogu Alale. Raamatukogu asub Ala Põhikooliga ühes majas. 
Statistika.
Statistika 2014. aasta seisuga:
Omonville

Omonville [omon'vill] on asula ja vald Prantsusmaal Seine-Maritime'i departemangus.
Omonville kuulub Luneray kantonisse Dieppe'i ringkonnas.
Valla territoorium asub 104–131 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asub Notre-Dame'i kirik.
Vallavanem on René Havard.
Oms

Oms (hääldus prantsuse keeles "om", katalaani keeles "ums") on asula ja vald Prantsusmaal Pyrénées-Orientalesi departemangus. Ta kuulub Les Aspresi kantonisse Céret' ringkonnas.
Valla territoorium asub 180–611 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallakeskuses asuv kirik on pühitsetud Saint Jean l’Evangéliste'ile.
Vallavanem on Christian Vila.
Dardilly

Dardilly [dar'dilli] on linn Prantsusmaal Lyoni metropolis.
Linna territoorium asub 240–375 meetri kõrgusel üle merepinna.
Tema linnapea on Michèle Vullien.
Ritsu raamatukogu

Ritsu raamatukogu (varem "Helme raamatukogu") on rahvaraamatukogu Valgamaal Tõrva vallas. Raamatukogu tegutseb Linna külas.
Ajalugu.
Helme Avalik Raamatukoogu asutati Helme Vallavolikogu otsusega 13. oktoobril 1928. Raha raamatukogu asutamiseks eraldasid haridusministeerium ja Helme Vallavolikogu. Raamatukogu paigutati algul Helme vallamajja, hiljem Helme Põllutöökooli ruumidesse. Raamatuid laenutati kord nädalas, laenutajaks oli õpetaja pr Freimann. 1939. aastal kolis raamatukogu Helme kihelkonnakooli juurde.
1944. aasta sõjategevuses hävinesid kool ja raamatukogu. 1949. aastal taastati raamatukogu Karjatnurme raamatukogu baasil Kalevipoja kolhoosi keskuses. 1955. aastal viidi raamatukogu Helme MTJ ühiselamusse Ritsule (praegusesse Linna külla). 1975. aastal kolis raamatukogu ajutiseks kasutamiseks ehitatud hoonesse. Sinna jäädi 2013. aastani, kui saadi uued ruumid Ritsu Lasteaed-Algkooli hoones.
Piirkonna kultuurimaja puudumisel korraldas raamatukogu ka meelelahutuslikke üritusi. Kõige viljakam ürituste korraldamise periood oli 1970.–1980. aastatel, mil jõukas Valga EPT neid rahastas.
Helme raamatukogu on olnud praktikabaas paljudele Viljandi Kultuurikooli õppuritele.
2007. aastast on kasutusel raamatukoguprogramm RIKS, 2010. aastal mindi üle elektroonilisele laenutusele.
Helme raamatukogu korraldab laenutust ka Kalme päevakeskuses.
2022. aastast on raamatukogu Tõrva raamatukogu haruraamatukogu ja kannab nime "Ritsu raamatukogu".
Statistika.
Statistika 2014. aasta seisuga:
Pimbo

Pimbo ["pim'bo"] on vald Prantsusmaal Landesi departemangus. See kuulub Chalosse-Tursani kantonisse Mont-de-Marsan ringkonnas.
Valla territoorium asub 100–213 meetri kõrgusel üle merepinna.
Vallavanem on Jules Julien.
Oz (Isère)

Oz [os] on asula ja vald Prantsusmaal. See kuulub Oisans-Romanche'i kantonisse Grenoble'i ringkonnas Isère'i departemangus Auvergne-Rhône-Alpesi piirkonnas.
Valla territoorium asub 716–3320 meetri kõrgusel üle merepinna. Vallas asub kolm suusakeskust.
Vallavanem on Charles-André Zürcher.
Volx

Volx [vol's] on asula ja vald Prantsusmaal Provence-Alpes-Côte d'Azuri piirkonnas Alpes-de-Haute-Provence'i departemangus. See kuulub Manosque'i 2. kantonisse Forcalquier' ringkonnas.
Linna territoorium asub 307–791 meetri kõrgusel üle merepinna.
Vallavanem on Jérôme Dubois.
Vladimir Ignaste

Vladimir Ignaste (sünninimega Vladimir Adrianovitš Ignatjev; 27. juuli 1926 Tallinn – 9. september 2010 Olten) oli õigeusu vaimulik Eestis ja Šveitsis.
Ta sündis aastal 1926 Tallinnas õigeusklikus perekonnas. Lõpetas Tallinnas gümnaasiumi ja töötas laeva raadiooperaatorina, hiljem laevanduse raadiokeskuse kontrolörina.
19. oktoobril 1947 pühitses Tallinna ja Eesti piiskop Issidor ta Tallinna Issanda Muutmise peakirikus diakoniks ja 25. juulil 1948 sealsamas preestriks.
Ta oli aastatel 1947–1948 Tallinna Issanda Muutmise koguduse diakon. Aastal 1948 teenis ta preestrina Kullamaa Püha Nikolai kogudust.
Istria

Istria on poolsaar Aadria meres Trieste ja Kvarneri lahe vahel, suurim poolsaar Aadria mere ääres. 
Istria on jagatud Horvaatia, Sloveenia ja Itaalia vahel.